Vozila Recharge | Volvo Cars\nTest vožnjaKonfigurator Akcijska ponudaVolvo SelektKorišćena vozila svih markiTest vožnjaPoslovni korisniciDiplomatic salesŽelim ponuduPronađite zastupnikaPrijava na servisAkcijska servisna ponudaServis i popravkeInformacije o opozivuDoživotna garancijaDodatna opremaVolvo kolekcijaVolvo On CallEU testovi emisije gasovaKreirajte Volvo IDUpravljajte Volvo ID-omBudućnