Oleg Čavka biografija – hamdočamo\nOleg Čavka biografija\nAdmin\t 8 Aprila, 2018\t Napiši komentar\nOLEG ČAVKA – TUŽILAC TUŽILAŠTVA BiH\nOleg Čavka rođen je 1968. godine u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 1999. godine.\nPravosudnu karijeru započeo je kao pripravnik u Kantonalnom tužilaštvu u Sarajevu, da bi nakon položenog pravosudnog ispita 2001. godine, radio na poslovima stručnog saradnika u istom tužilaštvu.\nU periodu od 2003. do 2005. godine radi na mjestu sekretara sarajevskog Kantonalnog tužilaštva, a od 2004. do 2006. godine na mjestu portparola Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu.\nGodine 2005. imenovan je za tužioca Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, gdje radi sve do 30. marta 2010. godine, kada stupa na dužnost tužioca Tužilaštva BiH.\nNovinarima Centra za istraživačko novinarstvo je rekao da je radio u Odjelu općeg kriminaliteta, uglavnom na predmetima organizovanog kriminala i prodaje droge.\nTužilačku karijeru 2010. godine nastavlja u Tužilaštvu BiH. Imenovan je za tužioca Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju, a trenutno je i rukovodilac Odjela za međunarodnu pravnu pomoć.\nŽivi u majčinoj kući i nije vlasnik nekretnina. Posjeduje dva auta i 3.500 maraka ušteđevine.\nOženjen je Tamarom koja radi u Službi za zajedničke poslove institucija BiH i ima jedno dijete.\nDisciplinski je kažnjen jednom i to zbog toga što je uništio zapisnik sa ispitivanja svjedoka i uposlenicima dvije institucije slao informacije neprimjerenog sadržaja.\nČavka je priznao ove prekršaje i sklopio sporazum sa Uredom disciplinskog tužioca Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV). Kažnjen je smanjenjem plate od deset posto na period od šest mjeseci.\nIako su mediji više puta izvještavali da se protiv njega vode istrage zbog primanja mita i zloupotrebe Čavka niti u jednom slučaju nije optužen. Za CIN je rekao: „Postoje određene strukture u pravosuđu BiH koje su politički povezane sa ljudima koji su zlonamjerno etiketirali mene kao osobu koja im smeta.“\nIzvor: tuzilastvobih.gov.ba, CIN.ba\nAssadov režim u Siriji 215 puta koristio hemijsko oružje\n‘Lovci na plagijate’ i odbrana master i doktorskih teza


Verzija na dan 3 juni 2015 u 21:10\nDodana 93 bajta , prije 6 godina\nVerzija na dan 3 juni 2015 u 21:07 (uredi)\nVerzija na dan 3 juni 2015 u 21:10 (uredi) (poništi)\n'''Džakarta''' (''Jakarta, Djakarta'') je [[glavni grad]] i najveći grad [[Indonezija|Indonezije]]. Jena je od najmnogoljudnijih urbanih aglomeracija na svijetu. Smještena na sjeverozapadu ostrva [[Java (ostrvo)|Java]], Jakarta je ekonomski, kulturni i politički centar države.\nSa populacijom od 9.761.407 stanovnika prema procjeni iz decembra 2012. godine, najmnogoljudniji je grad Indonezije i Jugoistočne Azije.<ref>[http://worldpopulationreview.com/countries/indonesia-population/] Stanovništvo Indonezije] </ref>\nSlužbeno [[metropolitansko područje]], Jabodetabek, je drugo najveće u svijetu. Jakarta je na spisku globalnih gradova po istraživanju "2008 Globalization and World Cities Study Group and Network (GaWC)"<ref>[http://www.lboro.ac.uk/gawc/world2008t.html GaWC]</ref>\n[[Datoteka:Psa keppel.JPG|mini|Panoramic Džakarti]]\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/wiki/Posebno:MobileDiff/2597325"


Provozajte bebu u novim Mercedes-Benz kolicima - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nKolica Avantgarde kako im naziv glasi su napravljena za sve roditelje koji u velikom stilu žele da voze i svoju novorođenčad. Bez obzira na to, kolica su ergonomska, sadrže lagane komponente i takođe su ekološki prihvatljiva. Veoma važne karakteristike za novorođenčad su i te da kolica imaju lake komponente, kao što je aluminijumski okvir od 8,9kg i 4,1kg GTX sedište.\nTransporter poseduje gume sa vazdušnim komorama Solight Ecco i nešto što će ljubitelji C-klase odmah primetiti: crno - srebrne obojene AMG petokrake felne.\nFunkcija održivosti je u tome što kolica ne sadrže plastifikatore ili PAH. Postoji teleskopski rukohvat, kočnica za parkiranje, podnožje podesivo po visini i opcija za okretanje postavljenog sedišta za 180 stepeni.\nPlus, kolica su super sigurna budući da nose pečat Nemačkog udruženja za tehničku inspekciju (TÜV).\nSlično kao i na drugim brendiranim kolicima i na ovim kolicima postoji glasno brendiranje, tri zvezdice Mercedes-Benz na sedištu, Mercedes znak na ramu kolica kao i na točkovima.\nUz kolica dobijate i nosiljku za bebe i dodatni pribor kao što su suncobran, štitnik protiv vetra za sedište, kišna kabanica, i slot za držanje mobilnih telefona, ključeva i novčanika za roditelje.\nmercedes benz kolica za bebe\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Majka svih espreso aparata


Novo vrijeme » KS BiH osudio ponašanje trojice košarkaša, tražit će sankcije za njih KS BiH osudio ponašanje trojice košarkaša, tražit će sankcije za njih – Novo vrijeme\n5. Jul 2017. | 22:12 | NV\nNa sjednici UO KSBiH, koja je održana sinoć u Banja Luci, razmatrana je situacija u vezi problemom odsustva nekolicine igrača, koji su pozvani na okupljanje muške seniorske reprezentacije u Sarajevu, prenosi agencija Patria.\n“Javnost je upoznata sa činjenicom da se određeni broj igrača nije odazvao na pripreme. U tom smislu želimo da ovim saopštenjem cjelovito i istinito informiramo javnost.\nČinjenica je da je poziv za igranje za reprezentaciju svoje države velika čast, obaveza ali i prilika za afirmaciju kako košarke općenito, tako i lične afirmacije svakog igrača. Temeljem tog stajališta želimo da pojasnimo okolnosti u vezi igrača koji će izostati sa priprema i nastupa naše najbolje selekcije, te o mjerama koje KS BiH ima namjeru i obavezu poduzeti.\nIgrači Elmedin Kikanović, Andrija Stipanović, Emir Sulejmanović i Milan Milošević su došli na okupljanje uz prikupljenu zdravstvenu dokumentaciju, te su nakon dodatnih liječničkih pregleda i u dogovoru sa selektorom Vujoševićem, oslobođeni obaveza daljnjeg prisustva na pripremama reprezentacije.\nO ostalim igračima, a tu prije svega mislimo na iskusnog kapitena Mirzu Teletovića i Jusufa Nurkića, ne možemo poduzimati nikakve mjere, jer su oni izvan ingerencije FIBA i KS BiH, kao igrači sa statusom u NBA ligi. Do njih je da li će se odazvati ili ne ili će dovoljno ubjedljivo i argumetirano pokazati opravdanost svog stava i dokazati nemogućnost učestvovanja u procesu priprema i pretkvalifikacijskih utakmica.\nOno što ne možemo i nećemo nikada prihvatiti jeste način na koji su reagirali igrači Nemanja Gordić, Imran Polutak i Kenan Karhodžić (za koga se KSBiH posebno zalagao kako bi rješio njegov status). Potpuno neodgovorno, neprihvatljivo i neargumentirano su odbili da dodju na pripreme reprezentacije. Svoj samovoljni postupak nisu objasnili nikome iz KS BiH, niti su pokazali poštovanje i obavezu da selektoru objasne razloge zašto neće biti na pripremama.\nZbog svega toga, a prije svega zbog poštivanja ukupnih obaveza i izgradnje kulta reprezentacije, KS BiH najoštrije osuđuje takav postupak igrača, te će se u tom smislu obratiti FIBA sa zahtjevom da se ovakvi postupci sankcionišu i da se zašti dignitet KS BiH, a sve u skladu sa članom 90. Regulisanja obaveza igrača i zvaničnika.\nOvom prilikom posebno ističemo nedostatak poštovanja silnih napora koje UO čini kako bi obezbjedio uvjete za nastup sedam reprezentacija KS BiH u raznim kategorijama i pružio priliku mladima za afirmaciju, te da ovakav neodgovoran odnos prema KS BiH predstavlja udar na funkcioniranje Saveza”, navodi se u saopštenju.\nOznake: Imran Polutak > Jusuf Nurkić > Kenan Karahodžić > Košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine > Mirza Teletović > Nemanja Gordić\nKošarkaška reprezentacija BiH: Sjajni američki bek mogao bi dobiti naše državljanstvo\n7. Apr 2018. | 15:24\nNurkić ponovo sjajan, ali nije bilo dovoljno za trijumf Portlanda\n23. Jan 2018. | 19:58\nPobjeda Portlanda i dobar nastup Jusufa Nurkića\n19. Mar 2017. | 10:33\nSolidne partije Teletovića i Nurkića\n30. Oct 2016. | 15:06\nTeletović 13 poena u pobjedi Netsa nad Oklahomom, Nurkić zaigrao nakon tri utakmice pauze\n22. Nov 2014. | 12:13\nVrlo dobra partija Teletovića, Nurkić ispod svog nivoa\n17. Nov 2016. | 08:09\nKošarkaši saznali protivnike u kvalifikacija za SP 2019 godine\n24. Aug 2017. | 17:00\nDobra partija Teletovića u pobjedi Bucksa\n2. Dec 2016. | 14:02\nMahmutović: Tužit ću Nurkića zbog klevete, ali neću uticati na njegove nastupe u reprezentaciji BiH\n7. Mar 2015. | 10:29\n19. Jul 2016. | 14:37


KRIJE SE OPASAN PROJEKAT: 11.000 Albanaca je već ušlo u Niš, evo šta čeka Srbiju! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tKRIJE SE OPASAN PROJEKAT: 11.000 Albanaca je već ušlo u Niš, evo šta čeka Srbiju!\nNа јugu cеntrаlnе Srbiје, primеrа rаdi, pоslеdnjih 15 gоdinа, kupuје sе svе štо је srpskо.\nNаrоčitо u Buјаnоvcu i Меdvеđi.


Četiri počasna Oskara za velike zvezde: Poznata imena dobitnika\n07:33 >> 09:20\nLaureati koji su, prema oceni američke Akademije ostavili dubok trag na film i društvo, biće predstavljeni na svečanoj ceremoniji dodele takozvane Governor\nGlumci Semjuel L. Džekson, Deni Glover, Elejn Mej i Liv Ulman dobitnici su počasne nagrade Oskar, saopštila je američka Akademija filmske umetnosti i nauke.\nSemjuel L. Džekson/ Profimedia\nČetiri laureata koji su, prema oceni američke Akademije ostavili dubok trag na film i društvo, biće predstavljeni na svečanoj ceremoniji dodele takozvane „Governors Awards“, 15. januara 2022. godine.\n– Semjuel L. Džekson je ikona kulture, čiji je dinamični rad daleko premašio žanrove, generacije i publiku širom sveta, dok smeli, beskompromisni pristup stvaranja filma Elejn Mej, kao spisateljice, rediteljke i glumice, odjekuje kao i uvek glasno među ljubiteljima filmova. Hrabrost i emocionalnost Liv Ulman podarili su izuzetno duboke kreacije na velikom platnu, a višedecenijsko zalaganje za pravdu i ljudska prava Denija Glovera odražava i njegovu posvećenost u prepoznavanju naše zajedničke humanosti na platnu i van njega – saopštio je predsednik Akademije David Rubin.\nPočasna nagrada, statua Oskara, dodeljuje se u čast izuzetnog doprinosa filmskoj umetnosti i nauci, izvanrednim zaslugama, te životnim dostignućima.\nNa ovoj ceremoniji, dodeljuje se tradicionalno i nagrada „Jean Hersholt Humanitarian“ i to pojedincu iz kinematograije čiji su humanitarni rad i napori zadužili filmsku industriju. Ovog puta, nagrada će otići u ruke Deniju Gloveru.\nceremonija Deni Glover dobitnici Elejn Mej Liv Ulman nagrada Počasni Oskar Semjuel L. Džekson


Novosađani na manifestaciji na Detelinari prikupili još 260 hiljada dinara za lečenje male Lane | Novosadski informativni portal 021\nNovosađani su u utorak uveče, na manifestaciji "Srcem i muzikom za Detelinaru" i "Bazaru za Lanu", za lečenje male Lane Jovanović prikupili 263.120 dinara za lečenje male Lane Jovanović.\nNovi Sad 30.09.2020. | 12:32\nKoncert koji sada već redovno organizuju Udruženje građana "Novi Sad" i muzička radionica "Mi & La 021", okupio je veliki broj Detelinaraca na platou ispred robne kuće u Ulici Milenka Grčića.\nPred publikom svoja pevačka umeća prikazali su učenici nastavnice muzičkog Milke Jurišić, koji su poznatim hitovima zabavljali prisutne.\nPodršku su im davali Anastasija i Đorđe, "Haos animatori" i plesni klub "Stage Dance". Udruženje "Veliko kolo" izvelo je splet narodnih igara, a na kraju večeri nastupio je bend "Talasna dužina".\nSat vremena pre početka koncerta počeo je i "Bazar za Lanu" u organizaciji Grupe građana "Za bolju i lepšu Detelinaru". Posetioci su mogli da kupe ponuđene proizvode i time pomognu lečenje devojčice, a bile su postavljene i kutije za donacije od strane Udruženja građana "Novi Sad".\nJednogodišnja Lana Jovanović ima retku, ali izuzetno progresivnu i smrtonosnu neuromišićnu bolest, a lek za ovu bolest košta 2,1 milion dolara.\n03.10.2020 • 18:33\nsa Limana je i potekla inicijativa, na zalost deteslinaraca\n01.10.2020 • 20:27\nDa li mislite da oni imaju bilo kakvu grižu savest, bilo ko od njih?! Bitno je da se zidaju NS BG na vodi, kompleksi hotela (Galens) i razni tržni centri, a decu i ne samo decu, lečimo mi "obični smrtnici" preko poruka i kutija po gradu.\n01.10.2020 • 15:46\nMogli bi se odreci... bar 5% od onih 150000 sto dobijaju mesecno po nekoliko plata.... ne bi ni osetili...\na mozda bi sprali malo grizu savesti zbog svoje alavosti i bahatosti...\nDivan je osecaj pomoci i podeliti pa cak i ono malo sto imaš....\n01.10.2020 • 12:47\nOstalo je još malo da se skupi, hajde zaposleni iz Gradske uprave odrekni te se samo jedne svoje dnevnice i imaćemo dovoljnoooo!!! Čisto za primer drugima. Pokažite deci koja su za svoju malu sugrađanku plela narukvice, prodavala limunade, pokažite divnim ljudima koji su na sve načine organizovali sakupljanje novca da i Vi imate bar obris obraza!!!!


GayEcho - Sport: Fudbalski svet nije spreman za gej fudbalere\n16. 01. 2012. | Sportal.rs\nTagovi: Nemačka sport fudbal homofobija Sportal.rs\nKapiten Bajerna i nemačke reprezentacije, Filip Lam, izjavio je da fudbalski svet još uvek nije spreman da prihvati gej fudbalere. Sjajni defanzivac Bavaraca je poznat po angažovanosti na polju zaštite prava osoba homoseksualnog opredeljenja za šta je i nagrađivan svojevremeno. On je pre četiri godine dobio priznanje „Tolerantia-Preis“ zbog doprinosa u borbi protiv netolerancije i homofobije, posebno u fudbalskom miljeu.\n- Fudbalski stadioni su mesta na kojima retko možete naći političku korektnost. Fudbal je danas borba gladijatora. Mislim da društvo nije došlo do te tačke da bi moglo da prihvati gej fudbalere koji bi se javno deklarisali, kao što je to slučaj u ostalim sferama života - rekao je Lam za nemački Fr-Online.de.\nDrugi problem koji je prisutan u poslednje vreme u nemačkom fudbalu su mentalne tegobe igrača, ali i trenera. Bivši šef stručnog štaba Šalkea, Ralf Rangnik, zbog „istrošenosti“ je istupio sa funkcije, dok je rezervni golman Hanovera Markus Miler iz istog razloga dobio od kluba voljno dok se psihički ne oporavi.\n- Ako pogledate činjenice, „istrošenost“ i depresija su učestale bolesti. Nažalost obe se tretiraju kao slabost onoga ko je njima pogođen. Mada u poslednje vreme svest javnosti na tu temu se polako menja - dodao je Lam.


Violončelo ili raznošenje paketa | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Nemacka Violončelo ili raznošenje paketa\nViolončelo ili raznošenje paketa\nNenad Uskoković iz Minhena je violončelista koji nastupa samostalno, ali i u raznim sastavima sa kolegama koji sviraju druge instrumente. Nedavno je imao uspešan koncert u crkvi Uspenja kao deo kvinteta koji deluje od oktobra prošle godine, a čine ga još Anka Brašoveanu iz Rumunije, Kristijan Roibu iz Moldavije, Marselin Borsarelo pola Francuz-pola Nemac i Ehab Abufaker iz Sirije. Oni su lane imali vrlo uspešnu turneju sa poznatim nemačkim umetnikom Konstantinom Vekerom. Posle toga su kao poznanici i prijatelji rešili da nastupaju zajedno. O koncertu, ali i o životu umetnika u vreme pandemije Nenad je opširno govorio za „Vesti“.\n– Mi smo proletos u baru Gabani svakog četvrtka organizovali koncerte, a na bini su nastupali pesnici, glumci i to je bilo umetničko veče. Zbog korone su u aprilu otkazani svi nastupi i prestali smo da vežbamo. Bilo je neizvesno da li ćemo svirati pripremani Dvoržakov koncert – počinje priču Nenad.\nRečeno im je da će možda svirati u oktobru i kada su već izgubili nadu ponuđeno im je da sviraju u crkvi Uspenja gde im je nadležni sveštenik pružio maksimalnu podršku.\n– U baru Gabani se tokom koncerata i drugih programa služe kokteli, a nama je rečeno da će u crkvi umesto koktela služiti vino, što nam je bilo vrlo interesantno. Pored toga, to je bio jedini koncert koji je trajao duže od 60 minuta iako je vreme koncerata skraćeno na 60 minuta. Svirali smo pod maskama uz sve druge predviđene mere. Kako je crkva veći prostor od bara, nama je to išlo na ruku pa smo imali normalan program sa pauzom kada je služeno vino. Taj koncert je nešto posebno za nas, jer su kolege suočene sa otkazivanjem nastupa – ističe naš sagovornik.\nZa koncert u crkvi dobili su dozvolu za stotinu posetilaca.\n– Sa cenom karte od 18 evra uz 20 posto koje uzima organizator, jasno je da je zarada minimalna, jer tih 80 posto deli nas pet – počinje drugu temu naš sagovornik.\n– Ne mogu da kažem da smo svirali za džabe, svirali smo za pare, ali je zarada skoro simbličan novčani iznos. Ipak zadovoljni smo i činjenicom da smo posle nekoliko meseci održali koncert pred publikom. Ali sve je to snalaženje. Ja, na primer, imam učenike pa mogu da to kompenzujem i za sada se ne žalim previše, ali mnoge moje kolege koji su živeli samo od koncerata kao slobodni muzičari, polako pakuju kofere. Jedan razmišlja da se vrati u Srbiju jer neće bar plaćati stanarinu. Drugi gledaju da promene zanimanje. Svi pokušvaju da se nekako snađu da prežive i vide kako će dalje – navodi Uskoković detalje koji govore o teškoj situaciji u svetu ozbiljne muzike.\nJedva dočekao nastup: Nenad Uskoković\nMuzika nije hobi\nMnogi su u dilemi kako i šta učiniti u ovim vanrednim uslovima, kako nastaviti umetničku karijeru, ali i stvoriti materijalne uslove za normalan život.\n– Teško je napustiti muziku, jer to je u našoj krvi. Evo, ja imam 31 godinu a sviram od pete godine i kako sada da razmišljam da sve to tek tako ostavim. Umetnost je nešto što je posao, to nije hobi to mi je poziv i zanimanje, za to sam se školovao, utrošio godine rada, vežbanja svaki dan od tri do šest sati. Sve to meni niko ne plaća, moja plata je za koncert ! Ja sam i svi mi smo na to navikli, ali kada čovek dođe do momenta da mora da traži posao na drugom mestu i ostavlja muziku na određeno vreme ili zauvek, onda je to nešto što stvara osećaj težine i straha. Da li ćemo za dve godine, ako se ovo ovako nastavi, pričati o muzici ili uz kafu pričati o tome kako mi ide kao raznosaču paketa DHL, Hermesa ili Amazona – pita se Uskoković.\nU uslovima pandemije virusa korona kada su otkazani koncerti i javni nastupi muzičara, ostalo je da se jedino radi u studiju, odnosno da se snima pripremljeni muzički materijal. Tako je i Nenad Uskoković ovo vreme iskoristio da radi u muzičkom studiju.\n– Imao sam projekat u saradnji sa Margit Zonauer – tango album. Pored toga, snimio sam dve pesme za jedan minhenski rok bend, zatim jedan vrlo zanimljiv album sa prošle godine najboljom kabaretskinjom Nemačke Kolinom Furman. Ona svira klavir i peva i trebalo bi da sa njom imam koncerte, ali je pitanje da li će se to ostvariti obzirom na sve što se događa sa koronom. Sa jednim jevrejskim gitaristom sviram renesansnu muziku. To su neki projekti koje vuku drugi ili vučem ja i nadamo se boljem životu u kome ćemo biti srećni ljudi – kroz smeh kaže Nenad Uskoković.\nI publika se uželela muzike\nNovembar bez nastupa\nMeđu muzičkim sastavima u kojima nastupa Nenad Uskoković je i bend 4420 u kome svira sa Milošem Mihailovićem iz Minhena koji svira gitaru i peva. Oni su prethodnih meseci ugovorili nekoliko angažmana, a nastup u minhenskom hotelu Bajerišer hof planiran za 19. novembar je otkazan zbog pogoršane epidemiološke situacije. Dobili su uveravanje da će biti angažovani čim se situacija sa virusom korona normalizuje.\nЧланак Violončelo ili raznošenje paketa се појављује прво на Vesti online.


Uhapšen pod sumnjom da je maltretirao ženu u lomio po kući | Novosti.RS\n29. 01. 2019. u 14:35\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vlasotincu uhapsili su S.D. (43) iz tog mesta zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilje u porodici\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vlasotincu uhapsili su S.D. (43) iz tog mesta zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilje u porodici.\nOn se tereti da je juče, u ranim prepodnevnim satima, suprugu sa kojom živi u porodičnom domaćinstvu vređao, maltretirao i pretio joj, kao i da je lomio nameštaj po kući.\nPROČITAJTE JOŠ: UHAPŠEN ZBOG NASILjA U PORODICI: Osumnjičen da je žaračem tukao suprugu


Dan online - Drustvo: Sindikati mobilišu snage, čeka se Vlada - 2018-08-06\nDrustvo PREDSJEDNIK SKUPŠTINE SSCG LJILJANA KRIVOKAPIĆ O PREDSTOJEĆOJ BORBI ZA IZMJENE ZAKONA O PIO\nLjiljana Krivokapić Sindikati mobilišu snage, čeka se Vlada Ljiljana Krivokapić je istakla da se sindikalne snage, mobilišu iako su dani odmora i da su u aktivnoj korespondenciji sa svojim članstvom\nPredsjednik Skupštine Saveza sindikata Crne Gore (SSCG) Ljiljana Krivokapić kazala je za „Dan“ da očekuju da će do kraja avgusta svi zaposleni u sindikalnim organizacijama – članicama, da daju povratne informacije da li su spremni da krenu u radikalniju borbu ukoliko Vlada Crne Gore ne prihvati neophodne izmjene Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nKrivokapićeva je istakla da se sindikalne snage, iako su dani odmora, mobilišu i da su u aktivnoj korespondenciji sa svojim članstvom.\nUnije slobodnih sindikata i Saveza sindikata Crne Gore usaglasile su se prije nekoliko dana da su penzije nedovoljne za egzistencijalne potrebe i da se smanjuju iz godine u godinu. Zato je radna grupa za izradu Nacrta zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju predložila da se usvoje izmjene: da 40 godina staža osiguranja ostane kao jedini uslov odlaska u starosnu penziju, da osnovicu za obračun penzije čini prosjek zarada, odnosno osnovica osiguranja ostvarenih u 20 najpovoljnijih godina, da se smanji starosna granica za odlazak u penziju na 65 godina za žene i muškarce i da se poveća najniža penzija na 80 odsto minimalne zarade u Crnoj Gori, odnosno na 55 odsto od prosječne zarade kad je u pitanju starosna penzija ostvarena na osnovu 40 godina staža osiguranja.\n– Na terenu smo aktivni, bez obzira na godišnje odmore. Aktivno se šalju mejlovi. Predložili smo svojim ljudima da ih obavijestimo o svemu i da oni u bazi imaju svoje aktivnosti. Dakle, ne mislim da je to aktivnost samo vrha sindikata već i baze. Treba da se obavijeste svi zaposleni u svojim sindikalnim organizacijama i da nam do sredine ili kraja avgusta daju povratne informacije da li su spremni, ukoliko nešto od uslova Vlada ne bude prihvatila, da radikalnije krenemo u borbu za naša prava – rekla je Krivokapićeva.\nIstakla je da je Nacrt zakona o PIO praktično završen i on će uskoro biti na javnoj raspravi.\n– Ono što je zaista u ovom trenutku neprihvatljivo jesu termini. Imamo avgust mjesec, kada je najveći broj ljudi na godišnjem odmoru i praktično je informisanost svih u institucijama u zemlji otežana, da bi se upoznali da li su, i u kojoj mjeri, detalji zakona prihvatiljivi i ispod čega ne bi trebalo ići – kazala je Krivokapićeva.\nSaopštila je da država ima pravo da donese zakon i bez saglasnosti socijalnih partnera.\n– Ipak, mi smo analizirali i obavještavali o radu naše radne grupe, koja je imala zadatak da aktivno učestvuje u izradi zakona. Pošto smo saznali da ništa od sugestija sindikata nije usvojeno, dogovorili smo da se SSCG i Unija slobodnih sindikata (USSCG) udruže i preduzmu akcije, koje bi podrazumijevale nekoliko koraka – objasnila je Krivokapićeva.\nObjasnila je da se radi o koracima formiranja zajedničkog koordinacionog tijela, koji bi radio na terenu. Značajan je rad grupe koja bi formulisala predlog izmjene i dopune zakona o PIO, kreativni tim za izradu objava na sajtu, i društvenim mrežama, kao i nastupanje prema medijima, ali i tijelo koje bi donosilo ključne odluke.\n- Jedan od koraka bi bila i izrada planova djelovanja, konferencije za štampu... Biće počete aktivnosti u Pljevljima, Žabljaku, Šavniku, Bijelom Polju, Mojkovcu, Kolašinu, Beranama, Nikšiću, Podgorici, Baru, Kotoru, Budvi i Herceg Novom. Na tim zajedničkim grupama do detalja bi obavještavali zaposlene na terenu o izmjenama zakona. U pripremi su, koliko sam shvatila, i određene protestne šetnje i niz drugih aktivnosti – rekla je Krivokapićeva.\nDodala je da mnoge zemlje koje su i članice Evropske unije (EU) imaju standard da se u penziju ide sa navršenih 65 godina života.\n– Zna se da populaciono stanovništvo naše zemlje stari. Da je razlika između rođenih i umrlih zaista zabrinjavajuća. Treba da se radi, da se daju povoljnosti i da se stimulišu žene da više rađaju i da se zapošljavaju mlađi ljudi, kako bi i standard bio bolji – poručila je Ljiljana Krivokapić.\nIstakla je da su penzije nedovoljne da se živi normalno.\n– Zaista ne znam ko sa 120, ili 130 eura mjesečno može da živi normalno. Prosto, stavljajući sebe u tu situaciju ne znam šta bih radila, ako bih morala da taj dio života koji nije profitabilan i koji zavisi samo od tih primanja, živim a da ne zavisim od drugih. Moramo potencirati da država izađe u susret zahtjevima – rekla je Krivokapićeva i dodala da vjeruje da će država imati sluha kad su u pitanju predloženi amandmani.\nDržava trebalo ranije da reaguje\nLjiljana Krivokapić je dodala da je u ovom trenutku penzioni fond prazan.\n– Država je trebalo ranije da reaguje, odnosno kad smo saznali da svi privatnici osiguravaju ljude na najniži važeći dohodak, a da pritom onaj kojem se isplaćuje ćuti zbog sigurnosti radnog mjesta. Morali bismo da obezbijedimo da ljudi žive u penzionerskim danima bezbrižnije i kvalitetnije – izjavila je Krivokapićeva.


Foto: N.N. | Gliser teško povrijedio Beograđanku dok se kupala\nTanjug 17.06.2019 14:10\nPODGORICA - Beograđanka G.D. (48) teško je povređena na Adi Bojani u Ulcinju, kada je na nju dok se kupala naletio gliser za kojim je upravljao Ulcinjanin N.H.\nOna je juče sa teškim povredama obe noge hitno prebačena u Klinički centar u Podgorici gde je zadržana na liječenju, prenose Vijesti.\nPrema nezvaničnim informacijama, nije životno ugrožena.\nUlcinjaninu je određen tužilački pritvor nakon čijeg isteka će biti priveden nadležnom tužiocu.\nJaneva nema dovoljno novca za puštanje uz kauciju\nSahranjen mladi fizičar Mihajlo Sporić\nTuča posmatrača u Centru za brojanje izbornih glasova na Kosovu\nSrpske kompanije jedan od ključnih dobavljača dijelova za "drona-ubicu"\nMinistar odbrane se izvinio zbog skandala u hrvatskoj vojsci


EO Laboratorie "Deo kristal" - Dezodorans sa limunom, pomorandžom i limetom 50ml\n100% prirodnog proizvoda stvorenog na bazi kalijum-aluma. Ekstrakt limuna i narandže čisti kožu, leči i obnavlja. Eterično ulje vapna tonira kožu i daje prijatnu aromu. Aluminijum-kalijum alum je prirodni mineral, oni su prirodni proizvod za negu kože. Ima antiseptičko i protivupalno dejstvo, zbog čega je posebno efikasan kao higijenski proizvod za negu kože. To je ovaj prirodni proizvod koji su naši preci koristili za higijenu svog tela. Aluminijum-kalijum alum adsorbuje suvišnu vlagu, a dezinfekciona svojstva eliminišu uzrok neprijatnog mirisa, smanjujući lučenje znojnih i lojnih žlezda. Za razliku od aluminijum-hlorohidrata, kalijum-glinica ne utiče negativno na kožu, ne zateže pore, njihov uticaj je siguran za zdravlje. Aluminijum hlorohidrat može biti uzrok mnogih bolesti, uključujući provociranje raka dojke. Dezodorans EO Laboratorie je prirodni, hipoalergenski proizvod za negu kože. Bezbedni za svaki tip kože, nežno negujući nadraženu kožu, čak i posle epilacije. Ne zapušavaju pore. Prirodan i siguran lek. Ne sadrži aluminijum, parabene, triklozan, talk.\nSastav: Aqua, Potassium Alum, Glycerin, Citrus Limonium Extract (Lemon extract), Citrus Aurantifolia Oil (Lyme essential oil), Citrus Aurantium Extract (Orange extract), Xanthan Gum, Cymbopogon Citratus oil (Lemongrass oil), Mentra Piperita Oil (essential Peppermint oil).


Nikolić | Magazin Restart\nLavrovu Orden srpske zastave prvog stepena\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić uručio je danas Orden srpke zastave prvog stepena ministru spoljnih po ...\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić uručio je danas Orden srpke zastave prvog stepena ministru spoljnih poslova Rusije Sergeju Lavrovu, koji je poručio da to vidi kao svedočanstvo i potvrdu da srpski p ...\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić sastao se u Moskvi sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom ...\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić sastao se u Moskvi sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom. Nikolić je zahvalio Putinu za sve što je učinio za Srbiju, a Putin je istakao da dve zemlje i ...\nSrbija i Rusija imaju ekskluzivne političke odnose, a Moskva zna da građani Srbije ne žele u NATO, izjavi ...\nSrbija i Rusija imaju ekskluzivne političke odnose, a Moskva zna da građani Srbije ne žele u NATO, izjavio je predsednik Tomislav Nikolić u intervjuu za ruske medije, uoči posete Rusiji. Naši političk ...


Društvo fizičara u FBiH - O nama\nDruštvo fizičara u Federaciji Bosne i Hercegovine osnovano je 27. 11. 2000. godine i djelovalo je pod nazivom Društvo fizičara u Bosni i Hercegovini do 01. 04. 2017. godine kada je odlukom Skupštine odlučeno o promjeni naziva u Društvo fizičara u Federaciji Bosne i Hercegovine.\nDruštvo fizičara u FBIH je nevladino, neprofitno, dobrovoljno, vanstranačko udruženje građana zainteresovanih za unapređene svih aspekata fizike i položaja fizike kao fundamentalne i primijenjene nauke na području Federacije Bosne i Hercegovine u skladu sa Zakonom o udruženjima i fondacijama Federacije Bosne i Hercegovine(Službene novine FBiH broj 45/02)\nCiljevi i djelatnost Društva su\nširenje i unapređenje naučnih, stručnih i primijenjenih znanja iz oblasti fizike i njenih primjena u Federaciji Bosne i Hercegovine,\nunapređenje i popularizacija nastave iz predmeta Fizika u osnovnim i srednjim školama u Federaciji Bosne i Hercegovine,\notrkivanje, podsticanje i pomaganje razvoja talenata za fiziku iz reda učenika osnovnih i srednjih škola, kao i studenata na visokoškolskim ustanovama,\nunapređenje nivoa stručnih i naučnih znanja i vještina članova Udruženja, kao i unapređenje statusa nastavnika i profesora fizike u Federaciji Bosne i Hercegovine,\norganizacija naučnih i stručnih konferencija, kongresa, simpozija, seminara, radionica, i drugih oblika okupljanja, razmjene infromacija i obrazovanja istraživača i praktičara iz područja fizike i srodnih nauka.\nsaradnja sa sličnim udruženjima i organizacijama u Bosni i Hercegovini i inostranstvu radi razmjene znanja i informacija, te organizacija zajedničkih skupova, radionica, seminara, takmičenja i sl.\nsaradnja sa visokoškolskim ustanovama u Federaciji Bosne i Hercegovine i ministarstvima obrazovanja na svim nivoima vlasti radi ostvarivanja ciljeva Udruženja,\nizdavanje priručnika i drugih publikacija iz domena fizike i njenih primjena,\norganizacija takmičenja iz fizike i srodnih oblasti,\npripremanje učenika i studenata za takmičenja iz fizike i srodnih nauka na svim nivoima, pripremanje i organizacija odlaska učenika i studenata na takmičenja na nivou Federacije Bosne i Hercegovine i na nivou Bosne i Hercegovine, kao i na međunarodna takmičenja iz fizike i srodnih nauka.\nDruštvo fizičara u Federaciji Bosne i Hercegovine je registrirano u Federalnom zavodu za statistiku u klasifikaciji djelatnosti kao strukovno udruženje sa šifrom podrazreda djelatnosti broj 91.120.\nIdentifikacijski broj Društva fizičara u FBiH : 42 00 25 90 50 000 (nije PDV obveznik)\nTransakcijski račun Društva fizičara u FBiH je kod: RAIFFEISEN BANK DD BOSNA I HERCEGOVINA, SARAJEVO\nBeneficary bank: Raiffeisen Bank DD Bosna i Hercegovina\nAddress: Zmaja od Bosne bb\nIBAN code: BA391610000023170013\nFull beneficiary name: Drustvo fizicara u FBiH\nFull beneficiary address: Zmaja od Bosne 35\nCopyright © 2021 Društvo fizičara u FBiH. All Right Reserved.


wordpress-seo - Stranica 687 od 864 - Leutar.net\nDodik: Neće nam se valjda ministri voziti u tačkama ili na biciklu\n8. avgusta 2017. Leutar 0\n„Naravno da je kupovina automobila potrebna, pa neće nam se valjda ministri voziti u tačkama ili na biciklu“ „Naravno da je kupovina automobila potrebna, pa neće nam se valjda ministri […]\nOd učinka radnika treba da zavisi i plata\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović rekla ja da Sindikat radnika unutrašnjih poslova Srpske ima pravo da podnese prijedlog za ocjenu ustavnosti izmjena i dopuna Zakona o platama zaposlenih u […]\nDijete povrijedilo ruku, a ljekar mu prepisao sladoled\nMeđu komentarima na društvenim mrežama se mogu pročitati pohvale za doktorov gest kojim je vjerovatno htio da oraspoloži dijete. Nesvakidašnja terapija koju je jedan ljekar u bolnici u Baru prepisao […]\n« 1 … 686 687 688 … 864 »


Description: Najvažniji zadatak humanističke inteligencije je da izgradi takvu samosvest savremenog čoveka koja pruža mogućnost čovečanstvu da opstane. Ona treba da ukaže na sve dramatičnije posledice razvoja k...\nNajvažniji zadatak humanističke inteligencije je da izgradi takvu samosvest savremenog čoveka koja pruža mogućnost čovečanstvu da opstane. Ona treba da ukaže na sve dramatičnije posledice razvoja kapitalizma kao destruktivnog poretka i na postojeće objektivne mogućnosti za stvaranje novog sveta. Istovremeno, ona treba da izgradi političku strategiju koja će postati polazište za stvaranje takvih globalnih oblika političke borbe koji će sprečiti uništenje života na planeti i stvoriti novi svet. Ljubodrag Simonović, Beograd, Srbija, E-mail: comrade@sezampro.rs His blog: http://ljubodragsimonovic.wordpress.com/\nLjubodrag Simonovi , Beograd, Srbija, E-mail: comrade@sezampro.\nNajva niji zadatak humanisti ke inteligencije je da izgradi takvu samosvest savremenog oveka koja pru a mogu nost ove anstvu da opstane. Ona treba da uka e na sve dramati nije posledice razvoja kapitalizma kao destruktivnog poretka i na postoje e objektivne mogu nosti za stvaranje novog sveta. Istovremeno, ona treba da izgradi politi ku strategiju koja e postati polazi te za stvaranje takvih globalnih oblika politi ke borbe koji e spre iti uni tenje ivota na planeti i stvoriti novi svet. Kritika kapitalizma treba da po tuje dva metodolo ka postulata. Prvi: priroda odre ene dru tvene (istorijske) pojave odre uje se na osnovu tendencije njenog razvoja ± ta ona postaje. Drugi: priroda dru tvene pojave uslovljava prirodu njene kritike. Priroda kapitalizma, to zna i tendencija njegovog razvoja kao destruktivnog poretka, uslovljava kako prirodu kritike kapitalizma, tako i politi ku strategiju borbe protiv kapitalizma. Ne radi se o stvaranju uniformnog na ina mi ljenja, ve o na inu mi ljenja koji nastoji da postavlja pitanja koja imaju egzistencijalni i esencijalni karakter. Takav na in mi ljenja je suprotnost vladaju oj ideologiji, koja se pojavljuje u vidu Äkoka-kola kulture³, koja nastoji da marginalizuje su tinsko, da bi marginalnom dala spektakularnu dimenziju - to je savremeni reklamni oblik u kojem se pojavljuju vladaju i principi kapitalizma. Specifi nost savremenog istorijskog trenutka, to zna i specifi nost kapitalizma kao poretka destrukcije, uslovljava i specifi ni odnos prema pro losti. Vladaju a ideologija sterili e slobodarsko-menjala ki naboj filozofske misli i svodi je na be ivotnu Äistoriju filozofije³ koja postaje sredstvo za uni tavanje slobodarske i ivotvorne snage uma. Kriti ka teorija, koja se zasniva na egzistencijalnom humanizmu, treba da stvori mogu nost da stvarala ki i slobodarski duh predaka Äo ivi³ tako to e biti uklju en u borbu za opstanak ivota i za stvaranje novog sveta. U borbi za opstanak ove anstva misao pro losti treba da realizuje svoj humanisti ki - egzistencijalni i slobodarski potencijal. Sve dublja kriza egzistencije primorava oveka da se usresredi na osnovna egzistencijalna pitanja i da u tom kontekstu sa me slobodarsko i kulturno nasle e ove anstva - da ga li i Ärepova³ koji samo razvodnjavaju borbu i odvla e um na stranputicu. ÄPuno a ljudskog³, to zna i sagledavanje oveka iz istorijske perspektive, uslovljena je sve dramati nijim egzistencijalnim izazovima. Slobodarska pro lost treba da postane izvori te ivotvorne snage oveka u borbi za opstanak ove anstva. Odlazak u mitolo ku pro lost opravdan je jedino ukoliko podrazumeva o ivljavanje slobodarskih i ivotvornih mitova. U protivnom, on se svodi na odvla enje uma na stranputicu i, nezavisno od li nih motiva, ima anti-egzistencijalni karakter. Konkretna kritika kapitalizma ne mo e da se zasniva samo na esencijalnom, ve pre svega na egzistencijalnom humanizmu. Ideali Francuske gra anske revolucije - Liberté, Egalité, Fraternité - jesu nu ni, ali ne i dovoljni uslov budu nosti. Borba za o uvanje ivota na planeti i za pove anje izvesnosti opstanka oveka kao kulturnog (dru tvenog) i biolo kog (prirodnog) bi a predstavljaju conditio sine qua non borbe za budu nost. Umesto Marksovog pojma Äotu enje³ (Entfremdung) osnovni pojam u kritici kapitalizma treba da bude destrukcija. Marksov revolucionarni humanizam pojavljuje se u odnosu prema kapitalizmu kao poretku neslobode, nepravde, ne-uma - i zala e se za slobodu, dru tvenu pravdu, za umni svet, to zna i da se nalazi u esencijalnoj sferi. Egzistencijalni humanizam pojavljuje se u\nodnosu prema kapitalizmu kao destruktivnom poretku koji uni tava prirodu i oveka kao biolo ko i ljudsko bi e - i u pravi plan stavlja borbu za opstanak ivoga sveta, to zna i da se nalazi u egzistencijalnoj sferi. Tvrdnja da je ovek stvarala ko-slobodarsko bi e odgovor je svetu u kome je ovek otu en od sebe kao stvarala kog i slobodarskog bi a. Tvrdnja da je ovek ivotvorno bi e odgovor je svetu koji se zasniva na uni tenju ivota: borba za slobodu postaje borba za opstanak. to se ti e borbe za umni svet, to nije samo esencijalni, ve osnovni egzistencijalni izazov. Istovremeno, Hegelova (Marksova) dijalektika mo e samo uslovno da bude prihva ena kao polazi te za razvoj kritike kapitalizma budu i da se njena istorijska piramida slobode zasniva na egzistencijalnoj izvesnosti. U Ätradicionalnom³ marksizmu kritika kapitalizma s aspekta onoga to jo nije a to mo e da bude (Blohovo noch-nicht-Sein) ima apstraktni karakter. Konkretna priroda kapitalisti kog pozitiviteta uslovljava i prirodu negativnog, to zna i kriti ke svesti i politi ke prakse koja se na njoj zasniva. Savremeni ovek ne mo e da stekne odgovaraju u istorijsku samosvest polaze i od apsolutizovanog i idealizovanog antropolo kog modela oveka kao univerzalnog stvarala kog bi a slobode, ve polaze i od egzistencijalnih izazova koje kapitalizam kao destruktivni poredak name e oveku. Postajanje oveka ovekom (onim to on u svojoj biti jeste ± totalizuju e slobodarsko-stvarala ko- ivotvorno bi e) i postajanje sveta ljudskim svetom uslovljeno je postajanjem kapitalizma kapitalizmom, to zna i postajanjem kapitalizma onim to u svojoj biti jeste - totalitarnim destruktivnim poretkom. Konkretna budu nost ne zasniva se na onome to ovek eli da u ini polaze i od svojih istinskih ljudskih potreba, ve na onome ta ovek mora da u ini da bi ove anstvo opstalo. Esencijalna ravan budu nosti neposredno je uslovljena egzistencijalnim izazovima. Razvoj kapitalizma doveo je do toga da budu nost vi e nije mogu a kao proizvod slobodne (vizionarske) stvarala ke prakse oveka (Blohova Äotvorenost³), ve je uslovljena posledicama koje stvara kapitalizam kao destruktivni poredak. Objektivne mogu nosti za stvaranje novog sveta i mogu nost realizovanja oveka kao univerzalnog stvarala kog bi a slobode uslovljeno je razvojnim mogu nostima kapitalizma kao destruktivnog poretka. To je osnov konkretne dijalektike budu nosti. Desetkovana priroda, osaka eni ovek, nagomilane destruktivne mo i kapitalizma sa kojima ove anstvo momentalno mo e biti uni teno ± to je isto tako objektivno stanje koje neminovno uslovljava mogu nost budu nosti i njeno planiranje. Ne postavlja ovek pred sebe one zadatke koje mo e da re i, kao to to tvrdi Marks, ve je kapitalizam taj koji name e oveku sudbinski zadatak: da o uva ivot na planeti i spase ove anstvo od uni tenja. Biti na nivou istorijskog zadatka koji oveku postavlja kapitalizam zna i su eljiti se s kapitalizmom kao poretkom koji uni tava ivot. Na nuklearnim ubri tima ne mo e se stvoriti humani svet. Za marksisti ke teoreti are osnovni egzistencijalni pokreta oveka je prazan stomak. Tipi an je Blohov stav da Äu osnovi planiranja le e: glad, oskudica i nema tina³. Kapitalizam puni stomake svojih podanika tako to uni tava prirodu i degeneri e oveka kao prirodno i ljudsko bi e stvaraju i od njega kontejner u kome nestaju sve otrovniji surogati Äpotro a ke³ civilizacije. to se ti e uro ene agresivnosti oveka kao ivog bi a, kapitalizam preobra ava ivotnu agresivnost oveka u destruktivnu mo . Potencijalno menjala ka energija ljudi, koja proisti e iz njihovog sve ve eg nezadovoljstva, posredstvom kapitalisti ke ivotne i ideolo ke sfere postaje spiritus movens kapitalizma. Potreba za ivotom pretvara se u potrebu za uni tavanjem. Kritikuju i Hegela, Bloh sa pravom ukazuje na to da nije svaka negacija u istoriji istovremeno pomak unapred. Me utim, on ne uvi a da kapitalisti ka negacija vodi\nuni tenju sveta. Nema re i o kapitalizmu kao destruktivnom poretku i u tom kontekstu o svesti o mogu nosti uni tenja ivota kao bitnom sadr aju revolucionarne svesti. Anticipacija budu nosti kao konkretna anticipacija konkretne budu nosti mora da anticipira razvoj kapitalizma, to zna i posledice koje stvara kapitalizam kao destruktivni poredak koje neminovno uslovljavaju slobodu oveka, a samim tim i mogu nost budu nosti i njenu konkretnu prirodu. Postoje dva istorijska osnova povezivanja ljudi: spontani, to zna i potreba oveka za ovekom (erotska priroda oveka, simboli no kao Äljubav³), i represivni, pre svega obezbe ivanje neposredne egzistencije (rad i sve ono to on uslovljava, simboli no kao Ädu nost³). U dosada njim istorijskim periodima zadovoljavanje represivnog osnova povezivanja ljudi i lo je na u trb humanog povezivanja. Postaju i homo faber ovek je potiskivao i gubio svoje autenti ne ljudske osobine (erotsku prirodu), to je do vrhunca dovedeno u kapitalisti kom dru tvu koje je postalo Ätehni ka civilizacija³ u kojoj je do lo ne samo do dehumanizovanja, ve i do denaturalizovanja oveka. Kao totalitarni i globalni poredak destrukcije kapitalizam je na novi i daleko dramati niji na in postavio pitanje nu nosti i slobode. Nije vi e rad kao takav, ve je borba za o uvanje ivota (i njemu odgovaraju i rad) postala najva nija egzistencijalna obaveza oveka. Borba za opstanak postaje savremeno "carstvo nu nosti" i na njenom temelju razvi e se ovek kao totalizuju e ivotvorno bi e. Savremeni kapitalizam "ujedinio" je egzistencijalnu sa esencijalnom sferom: borba za slobodu postaje egzistencijalna nu nost, a borba za opstanak osnovni slobodarski izazov. Nisu vi e sfere rada, umetnosti, igre - polazi te slobodarske prakse, ve je to ovek kao totalizuju e ivotvorno bi e koje itav svoj ivot sagledava u egzistencijalno-esencijalnoj ravni, to zna i u kontekstu borbe protiv kapitalizma koji je pretvorio zakone prirode, dru tvene institucije i oveka u sredstvo za uni tavanje ivota. U tom kontekstu rad, kojim se realizuju stvarala ke ( ivotvorne) mo i oveka i stvara istinski ljudski svet, postaje osnovna esencijalna delatnost. Kao to je danas proizvo enje dobara (robe) istovremeno uni tavanje ivota, tako e u budu em dru tvu proizvo enje dobara istovremeno biti proizvo enje zdravih ivotnih uslova (oplemenjene prirode) i stvaranje zdravog (oplemenjenog) oveka. Osnovni zadatak ove anstva u budu nosti bi e da nanovo uspostavi ekolo ku ravnote u i na taj na in ivotne uslove u kojima ovek mo e da opstane. Tome e biti podre en razvoj proizvodnih snaga, sami radni procesi, aktivnosti u slobodnom vremenu, prakti no - itav ivot. U tim uslovima takmi enje koje se svodi na borbu za pobedu postizanjem ve eg rezultata (rekorda), kao to je to u sportu, bi e samo deo praistorije ove anstva. Ono to treba da ini novi kvalitet povezivanja ljudi na osnovama borbe za o uvanje ivota na planeti je to to ono treba da pru i podstrek za razvoj humanih osnova povezivanja ljudi, to zna i da treba da bude uslovljeno potrebom oveka za ovekom. Radi se o tome da je kapitalizam pretvorio sve dru tvene institucije, kao i itav ivot, u sredstvo za oplodnju kapitala, to zna i za uni tavanje ivota. Da bi opstao, ovek nema kome da se obrati za pomo osim drugom oveku: dru tvenost je egzistencijalni imperativ. U dijalekti kom smislu, ovek kao realizovano dru tveno bi e postaje totalizuju e ivotvorno bi e ± u odnosu prema kapitalizmu kao totalizuju em poretku destrukcije. U tom kontekstu mogli bismo da preformuli emo jednu od osnovnih Marksovih teza iz ÄKomunisti kog manifesta³, da je Äsloboda svakog osnovni uslov za slobodu svih³. Polaze i od toga da je ove anstvo ugro eno tako to je ugro en ivot svakog oveka, mo e se do i do stava da je opstanak svakog osnovni uslov za opstanak svih.\nKapitalisti ki totalitarizam je najpogubniji oblik totalitarizma koji je stvoren u istoriji. On se zasniva na totalnom komercijalizovanju prirode i dru tva. Svaki deo planete i svaki segment dru tvenog i individualnog ivota postao je sastavni deo mehanizma destruktivne kapitalisti ke reprodukcije. Sam ivot postaje totalizuju a mo koja formira karakter ljudi, njihovu svest, me uljudske odnose, odnos prema prirodi... Istorijski oblici totalitarizma pojavljuju se u odnosu prema ideji pro losti, odre enoj transcendentalnoj ideji, ili prema ideji budu nosti ± to otvara mogu nost za njihovu kritiku. Savremeni kapitalisti ki totalitarizam zasniva se na destruktivnom nihilizmu: on uni tava kako ideju transcendencije, tako i ideju budu nosti (pro losti) i samim tim mogu nost za uspostavljanje kriti ke distance prema postoje em svetu. Dok je kapitalizam bio u fazi nastajanja on je proizvodio vizionarsku svest koja nije samo otvarala prostor za razvoj kapitalizma, ve i za njegovo prevazila enje (Mor, Kampanela, Hobs, Bekon, Oven, Furije...). Postaju i totalitarnim destruktivnim poretkom kapitalizam se obra unava s vizionarskom sve u i stvara totalitarnu pozitivisti ku svest ± kojoj odgovara ideja o Äkraju istorije³ i Äposlednjem oveku³ (Fukujama). Kapitalizam ukida istoriju pretvaraju i istorijsko vreme u mehanizovano doga anje, to zna i u pozitivno ni ta. Istovremeno, kapitalisti ko vremenovanje nema samo anti-istorijski, ve anti-egzistencijalni karakter. Kapitalizam uni tava samu mogu nost budu nosti: ona se pojavljuje kao na kapitalisti ki na in degenerisani u-topos. Kapitalisti ki razvoj proizvodnih snaga ne pove ava izvesnost ljudskog opstanka, kao to tvrdi Marks, ve ga sve dramati nije dovodi u pitanje. Otuda, umesto da stvara optimizam, kapitalisti ki Äprogres³ proizvodi strah od budu nosti. Najpogubnija karakteristika kapitalizma je da od posledica uni tavanja ivota stvara izvore profita i na taj na in osnov za svoj dalji razvoj, pri emu stvarala ke mo i oveka postaju sredstvo za razvoj destruktivnih mo i kapitalizma i za ubrzanje procesa destrukcije. Kapitalizam je postao samoreprodukuju i mehanizam destrukcije koji je za ivi svet ono to je maligni tumor za organizam: on produ ava sebi ivot tako to pro dire sve ono to pru a mogu nost ove anstvu da opstane. Ne radi se samo o sistematskom, ve o definitivnom uni tenju ivota na planeti. Savremeni ovek ne su eljava se samo sa ideolo kim, vojnim i policijskim terorom vladaju eg poretka, kao to je to bilo u pro losti, ve sa nagomilanim destruktivnim mo ima kapitalizma. U kapitalizmu dominira duh destruktivnog varvarizma i on uslovljava aktivnosti vladaju e klase i njenu odbranbenu strategiju. Upotreba atomskih, hidrogenskih i neutronskih bombi, smrtonosnih virusa, izgladnjivanje stanovni tva, zaga ivanje i uni tavanje izvora vode i tsl. (sa ime e biti usmr ene stotine miliona ljudi i nepopravljivo kontaminirana ivotna sredina) predstavlja za na kapitalisti ki na in degenerisanu svetsku plutokratsku Äelitu³ - Äopravdanu meru³ ukoliko e se na taj na in produ iti opstanak kapitalizma. Da bi spre ili propast kapitalizma, fanatici kapitalizma spremni su da uni te ove anstvo i ivot na planeti. NATO agresija na Srbiju u prole e 1999, sa kojom je Srbija primorana da postane deo ameri kog Änovog svetskog poretka³, ukazuje na pravu prirodu kapitalizma. Na Srbiju je ba eno preko 32 000 uranijumskih projektila ime je izvr ena kontaminacija ivotne sredine koja odgovara dejstvu preko 470 atomskih bombi koje su ba ene na Hiro imu i Nagasaki. Sedam godina nakon bombardovanja broj obolelih od raka u Srbiji pove an je za 40% sa tendencijom dramati nog uve avanja broja obolelih i umrlih. Slede ih 500 godina ivot ljudi koji budu iveli na bombardovanom prostoru neposredno e biti uslovljen posledicama koje izaziva nuklearna kontaminacija zemlji ta, vode, vazduha, ljudi, ivotinja, biljaka... To to se\ndesilo gra anima Srbije de ava se ljudima irom planete. Njihova budu nost predodre ena je posledicama koje stvara destruktivni kapitalisti ki varvarizam koji ima globalni i totalitarni karakter. Kapitalizam uni tava emancipatorsko nasle e gra anskog dru tva i ideju novum-a i stvara Änovi³ fa izam. Nosioci savremenog fa izma nisu grupe mladih koje se Äkite³ nacisti kim simbolima, ve kapitalisti ke korporacije koje, stvaraju i sve dublju egzistencijalnu i na toj osnovi op tu dru tvenu krizu, proizvode fa isti ku ideologiju. Vladaju i princip monopolisti kog kapitalizma ÄUni ti konkurenciju!³ je generator savremene fa isti ke prakse kako u ekonomskoj, tako i u politi koj sferi. Kapitalisti ka destrukcija prirode i oveka kao kulturnog i biolo kog bi a uslovljava nastanak i ja anje najreakcionarnijih politi kih snaga. U krilu kapitalizma ne stvara se samo mogu nost za novo dru tvo, ve za novi (ekocidni, destruktivni) varvarizam. U samom kapitalizmu uspostavljena je borba izme u ove dve tendencije. To je osnov i okvir savremene klasne borbe koja nije samo borba za socijalnu pravdu i slobodu, ve i za opstanak. Na mogu nost uspostavljanja (dugog) perioda kapitalisti kog varvarizma (kao i na mogu nost zajedni ke propasti vladaju e i radni ke klase) ukazuje i sam Marks, ali taj stav nema takvu te inu u njegovoj teoriji (i time obavezuju i karakter) da Marks na osnovu njega razra uje mogu e oblike razvoja kapitalizma i mogu e oblike politi ke borbe protiv njega. Istovremeno, mogu i kapitalisti ki varvarizam nema, po njemu, destruktivnu, ve anti-slobodarsku prirodu. Marks previ a da je kapitalizam u svojoj biti ekocidni varvarizam, koji ima tehni ki oblik, i da su kapitalisti ekocidni varvari. Bespo tedni odnos kapitala prema prirodi i ove anstvu generator je bespo tednog odnosa oveka prema oveku. Gonjen ekocidnom pomamom kapitala prose ni (malo)gra anin Zapada ima sve manje sluha za patnju i "ljudska prava" drugih naroda. Ekocidni odnos kapitalisti kog sistema prema prirodi proizvodi genocidni odnos najmo nijih kapitalisti kih dr ava prema narodima Ätre eg sveta³. Upravo oni koji stotinama puta prema uju potro nju koju ostvaruje prose ni gra anin nerazvijenog sveta; oni koji na svoje "ku ne ljubimce" potro e daleko vi e hrane i energije nego to potro e milijarde ljudi u zemljama "tre eg sveta"; oni koji stotinama godina uni tavaju ivot na planeti i koji su na sistematskom istrebljivanju "primitivnih naroda" gradili svoj "progres"; oni koji svake godine ula u sve ve e sume u spaljivanje brda hrane, dok milioni dece irom sveta umiru od gladi; oni koji koriste itarice za proizvodnju energenata; oni koji raspiruju potro a ku euforiju u svojim sredinama i blokiraju proizvodnju hrane u nerazvijenim zemljama da bi ih naterali da kupuju njihove vi kove ita i da bi im jo vi e zategli oko vrata du ni ku om u - seju strah od "ugro enosti planete zbog prenaseljenosti". Teza o "prenaseljenosti planete" postaje na in da se pribavi legitimnost uni tavanju itavih naroda da bi se najmo nije kapitalisti ke korporacije dokopale sirovinskih i energetskih resursa. Vode e Zapadne TV stanice danima izve tavaju o spa avanju nasukanog kita, u ta se ula u milioni dolara - da bi se impresionirala svetska javnost njihovom "brigom za ivi svet" - ali im ne pada na pamet da poka u stravi ne razmere bede i sirotinje u zemljama "tre eg sveta", to je neposredna posledica ekonomskog fa izma kojem su te zemlje izlo ene. Te scene "nisu interesantne" za njihove gledaoce. I to je ta no. Pre drani i idiotizovani malogra anin "slobodnog sveta" ne eli da zna kakve posledice izaziva njegova nezaja ljiva glad za tro enjem i uni tavanjem, isto onako kao to prose ni nema ki malogra anin nije eleo (a ni sada ne eli) da zna o stravi nim zlo inima koje je, u Drugom svetskom ratu, inila nema ka\nsoldateska, pogotovu za "logore smrti" u kojima su na monstruozni na in ubijeni milioni dece, ena, starih... Alarmantna je istina da je za dana njeg nema kog malogra anina Hitler napravio samo jednu Ägre ku³: nije pobedio. A to shvatanje nije zaostatak pro losti, ve je proizvod razvoja kapitalizma koji je do te mere osiroma io i uni tio prirodnu sredinu u Nema koj da se ideja o osvajanju " ivotnog prostora" (Lebensraum) sve dramati nije name e kao osnovno egzistencijalno pitanje. Ekocidni kapital je taj koji o ivljava nacisti ke aveti pro losti guraju i im nanovo u ruke nema ku mlade koja, idiotizovana "koka-kola kulturom" i zaslepljena potro a kim fanatizmom, ponovo treba da poslu i kao oru e za uni tavanje "ni ih rasa", ili kako to voli da ka e dana nja desni arska propaganda Zapada, "naroda bez kulture" (a to su svi oni narodi koji stoje na putu ostvarivanja neo-kolonijalnih interesa Zapada). Ne treba zaboraviti da se razvoj kapitalizma zasniva na jednom od najmonstruoznijih zlo ina koji je u injen u istoriji: na istrebljenju severnoameri kih Indijanaca. Ono to daje posebnu dimenziju tom zlo inu je to to su ameri ki kapitalisti od uni tenja Indijanaca napravili "biznis" vredan milijarde dolara. Nije bilo dovoljno to to su na najsvirepiji na in uni teni severnoameri ki starosedeoci, ve su, svedeni na "gnusne ubice", postali "zvezde" holivudske filmske industrije. Indijanci, rtve najve eg genocida u ljudskoj istoriji, postali su simboli zla, dok su oni koji su pobili milione indijanske dece postali oli enje hrabrosti i dobrote. Uni tenje Indijanaca simboli no je uni tenje ivota u kome je ovek iveo u jedinstvu sa prirodom. "Heroji" "divljeg Zapada", poput Bufalo Bila, su otelotvorenje ekocidnog duha kapitalizma: monstruozno ubijanje bizona postaje legendarna "zabava" koja e postati neprikosnoveni obrazac za pona anje mladih u SAD i Evropi. ÄKriza levice³ kao organizovanog politi kog pokreta rezultat je obra una kapitalizma s emancipatorskim nasle em gra anskog dru tva pri emu se degeneri u i uni tavaju svi oni politi ki pokreti i ideje koje otvaraju mogu nost za stvaranje novog sveta. ÄKriza levice³ je zapravo kriza politi kih institucija gra anskog dru tva, budu i da je kapitalizam, kao totalitarni poredak, uvukao u svoju interesnu orbitu itavu Äjavnu sferu³ i na taj na in instrumentalizovao proces stvaranja i dono enja politi kih odluka. Politika je postala jedna od tehni kih sfera kapitalizma i kao takva business ± kao i sve druge oblasti dru tvenog ivota. Kapitalizam je od politi ke sfere stvorio politi ko tr i te na kome svaka partija nastoji da to bolje proda svoj politi ki program (politi ku robu) i da unov i svoj uticaj u dru tvu polaze i od interesa birokratizovanih i korumpiranih partijskih oligarhija. Politi ke partije postale su privatna svojina Ävo stva³, kao to je to slu aj i sa mnogim sindikatima i drugim organizacijama koje pru aju samo formalnu mogu nost okupljnja gra ana radi za tite njihovih ljudskih i gra anskih prava. Neposredna posledica korumpiranja (nominalno) Älevi arskih³ partija je stvaranje sve ireg anti-kapitalisti kog pokreta koji ne prihvata dominaciju partija koje pripadaju politi kom establi mentu. Izvorna levi arska misao, ona koja insistira na slobodi i socijalnoj pravdi, najprisutnija je me u obespravljenim radnim slojevima i mladima - me u onima koji su ivotno zainteresovani da izvorne ideje levice budu realizovane. Zbog toga se ini sve da se potla eni isklju e iz javne sfere i depolitizuju, a da se od njihove dece na stadionima, na koncertima pop-zvezda, u disco-klubovima, putem holivudske industrije zabave - stvore zombiji, narkomani, kriminalaci, fa isti... Kapitalizam nastoji da uni ti oveka kao dru tveno bi e i u tom kontekstu sve autenti ne oblike politi kog (dru tvenog) organizovanja gra ana i da stvori od oveka atomizovanog radno-potro a kog zombija koji e se u svom pona anju\nrukovoditi Älogikom³ destruktivnog iracionalizma. Konfuziju oko toga ta je Älevica³ stvara i bur oazija koja nastoji da se obra una s radni kim pokretom tako to preuzima ideje levice i pretvara ih u demago ke slogane sa kojima nastoji da se prika e kao Äborac za radni ka prava³ i na taj na in oslabi istinsku levicu. Tipi an primer levi arske demagogije predstavlja Hitlerova politi ka kampanja u vreme Vajmarske republike. Istom politi kom logikom rukovodi se savremena bur oazija. Levi arska demagogija treba da Äpremosti³ sve ve i jaz koji deli bur oaziju od radnih slojeva, kao i da stvori konfuziju u kojoj e se izgubiti ideja budu nosti. Levi arska misao je sve prisutnija na univerzitetima na Zapadu, ali je getoizovana i postala je sredstvo za obra un s politi kom borbom potla enih. Ona preobra ava osnovna egzistencijalna i esencijalna pitanja u Äfilozofska³ i Äteorijska³ pitanja i na taj na in ih li ava konkretne dru tvene i istorijske su tine. Borbu za opstanak i slobodu zamenjuju Äteorijske rasprave³ i beskrajni Ädijalozi³ sa kojima se sakati kriti ka svest i spre ava menjala ka praksa. Politi ka borba protiv kapitalizma degeneri e se u obliku Änau nih projekata³, Äfilozofskih skupova³, Äseminara³ - gde se svako u svojoj oblasti bavi posledicama koje stvara kapitalizam ne diraju i u njegove osnove. Um se izvla i iz konkretne dru tvene realnosti i getoizuje se na fakultetima, u institutima, na seminarima i kongresima... Konkretna egzistencijalna i esencijalna pitanja postaju predmet teorijskih rasprava i kao takva, putem specifi nog jezi kog izraza, privilegija Äintelektualaca³. Filozofska misao postaje formalisti ka misao, svojevrsna tehnika mi ljenja koja ima pozitivisti ki i samim tim antislobodarski i anti-egzistencijalni karakter. ÄIntelektualna sfera³ postaje institucionalni oblik li avanja gra ana umnosti i prava na umnost ± i kao takva osnovni na in njihovog duhovnog i time svakog drugog porobljavanja. ÄPotro a ko dru tvo³ je poslednji juri kapitalizma koji nagove tava njegov potpuni i definitivni raspad. Ono produ ava ivot kapitalizmu tako to uni tava oveka kao kulturno i biolo ko bi e, kao i prirodu. To je ono to odre uje specifi nost savremene levice: pitanje pobede levice postalo je pitanje opstanka ove anstva. to se ti e ideje o umnom svetu, to nije puka humanisti ka elja, ve egzistencijalni imperativ. Samo umni ovek mo e da uni ti kapitalizam i stvori novi svet. Otuda obra un s ovekom kao umnim bi em predstavlja jedan od najva nijih zadataka vladaju eg poretka. U tom kontekstu, kapitalizam se obra unava s humanisti kim obrazovanjem i s humanisti kom inteligencijom. Kapitalizam stvara, sa jedne strane, Äbele kragne³ - tehni ku inteligenciju, vode u snagu u uni tavanju planete, koja je svedena na fah-idiote, i sa druge strane Äplave kragne³ - manipulativnu radnu snagu koja je li ena elementarnog obrazovanja. Posledice su sve vidljivije. Nakon toliko godina ivljenja u kapitalisti koj civilizaciji i nakon takvog "progresa" koji je u njemu ostvaren, sve ve i broj ljudi postaje rtva najmra nijih ideologija koje po svojoj morbidnosti prevazilaze sve to je do sada vi eno u istoriji. Samo u Sjedinjenim Ameri kim Dr avama deluje na hiljade "satanisti kih", i njima sli nih, sekti to je neposredna posledica nemilosrdnog uni tavanja duhovnog integriteta ljudi. "Potro a ko dru tvo" baca oveka u provaliju duhovnog bezna a gde ga do ekuju sile mraka koje mu nude "zadovoljenje potreba" koriste i se sredstvima manipulacije kojim kapital od njega stvara bezumnog "potro a a". Za oveka izgubljenog u mraku i loma a je izvor svetlosti i putokaz. Svi oni simboli putem kojih je ovek nekada mogao da prepozna svoj ljudski lik i da dopre, makar i delimi no, do svoje ljudskosti, unaka eni su od strane kapitalisti ke propagandne\nma inerije. Reklamna poruka "Koka-kola, to je ono pravo!" dobija status najvi eg filozofskog stava; odse ena svinjska glava smeje se mame i oveka da kupi delove Änjenog³ tela; WC olje se reklamiraju uz pratnju najvi ih umetni kih ostvarenja; ampionski sportski timovi postaju reklamni panoi za proizvo a e duvana i alkoholnih pi a; najve i umetnici koriste se kao sredstvo za saop tavanje reklamnih poruka; nago ensko telo u poni avaju em polo aju nezaobilazni je deo Äuspe ne reklamne kampanje³; deca od najni eg uzrasta izlo ena su najodvratnijim oblicima reklamne manipulacije... Sve ono to ima ili mo e da ima ljudsku (kulturnu) vrednost postaje sredstvo za obezvre ivanje oveka. Privatizuju i javna medija kapital nudi gra anima "demokratiju" u obliku "sobe sa krivim ogledalima": u jednom ogledalu, ovek vidi "sebe" u obliku sumanutog "potro a a"; u drugom, u obliku podivljalog "gledaoca"; u tre em, kao manijakalnog "ubicu"; u etvrtom, kao robotizovanog " ampiona"... ini se sve da se spre i da ovek ugleda svoj istinski, slobodarsko-stvarala ki lik. Sa razvojem krize egzistencije, vladaju i re im stvara sve agresivniju Äindustriju zabave³ putem koje nastoji da odr i oveka u "dobrom raspolo enju" (po principu "Don¶t worry, be happy!"), da bi ga spre io da na ljudski na in do ivi svoje ljudsko bitisanje, da se suo i sa svojom nesre om i potra i na ine da se izbavi iz nje. Radi se o "sindromu Titanik": brod tone - muzika je sve ja a. Vladaju i mediji nastoje, ne biraju i sredstva, da zagnjure oveka u baru tinu "koka-kola kulture", jer tek kada ovek postavi pitanje o budu nosti, kada postane svestan razmera uni tavanja sveta - postaje jasna sva pogubnost uspostavljenog "progresa". Nije slu ajno to su novi nara taji, po prvi put u istoriji, lo ije obrazovani nego njihovi roditelji. U najrazvijenijoj kapitalisti koj zemlji sveta, SAD, preko sto miliona ljudi nije u stanju da se slu i zvani nim pismom. Istovremeno, sve nehumaniji i agresivniji reklamni spotovi postaju osnovna "duhovna hrana" za ljude. "Prose ni" gra anin SAD dnevno "primi" preko 3 000 reklamnih poruka. kolski sistem, kao obrazovna institucija, sve je u ve oj krizi. Ugro eno je celokupno kulturno nasle e Zapadne civilizacije, kao i humanisti ka dostignu a drugih civilizacija. U pitanju je razvoj koji diktira vladaju i poredak da bi intelektualni (obrazovni) nivo gra anina prilagodio svojim egzistencijalnim interesima i predupredio razvoj kriti kog uma koji je svestan kako pogubnosti kapitalizma, tako i novih mogu nosti razvoja koje su stvorene u okrilju gra anskog dru tva. Radi se, naime, o tome da je ovek do te mere razvio proizvodne snage i u toj meri postao sposoban (stru an) da u svoje ruke uzme ne samo upravljanje procesima proizvodnje, ve i upravljanje ukupnom dru tvenom egzistencijom, da kona no osloba anje oveka od tla enja i egzistencijalne neizvesnosti nije vi e ma tarija, nego realna mogu nost. Osnovni cilj industrije zabave je da spre i da se uspostavi delatno-menjala ka veza izme u uspostavljenog nau nog i tehni kog razvoja i nastojanja oveka da ih usmeri ka zadovoljavanju njegovih istinskih potreba i obezbe ivanju izvesnije budu nosti. Sve bespo tedniji nasrtaji kapitalisti kih medija na kriti ki um odgovor je kapitalizma na sve ve u pusto koju stvara, i na ve stvorene objektivne mogu nosti da ovek iskora i iz kapitalisti kog sveta u civilizaciju slobode. Mafija ki gangovi, "kraljevi" podzemlja, vo e "satanisti kih" sekti i fa isti kih klanova, vlasnici industrije zabave (u kojoj sport zauzima najva nije mesto), prodavci narkotika, vladaju e religiozne organizacije, sastavlja i horoskopa i drugi Ävidovnjaci³ i vra are - svi oni koji u estvuju u uni tavanju uma koji je u stanju da se su elji sa uspostavljenim procesima destrukcije - "prirodni" su saveznici kapitalizma. Metafizi ki misticizam i\nreligiozni fanatizam su druga strana Ätehni ke civilizacije³ koja je li ila ivot smisla i od oveka stvorila sredstvo za reprodukovanje kapitala. U savremenom kapitalizmu pozivanje na boga zapravo je jedan od na ina na koji malogra anin li ava sebe odgovornosti za uni tavanje sveta. Vladaju e religije postale su sredstvo za obra un s emancipatorskim nasle em gra anskog dru tva i s verom da je mogu e stvoriti pravedni svet - ukoliko se budemo borili za njega. Kapital nastoji da od oveka stvori potro a a-destruktora razvijanjem njegovih "normalnih" potreba do patolo kog (samodestruktivnog) nivoa, kao i proizvo enjem "novih potreba" radi pro irivanja tr i ta (polja uni tavanja). Manijakalno-destruktivni hedonizam postao je spiritus movens dru tvenog ivota. Brzina i intenzitet "zadovoljavanja potreba" diktirani su potrebama kapitala, u krajnjem, dinamikom njegovog obrta. Po Alenu Blumu, autoru ÄSumraka ameri kog uma³, Ä ivot je pretvoren u neprekidnu, komercijalno prigotovljenu masturbacionu ma ineriju³. Radi se o takvom "zadovoljavanju potreba" koje dovodi do degeneracije i destrukcije oveka. Na delu je genetsko izobli avanje oveka koje treba da dovede do takvih mutacija koje e omogu iti dobijanje "idealnog gra anina" koji je "prilago en" zahtevima vladaju eg poretka destrukcije. Degenerisane "potrebe" oveka postaju motorna snaga u razvoju kapitalizma. Pri tome, sve je ve i broj posredovanja u njihovom zadovoljavanju koja, naravno, imaju komercijalni karakter. Sam na in zadovoljavanja potreba se tehnizira to samo ukazuje na injenicu da sam ovek poima sebe sve vi e kao robotizovano, a sve manje kao prirodno i humano bi e. Model "uspe nog seksualnog odnosa" tipi an je primer kapitalisti kog degenerisanja nagona i uni tavanja oveka kao dru tvenog bi a. "Seksualni odnos" svodi se na tehniku "vo enja ljubavi" pri emu telo "patrnera" postaje oru e za izazivanje orgazma - uz upotrebu (posredovanje) sve ve eg broja "pomagala". "Uspe ni seks" u "potro a kom dru tvu" podrazumeva: odgovaraju a svetla, ogledala, krevet, du ek, jastuke, presvlake, prostirke, zavese, TV, video, kameru za snimanje, porno-filmove, seksi rublje, odgovaraju a pi a, specijalnu hranu, posude, muzi ki stub, CD-ove i kasete, odgovaraju e kupatilo, pe kire, sapune, kozmetiku, klima ure aje, sredstva za kontracepciju i priru nike za njihovu upotrebu, sredstva za otklanjanje posledica koje ona izazivaju, sredstva za stimulisanje seksualne potencije i pomagala u vidu proteza i ve ta kih penisa (u raznim dimenzijama, bojama i s raznim brzinama), kaji e, lance, lisice, perike, bi eve, ve ta ke zube, pumpu za grudi (najnoviji "hit" s obzirom na sve e u ugradnju ve ta kih grudi), mera pritiska, slabe i jake droge i, naravno, odgovaraju eg "partnera". Kako je sve siroma niji svet istinske ljubavi i me uljudskog po tovanja, tako je sve bogatiji, od kapitala stvoreni, "svet seksualne fantazije". Sterilisanje ivotvorne (rodne) snage ivih bi a postao je univerzalni princip kapitalisti kog razvoja. Kapitalizam uni tava oveka kao biolo ko bi e tako to ga li ava sposobnosti da bude rodno bi e. Mu karci i ene imaju sve manje organskih sastojaka koji omogu avaju da budu rodna bi a. Zaga ena ivotna sredina, zatrovana voda i hrana, uni tenje biolo kog ritma rada organizma, sve ve a egzistencijalna neizvesnost koja neprestano dr i oveka u stanju stresa - dovode do sve te ih telesnih i mentalnih o te enja. Obnavljanje ivotvorne sposobnosti oveka kao rodnog ( ivotvornog) bi a predstavlja jedan od najva nijih zadataka koje kapitalizam postavlja pred oveka. Bespo tedno razaranje dru tvenog tkiva predstavlja jo jednu bitnu karakteristiku kapitalizma. Sve ve i broj ljudi ivi samo (u velikim gradovima najrazvijenijih zapadno-\nevropskih zemalja gotovo polovina gra ana ivi u "doma instvu sa jednim lanom"), dok ose anje usamljenosti, koje uslovljava nastanak najgorih oblika dru tvene patologije, poprima razmere epidemije. U nekim oblastima proizvodnje do lo je do skra ivanja radnog dana, ali je istovremeno pove ana potreba za "mobilnom" radnom snagom, to zna i da prednost u zapo ljavanju imaju osobe koje su u stanju da u svakom trenutku budu na raspolaganju svojim gazdama. A to su oni koji su "oslobo eni" svih dru tvenih, pogotovu porodi nih obaveza. Sve ve i broj ena podvrgava se "dobrovoljnoj" sterilizaciji da bi "stekle poverenje poslodavaca" - i dobile posao. Zvani na du ina radnog vremena sve je vi e neobavezna forma. Podre ivanje celokupnog ivota sve br em ritmu reprodukovanja kapitala jedan je od glavnih uzroka dramati nog pada nataliteta u razvijenim kapitalisti kim zemljama. Kada je re o porodici, kapital uni tava biolo ku vezu izme u roditelja i dece. Ta nije, u sve ve em broju slu ajeva ne mo e se govoriti o roditeljima budu i da se o instvo, kao i materinstvo, sti e robno-nov anom operacijom: osoba koja pretenduje da postane "otac" kupuje na tr i tu "materijal" od kojeg se "dobijaju deca" (uz obaveznu "garanciju o kvalitetu robe"), iznajmi (naj e e preko oglasa) matericu i za devet meseci "dobije" dete. Tradicionalni odnosi u porodici uni tavaju se i promenom pola roditelja, kao i ostalih uku ana. Zahvaljuju i "napretku" medicine, hirur kom intervencijom majka postaje mu karac, a otac ena; brat postaje devojka, a sestra de ak. Istovremeno, "magi nim skalpelom" baba dobija izgled erke, ova izgled unuke, a unuka izgled prababe - iz mla ih dana. "Progresu" nikad kraja. Uskoro e medicina biti u stanju da oveku koji se "ose a kao pas" pru i mogu nost da izgleda kao pas (ili kao konj, svinja, nosorog...). To e biti jedan od najvi ih dometa "slobode" koji e kapitalizam, jezde i na valu nau nog i tehni kog "progresa", pru iti svojim gra anima. Koje se tu samo mogu nosti otvaraju. Zamislimo ragbi utakmicu izme u ljudi-buldoga i ljudi-veprova: kakav spektakl! Mit o "svemo i nauke i tehnike" je omiljeno sredstvo sa kojim vladaju i re im nastoji da o uva, ve prili no poljuljanu, veru u "progresivnu snagu" kapitalizma. Poput Hitlerove propagandne ma inerije u vreme agonije nacisti kog re ima, dana nja propagandna ma inerija kapitalizma nastoji da uveri svet da e nau na i tehnolo ka " uda" spasiti svet od propasti. Do ju e su nuklearne elektrane bile simbol "progresa". Danas su, kao aveti smrti, postale simbol destruktivne prirode kapitalizma. Sablasni tovari kru e "slobodnim svetom", stotine hiljada kontejnera punih najotrovnijeg nuklearnog otpada do sada su ba ena u okeane. Planeta se zagreva, otopljavaju se lednici, raste nivo mora, nestaje ozonski omota , klima se menja, zemlji te je sve zaga enije, ume umiru, pija a voda postaje "strate ka sirovina"... Pokazalo se da su i najstra nije prirodne katastrofe samo bezazlene pojave u pore enju sa ekocidnim terorizmom kojem je priroda od strane kapitala svakodnevno izlo ena. Kada se imaju u vidu razmere uni tenja do kojih e do i daljim razvojem kapitalizma mo e se zaklju iti da su i najprimitivnije ljudske zajednice superiorne u odnosu prema kapitalizmu. Obra un s iluzijom da je mogu e spe iti globalnu apokalipsu u okviru kapitalisti kog poretka putem nauke i tehnike i Äekolo kih projekata³ predstavlja jedan od najva nijih zadataka humanisti ke inteligencije. Markuzeova ideja o Äoslobodila koj tansformaciji prirode³ dobija konkretnu istorijsku dimenziju tek u odnosu prema procesu destruktivne kapitalisti ke Ätransformacije³ prirode. U kapitalizmu duh (Geist) putem koga priroda sti e samosvest (Hegel) ukinut je tehnikom koja nema samo anti-duhovni (anti-umni), ve i anti-egzistencijalni karakter. Ona je oblik u kome su sile prirode instrumentalizovane na kapitalisti ki na in i postale anti-prirodna mo .\n"Oslobodila ka transformacija prirode" nema samo slobodarski, ve pre svega egzistencijalni karakter. Osnovni nedostatak puke prirode nije taj to je neumna, ve to ne mo e da spre i uni tenje ivota na zemlji. Spre avanje da prirodne sile budu instrumentalizovane radi uni tenja ivota i o uvanje ivota na zemlji o uvanjem prirode kao ivotvorne celine njenim oplemenjivanjem - to je sudbinski zadatak ove anstva. Nije oslobo enje oveka od prirode, ve je oslobo enje oveka i prirode od kapitalizma osnovni uslov kako slobode, tako i opstanka. Istorijski gledano, ovek je postajao ovekom pre svega su eljavaju i se s egzistencijalnim izazovima. Priroda tih izazova uslovljavala je na in njihovog re avanja i na taj na in je neposredno uticala na razvoj oveka. Egzistencijalni izazov koji kapitalizam name e oveku najve i je i najdramati niji izazov pred kojim se ovek na ao. Nikada u istoriji ovek nije stajao pred zadatkom da sa uva ivot na planeti i spre i uni tenje ove anstva. To je izazov koji prevazilazi klasi nu humanisti ku antropolo ku definiciju oveka kao univerzalnog stvarala kog bi a slobode. Specifi nost kapitalizma kao poretka destrukcije uslovljava kako specifi nu prirodu oveka koji ga brani, tako i specifi nu prirodu oveka koji nastoji da mu se suprotstavi. Kapitalizam proizvodi destruktivnog oveka koji je postao sredstvo za razvoj kapitalizma, to zna i za uni tenje ivota. Istovremeno, kapitalizam proizvodi sve militantnijeg anti-kapitalisti kog oveka koji u uni tenju kapitalizma i o uvanju ivota na zemlji, stvaranjem novog sveta, pronalazi smisao ivota. Sve intenzivnije uni tavanje ivota uslovljava sve bespo tedniji sukob izme u ova dva tipa ljudi, koji zapravo predstavljaju savremenu klasnu podelu sveta: klasa destruktivnih fanatika kapitalizma i klasa umnih i beskompromisnih boraca za opstanak ove anstva. Postajanje kapitalizma totalitarnim destruktivnim poretkom uslovljava postajanje oveka totalizuju im ivotvornim bi em ± za koga je emancipatorsko (slobodarsko, kulturno) nasle e ove anstva osnov kriti ke samosvesti i delatne ( ivotvorne) volje. U borbi za o uvanje ivota i za stvaranje novog sveta ovek e postati istinski ovek. To nije mitolo ki ovek koji e, kao savremeni Feniks, uzleteti iz kapitalisti kog pepela neo te enih krila. To je konkretni ovek koji e itavim svojim bi em ose ati posledice uni tavanja prirode, jer je on njen organski deo. Otuda stvaranje novog sveta podrazumeva (samo) pro i avanje i (samo) izgra ivanje oveka ± postajanje oveka oplemenjinim prirodnim ( ivotvornim) bi em. Umesto kosmi ke energije (Ni e), koja je samo metafori ki prikaz ivotne mo i monopolisti kog kapitalizma, u oveku e pote i ivotvorna snaga ove anstva. ÄVolja za mo ³ posta e volja za slobodu i opstanak. U borbi za o uvanje ivota na zemlji stvaranjem novog sveta do i e do takvog ujedinjenja ove anstva u kome e biti prevazi eni svi oblici posredovanja koji udaljuju oveka od oveka i koji od njega stvaraju oru e Änadljudskih³ sila za postizanje anti-ljudskih ciljeva. Umesto moralnih principa na osnovu kojih se gradi represivna normativna svest koja slu i za o uvanje vladaju eg poretka, esencijalna i egzistencijalna potreba oveka za ovekom posta e osnov ljudskog povezivanja. ÄAnti-globalisti ki pokret³ ima istorijski i egzistencijalni smisao jedino ukoliko je sastavni deo svetskog anti-kapitalisti kog pokreta. On se ne oslanja samo na jedan dru tveni subjekt promene, kao to je to bio industrijski proletarijat kod Marksa, ve na iroki dru tveni pokret koji u sebe uklju uje sve obespravljene i one koji su svesni da kapitalizam vodi ove anstvo u propast. Pokreti za emancipaciju ena, stotine miliona usamljenih ljudi kojima je kapitalizam upropastio ivot ± sve su to potencijalni u esnici pokreta koji e se obra unati s\nkapitalizmom. Istovremeno, propadanje Ädr ave blagostanja³ nanovo e rasplamsati klasni rat u razvijenim kapitalisti kim zemljama. Neposredno u estvovanje u politi kom organizovanju savremenog proletarijata i drugih slojeva i grupa koje kapitalizam ugro ava ± to je jedan od najva nijih zadataka pokreta. Svetski anti-kapitalisti ki pokret treba da ujedini sve one politi ke snage i politi ke pokrete u svetu koji se suprotstavljaju savremenom imperijalizmu koji nema samo genocidni, ve i ekocidni karakter. Istovremeno, on treba da ima kriti ki odnos prema razvojnim programima u bilo kom delu sveta koji se zasnivaju na uni tavanju prirode i koji razvijaju potro a ki mentalitet. Ne radi se o stvaranju svojevrsne intelektualne Äelite³ koja e proglasiti sebe za Äsavest³ ove anstva i na taj na in postati od Äobi nih³ ljudi otu ena grupacija, ve o ljudima koji su svesni destruktivne prirode kapitalizma i koji su spremni da svoj ivot posvete borbi za o uvanje ivota i za slobodu ove anstva. Istinska humanisti ka inteligencija treba da osvetli put koji vodi u budu nost. Sa sve dramati nijom egzistencijalnom krizom koju kapitalizam stvara ona treba da postane svetionik koji e svetliti sve ja im sjajem kako mrak koji stvara kapitalizam postaje sve gu i. Prometejski princip postao je osnovni egzistencijalni princip. Zato je od prvorazrednog zna aja ne praviti kompromise i ne prilago avati se trenutnoj politi koj situaciji. Kompromis zna i gubitak sposobnosti stvaranja svetlosti - bez koje e ove anstvo nestati u mraku destruktivnog kapitalisti kog ni tavila.\nDocuments Similar To Manifest egzistencijalnog humanizma\nInterview with Ljubodrag Duci Simonović


Vlasina remizirala u Bobištu - Vlasotince InfoDesk\nVlasina remizirala u Bobištu\nOvog poslednjeg vikenda vremenski uslovi bili su protiv fudbala. Hladno vreme i kiša u velikoj bili su najveći protivnici da fudbalski sladokusci uživaju u fudbalskim susretima u Jablaničkom okrugu. U 19. kolu Zone „Jug“ fudbaleri Vlasine gostovali su u obližnjem Bobištu gde su u duelu sa istoimenim domaćinom igrali nerešeno – 1:1. Na terenu koji je bio prava kaljuga, fudbaleri obe ekipe vodili su bespoštednu borbu čitavih 90 minuta. Domaća ekipa došla je u vođstvo u 89.minutu, a samo minut kanije borbeni Stefan Đokić je poravnao rezultat. Rezultati Vlasine u prolećnoj sezoni daleko su bolji u odnosu na jesnji deo, tako su „Rosuljci“ od mogućih 12 bodova osvojili deset bodova.\nU Jablaničkoj okružnoj ligi fudbaleri Budućnosti iz Orašja imaju dominantnu ulogu. Čvrsto su zaseli na čelnu poziciju i imaju osam bodova viška od drugoplasirane Plantaže. I u nedeljnoj utakmici pokazali su svu zrelost, pobedivši na teškom terenu sa 2:0 ekipu Mladog borca iz Živkova. Goropadni su bili i Ladovčani na svom bunjištu, pobedom od 6:2, protiv neugodne ekipe Čekmina.\nU utakmicama 19. kola Međuopštinske lige učinak naših klubova bio je očekivan. Gradac je u Konopnici sa 2:0 savladao ekipu Sušica iz Kukolovca, dok je Polet na svom terenu u Stajkovcu slavio sa 4:2, u meču sa ekipom Bratstva iz Bratmilovca. Polovičan učinak ostvarli su fudbaleri Jedinstva, igrajući nerešeno t2:2 sa ekipom Moravca u Guberevcu. Jedino je ekipa Mladosti iz Batulovca doživela poraz i to od lidera na tabeli ekipe Omladinca u Donjem Sinkovcu.\nObjavljeno: 06.04.2015 | Autor: Vlastimir Stamenković\nFudbal narednog vikenda


Operativna dobit Željeznica FBiH u 2019. godini rekordnih 22,7 miliona KM – Biznis.ba\nNaslovnaKompanijeOperativna dobit Željeznica FBiH u 2019. godini rekordnih 22,7 miliona KM\nOperativna dobit Željeznica FBiH u 2019. godini rekordnih 22,7 miliona KM\nobjavljeno 05. feb 2020. u 11:00 5. feb 2020.\nOperativna dobit prije izdataka za kamate, porez na dobit i amortizaciju (EBITDA) JP ŽFBiH d.o.o. Sarajevo u 2019. godini iznosi 22.729.510,00 KM, dok je u 2018. godini iznosila 19.027.649,00 KM.\nOperativni prihodi kompanije u 2019. godini iznose 117.586.620,00 KM i veći su za 1.947.631,00 KM u odnosu na 2018. godinu kada su iznosili 115.638.989,00 KM.\nOperativni rashodi u 2019. godini iznose 94.857.110,00 KM i manji su za 1.754.230,00 KM u odnosu na 2018. godinu kada su iznosili 96.611.340,00 KM.\n„Rekordni rezultat operativne dobiti koju smo ostvarili u prošloj godini prije svega je zasluga radnika i dokaz ispravne poslovne politike kompanije. Naš uspjeh je temeljen na konstantnom povećanju prihoda i smanjenju troškova u poslovanju. Uspješno smo odgovorili na sve zahtjeve privrede u BiH, što je osnovna uloga Željeznica FBiH u poslovanju“, izjavio je Enis Džafić, generalni direktor JP Željeznice FBiH d.o.o. Sarajevo.\nRast prevoza roba i putnika\nU 2019. godini prevezli smo 9.125.000 tona robe, što je za 5.000 tona više nego u 2018. godini kada je prevezeno 9.120.000 tona robe, što je rezultiralo povećanjem prihoda od prevoza roba za 1.500.000,00 KM.\nU putničkom saobraćaju Željeznice FBiH su u 2019. godini prevezle 496.844 putnika, što je povećanje od 83.373 putnika u odnosu na 2018. godinu, kada smo prevezli 413.471 putnika.\nPovećanje broja prevezenih putnika rezultiralo je povećanjem prihoda od putničkog saobraćaja u 2019. godini u iznosu od 750.000,00 KM, u odnosu na 2018. godinu.\n„Ukoliko uporedimo period od tri godine 2019(496.844) – 2016. (258.000), broj prevezenih putnika veći je za 238.844 putnika, što predstavlja povećanje od 92,5%.\nKontinuitet rasta prevoza roba i putnika na godišnjem nivou dokaz je da su privredni subjekti i putnici koji koriste naše usluge, zadovoljni sa istim. U narednom periodu radit ćemo na unapređenju naših usluga za naše korisnike“, kazao je Džafić.\nBroj radnika u 2019. godini je za 115 radnika manji u odnosu na 2018. godinu. U protekle četiri godine broj radnika koji su napustili preduzeće (penzija, smrt, sporazumni raskid ugovora) je 743 radnika. U posljednje četiri godine u radni odnos je primljeno 66 radnika (bivši radnici Gredelj-Revom Dobošnica (62) i članovi porodica poginulih radnika(4)). Svim radnicima koji su napustili preduzeće uvezali smo radni staž u ukupnom iznosu od cca. 30 miliona KM.\nVrijednost investicija koje smo stavili u funkciju u 2019. godini iznosi 26.437.320,00 KM.\nNastavljen kontinuitet smanjenja glavnog duga prema Poreskoj upravi FBiH\nPrema javnim fondovima po osnovu poreza i doprinosa u 2019. godini uplaćeno je 30,6 miliona KM. Od navedenog iznosa 26,1 milion KM odnosi se na tekuće obaveze, a iznos od 4,5 miliona KM na obaveze iz ranijih godina (period od 2001. do 2016. godine), čime je nastavljen trend smanjenja glavnog duga prema Poreskoj upravi FBiH.\nU toku 2019. godine uplaćene su obaveze UIO BiH u ukupnom iznosu od 2,5 miliona KM. Željeznice FBiH nemaju neizmirenih obaveza prema UIO BiH.\nTakođer, u 2019. godini platili smo obaveze prema dobavljačima i bankama koje su nastale u periodu 2008-2014. godine u iznosu od 23 miliona KM.\n„U posljednje četiri godine platili smo obaveze prema dobavljačima, bankama, Poreskoj upravi FBiH, a koje su nastale u periodu 2001-2016. godine, u iznosu od cca 100 miliona KM uz servisiranje svih tekućih obaveza.\nTo je još jedan od dokaza da su Željeznice FBiH uspjele, osim povećanja obima rada i stabilizovati svoje poslovanje“, riječi su generalnog direktora Džafića.\nU cilju daljeg unapređenja rada i modernizacije JP ŽFBiH d.o.o. Sarajevo neophodna je potpuna promjena zakonske regulative koja uređuje rad JP ŽFBiH d.o.o. Sarajevo i to: Zakon o Željeznicama FBiH, Zakon u finansiranju željezničke infrastrukture i sufinansiranju putničkog i kombinovanog saobraćaja i Zakon o finansijskoj konsolidaciji JP ŽFBiH d.o.o. Sarajevo.\nFirme AS Holdinga: Potražnja povećana, ali nema zastoja u proizvodnji\nCazinski Limometal radi punom parom uz poštovanje svih odluka i preporuka o zaštiti uposlenika\nLjetno računanje vremena – periodi tzv. jeftinije i skuplje električne energije


ODLIČNE VESTI ZA 'STARU DAMU': Vojvodina na dva koraka do grupne faze Lige Evrope! - Fudbal, Evrokupovi, The Best Of, Top News\nHotSport»Fudbal, Evrokupovi, The Best Of, Top News»ODLIČNE VESTI ZA ‘STARU DAMU’: Vojvodina na dva koraka do grupne faze Lige Evrope!\nODLIČNE VESTI ZA ‘STARU DAMU’: Vojvodina na dva koraka do grupne faze Lige Evrope!\nAleksandar Ilić| 2020-08-12T09:44:46+02:00\t12. avg 2020. 9:44|0 komentara|HotSport\nOdlične vesti za klub iz Novog Sada stižu nakon sinoć odigranih mečeva Lige Evrope.\nFudbaleri Vojvodine kvalifikacije za Ligu Evrope startovaće od trećeg, umesto drugog kola kvalifikacija kako se prvobitno planiralo. Razlog za tim leži u pobedi Sevilje nad Vulverhemtponom u četvrtfinalu Lige Evrope.\nTo je dovelo do određenih pomeranja kada su u pitanju kvalifikacije za narednu sezonu. Te će izabranici Nenada Lalatovića startovati od trećeg kola, jer su kao osvajači Kupa Srbije bili projektovani da takmičenje počnu od 2. kola.\nPROČITAJTE JOŠ: SRPSKI STRUČNJAK SKLAPA TIM ZA LIGU ŠAMPIONA: Stiže pojačanje iz Francuske vredno 5,5 miliona evra!\nS obzirom da Kipar i Srbija zauzimaju 18. i 19. mesto na UEFA listi, razvoj situacije na turniru u Nemačkoj doveo je do njihovog pomeranja u treće kolo.\nTako se Ren našao direktno u Ligi šampiona, Krasnodar kreće od plej-ofa, a Sparta iz Praga se direktno plasirala u Ligu Evrope.\nŽreb za 3. kolo kvalifikacija za LE trebalo bi da se održi 1. septembra.\nTAGOVI: Liga Evrope, Vojvodina\nTRENER ZLATIBORA PRED DUEL SA PARTIZANOM: ‘Svi misle da su nepobedivi, ja mislim drugačije’Fudbaleri Partizana sastaće se sa ekipom Zlatibora danas od 19 časova u okviru osmog kola Superlige Srbije.\nFudbaleri Partizana sastaće se sa ekipom Zlatibora danas od 19 časova u okviru osmog kola Superlige Srbije.\nVRHUNSKO POJAČANJE ZA SRPSKOG STRUČNJAKA: Nikolić u Lokomotivu dovodi bivšeg igrača Bajerna i Juventusa?!\nLokomotiva iz Moskve, koju predvodi srpski stručnjak Marko Nikolić mogla bi da dobije veliko pojačanje.\nZVEZDINA FILIJALA IMA NOVOG TRENERA: Bivši trener Voždovca seo na klupu Grafičara!\nLEPO JE VRATITI SE KUĆI: Bejl nakon povratka u Sparse – Totenhem je poseban klub za mene, u njemu sam stvorio ime!\nOGROMAN SKANDAL ‘DRMA’ ŠVEDSKI FUDBAL: Srpski fudbaler optužen za rasizam!\nPRVA LIGA SRBIJE: Trijumf Radničkog i Zemuna – krajnje sumnjiv meč u Vranju, da li su navijači zbog toga nezadovoljni? (VIDEO)\nKošarkaši Boston Seltiksa uspeli su da pobede Majami rerezultatom 117:106 i smanje zaostatak u finalu Istoka na 2-1.\nTitula je veoma blizu!\nFINALE O KOJEM ĆE SE PRIČATI: Uspešno završena i druga smena Državnog finala Sportskih igara mladih! (FOTO)\nDA LI JE OVO MOGUĆE: Ovakav nokaut još uvek nismo videli, iz totalne defanzive – bio je na podu, a onda… (VIDEO)\nNBA ZVEZDA IMA ODGOVOR: ‘Jokić ne može da skoči, a dominira’ – pogledajte šta je na to odgovorio Demijan Lilard!\nRAČUNICA JE PROSTA: Evo koliko je Zvezda zaradila a koliko izgubila nakon poraza od Omonije!\nBEZ GOLOVA U MOLDAVIJI: Veliki broj propuštenih prilika za crno-bele


Insajder o privatizaciji PKB-a: Prodaja (EMISIJA) | Insajder\nZemljište koje je sada u vlasništvu Al Dahre nekada je bilo državno ali je zahvaljujući odlukama, sporazumima i zaključcima koje su donosili predstavnici vlasti u poslednjih deset godina, prebačeno na državni kombinat PKB a zatim prodato kao privatna imovina.\nTako je zaobiđen zakon koji zabranjuje prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta, pokazalo je istraživanje Insajdera.\nPotpisivanje ugovora o prodaji PKB\nKroz postupak privatizacije PKB-a, kompanija Al Dahra je 2018. godine postala vlasnik blizu 17.000 hektara poljoprivrednog zemljišta nadomak Beograda. Al Dahra je zemljište kupila ispod cene, kao jedini ponuđač.\nManji deo tog zemljišta država će sada morati da otkupljuje za potrebe izgradnje auto-puta Beograd-Zrenjanin-Novi Sad.\nKako je umesto propalog kombinata sa dugovima prodata samo njegova najvrednija imovina, zbog čega je procena vrednosti PKB-a za samo dve godine pala za čak 100 miliona evra, kako je državni kombinat godinama uništavan i koliko bi zahvaljujući kupovini zemljišta PKB-a mogao da profitira investitor iz UAE pogledajte u serijalu Insajdera - "Prodaja".\nMale velike priče - Kad sistem zakaže\nInsajder bez ograničenja o trgovini oružjem\nKako je firma bivše državne sekretarke MUP-a dobila posao u MUP-u\nNeupitno poverenje u poligraf


OTKAZAN LEGENDARNI SPUST: Bahati engleski turisti doneli novi soj Korone u Vengen | Novosti.RS\nNaime, u Vengenu i okolnim hotelima, tokom novogodšnjih praznika bilo je puno engleskih turista koji su doneli novi soj korona virusa i pozatvarali hotele, usled velikog broja zaraženog osoblja.\n- Ovo nas je strahovito pogodilo, pogotovo što smo napravili ogroman posao u pripremi. Svakom skijaškom fanu teško će pasti ova odluka, ali zdravlje i bezbednost su iznad svega. - rekao je izvršni direktor Švajcarskog skijaškog saveza Bernard Areger.\nU Vengenu su od petka do nedelje bila planirana dva spusta i slalom. Slalom i jedan spust biće dodati u program Kicbila 16, odnosno 22. januara.\nZa drugi spust traže se termin i lokacija jer je Kicbil popunjen svojim spustom i superveleslalomom.\nSport skijanje svetski kup u skijanju spust u vengenu spust Alpsko skijanje vengen slalom slalom u vengenu Svetski kup u Alpskom skijanju


Izdajem stan, Internacionalnih - Mali oglasi Nekretnine - izdavanje\nMali oglas: Izdajem stan, Internacionalnih...\nIzdajem stan, Internacionalnih brigada 15/17, druga ulica ispod Hrama Sv. Save, nenamesten, jednoiposoban, dve terase, TA grejanje, bez telefona.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070809204021\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070809204021\t/\nSlični mali oglasi - izdajem, ispod, hrama, ulica, druga, internacionalnih, brigada


SDA Visoko: Gradonačelnica Babić zloupotrebljava položaj … – Visoko.ba\n22. Avgusta 2019. 22. Avgusta 2019. Sajo\tMagazin plus\nPozivamo Gradonačelnicu da prestane zloupotrebljavati položaj i da počne poštovati zaključkeopćinskog vijeća Visoko i ODMAH smanji cijene vode koje je povećala da bi uzimala od naroda što joj ne pripada, i da bi to onda trošila za vlastitu promociju i političku kampanju.\nPodsjećamo građane da je na 40. sjednici Općinskog vijeća Visoko održanoj 09.07.2016. godine u okviru treće tačke dnevnog reda “Prijedlog Odluke o prihvatanju zaduženja po Ugovoru o zajmu između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za Projekat „Dogradnja gradskog vodovodnog sistema općine Visoko – podsistem Gračanica i podsistem Moštre” usvojeno niz zaključaka od kojih izdvajamo sljedeći:\n“OPĆINSKO VIJEĆE VISOKO ZADUŽUJE OPĆINSKU NAČELNICU, SLUŽBU ZA FINANSIJE, PRIVREDU , LOKALNI EKONOMSKI RAZVOJ I JKP “VISOKO” D.O.O VISOKO DA FINANSIRANJE OTPLATE KREDITA NE SMIJE DOVESTI DO POVEĆANJA CIJENE VODE POSTOJEĆIM I BUDUĆIM KORISNICIMA, A UKUPNA CIJENA PRIKLJUČKA NOVIM KORISNICIMA NE SMIJE BITI VEĆA OD TRENUTNO VAŽEĆE CIJENE”\nCijeneći navedeno vrlo je jasno da bahata gradonačelnica radi upravo suprotno zaključcima Općinskog vijeća, te da iste apsolutno ne poštuje, a rezultat je da u Visokom imamo vodu skuplju od struje!\nSada je sasvim evidentno da gradonačelnica bez imalo stida i ustezanja budžet koristi za vlastite političke i druge ciljeve, a sve preko leđa građana!\nU Visokom imamo prevelike račune za vodu, za održavanje zajedničkih dijelova zgrada u odnosu na kvalitet izvršene usluge, za odvoz smeća! Imamo i prevelike namete za izdavanje građevinskih dozvola, velike namete kroz takse za isticanje firme i sl.\nPozivamo Gradonačelnicu da počne konačno raditi svoj posao. Zaista je previše rupa na cesti, previše je smeća okolo, premalo je posla i radnih mjesta.\n← ZDK: Potpisani ugovori o finansiranju projekata čišćenja rijeke Bosne\n20.000 KM ili 3.000 poklon karata … →\nDan ZDK: Čestirka Premijera i predsjedavajućeg Skupštine …\nJavna nabavka putem konkurentskog zahtjeva za izgradnju puta u B. Mahali\n25. Jula 2017. 18. Aprila 2019. Midhat Hajdarević


"Praksa u obrazovnom procesu" - JU POLJOPRIVREDNA ŠKOLA\nNaslovna Novosti “Praksa u obrazovnom procesu”\n“Praksa u obrazovnom procesu”\nProgram “PrilikaPlus” kojeg provodi Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća, a podržava Švajcarska ambasada u BiH, zajedno sa Ministarstvom prosvjete i kulture Republike Srpske organizovao je stručnu raspravu na temu “Povezivanje obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada: Praksa u obrazovnom procesu”.\nOva je druga u nizu stručnih rasprava u smislu apela za partnerstvom obrazovnog sistema sa tržištem rada kako bi se bolje i adekvatnije kreirali obrazovni programi na svim nivoima obrazovanja. Stručna rasprava organizovana je u Administrativnom centru Vlade Republike Srpske, u srijedu 25.2.2015. godine. Ispred Poljoprivredne škole Banja Luka u raspravi je učestvovao direktor Edi Haneš.


Ronaldo podigao pripreme na novi nivo kupovinom najsavremenije komore s kisikom – Sandzaklive.rs\nRonaldo podigao pripreme na novi nivo kupovinom najsavremenije komore s kisikom\n0 385 1 minuta čitanja\nNogometaš Manchester Uniteda Cristiano Ronaldo (36) je poznat po svom zapanjujućem nivou fizičke kondicije i radnih navika, a sada je u tu svrhu odlučio otići i korak dalje.\nThe Sun izvještava da je kupio i u svom domu instalirao najsavremeniju komoru s kisikom, koju je teško pronaći u Velikoj Britaniji, a sve kako bi mu pomogla da održi i popravi svoju fizičku spremu.\nInvesticija je navodno vrijedna oko 15.000 funti, a sprava omogućuje Ronaldu da udahne čist zrak direktno u krvnu plazmu u udobnosti vlastitog doma, pomažući mu u oporavku nakon napornih utakmica, dok je još ranije preselio komoru za krioterapiju iz Torina u Manchester.\nKomora za krioterapiju dizajnirana je za poticanje oporavka mišića. Dizajnirana je tako da se temperatura može spustiti i do -200°C kako bi pomogla u oporavku mišića uzrokovanih traumom i fizičkim naporom.\nPodsjetimo, Cristiano Ronaldo se krajem ljeta vratio na Old Trafford iz Juventusa u kojem je igrao tri sezone.\nRonaldo je s Manchester Unitedom potpisao ugovor do 2023. godine, a Crveni đavoli su ga platili 15 miliona eura, uz osam miliona eura kroz bonuse. Ove sezone je odigrao 20 utakmica u svim takmičenjima i postigao je 14 golova.\nFehratović o veličanju genocida u Priboju - Hvala Bogu što su ovakvi bolesni umovi u manjini


Odnose blago s Kosova\nod Zaga taj Uto 16 Nov - 23:05:55\nPoslednja četiri meseca s Kosova se, preko Luke Bar, iz južne pokrajine u nepoznatom pravcu odveze preko 200.000 tona nikla, saznaje Kurir! Prema nezvaničnim informacijama do kojih smo došli, ova vredna ruda ide put SAD i ređe Indije, a kopa se u rudnicima u blizini američke vojne baze Bondstil!\nOn tvrdi da se kamioni kreću od Peći preko Kule i Rožaja do Bara, a da su svi lokalni putevi bukvalno crveni od zemlje koja se transportuje.\n- Meštani naselja Stara ambulanta, koje je u blizini luke, ne mogu ni veš da okače na terase jer je sve u oblaku crvene prašine - priča jedan od meštana Bara za Kurir. On kaže da pretovar zemlje traje još od avgusta i da nijedna luka u regionu (Drač, Koper, Ploče, Rijeka) nije htela da prihvati ovaj posao.\nDrugi sagovornik Kurira tvrdi da zemlja bogata niklom ide iz rudnika Glogovac na Kosovu, koji je u blizini američke baze Bondstil.\n- Natovareni brodovi idu za Ameriku, a neki putuju i za Indiju - dodaje on.


NEVJEROVATAN RAZLOG: PLAŽE U ŠPANIJI SU PONOVO ZATVORENE | Hayat.ba\nNEVJEROVATAN RAZLOG: PLAŽE U ŠPANIJI SU PONOVO ZATVORENE\nČetiri plaže na Majorci – Illetas, Bugambilia, Oratori i Portals Nous – zatvorene su nakon velikog priliva posjetilaca koji nisu poštovali pravila socijalne distance.\nIsta sudbina zadesila je i dvije popularne plaže na Ibici – Benirras i Cala Calonet.\nVideo snimak zabilježen na plaži Benirras otkriva da su posjetioci na ovom mjestu organizovali žurku na kojoj se nalazilo više od 200 ljudi na plaži, pri čemu su mnogi ljudi stajali jedan pored drugog.\nMeđutim, gradonačelnik Sant Joan, sela na Ibici, potpisao je odluku o zatvaranju plaže na ograničeno vrijeme, upozoravajući da bi dalje kršenje pravila moglo uticati na turiste, poput Britanaca, koji su planirali da dođu u Španiju, prenosi Telegraf.\nUpozorio je na “poražavajući efekat koji ovo može imati na turizam” i da je “vitalno” izbjeći ovakve slike koje se šalju u svijet, prenose lokalni mediji.


Srpska fabrika stakla (SFS) Paraćin, u prethodnom stečajnom postupku, povećala je ove godine proizvodnju za 20%, prodaju 23% u odnosu na lane, a 46%. proizvodnje otišlo je u izvoz.\nProizvodnja je dostigla 4.500 tona na mesečnom nivou, a prodaja je rekordna za poslednjih pet godina sa tedencijom rasta i u idućoj godini, saopštio je menadžment SFS.\nSFS, pored izvoza od 46%, pokriva 50% domaćeg tržišta, navodi se u saopštenju.\n- U skladu sa svojim mogućnostima, a u najvećoj meri, SFS izmiruje obaveze prema svim dobavljačima, kao i za struju i gas - saopštava menadžment i napominje da je Staklara "lagerovala potrebne sirovine za celokupan zimski period, što znači da redukcije proizvodnje neće biti, kao nekih ranijih godina".\nSFS Paracin increases production by 20% and sales by 23%\nIn the previous bankruptcy proceedings, Srpska Fabrika Stakla (SFS) Paracin increased the production by 20% and the sales by 23% this year, compared to the previous year, and 46% of the production was exported.\nThe monthly production reached 4,500 tons, and the sales are at their peak in the past five years and are likely to grow in the next year as well, the SFS management announced.\nSFS covers 50% of the domestic market, the press release says.\nIt is also pointed out that "considerable funds have also been invested in repairing and maintaining the production machinery and a large number of new tools have been procured”.\n– SFS settles its debts toward all its suppliers and pays power and gas bills as much as it can – the management says and notes that SFS “has stocked the necessary supplies for the entire winter period, which means that the production wont drop, as was the case before”.\nThe management points out that all the workers hired by SFS “are paid their wages on time, and the workers regularly exercise their pension insurance rights, while young workers, ready to learn, are employed”.\nThe press release also says that the management “does all it can to improve the working conditions and constantly works on increasing the factorys productivity and stability”.


Milojević: Nismo rasterećeni, dugo čekamo na „duplu krunu“ - SPORTSKI ŽURNAL\n22 maj, 2019 3\nDefanzivac Vujadin Savić kaže da Zvezda predugo čeka na „duplu krunu“\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević, pred finale Kupa Srbije protiv Partizana, kaže da njegov tim ima dodatan motiv jer na „duplu krunu“ čeka 12 godina.\n- Pričali smo da su nam oba domaća trofeja cilj, uzeli smo jedan, a sad imamo priliku za drugi. Činjenica da Zvezda dugo čeka na „duplu krunu“ i to nam je veliki motiv. Ispred nas je posebna utakmica i daćemo sve od sebe da pružimo dobru partiju i slavimo - rekao je Milojević na konferenciji za novinare u prostorijama FSS na Terazijama.\n- Voleo bih da pobedi fudbal, to je najvažnije - naglasava trener Zvezde i dodaje da njegov tim nikako ne može da bude rasterećen zbog osvajanja titule.\n- Nemam razloga da se plašim da smo iscrpljeni. Cenim moje igrače, sve što je bio je normalno i prirodno da nekad ne odigramo na svom nivou. Oni su profesionalci i daće sve od sebe, kao i do sada. Ne vidim da može da dođe do opuštanja.\nСевера део · 22 maj, 2019 17:04\nbebic04 · 23 maj, 2019 06:48\nСевера део · 23 maj, 2019 12:44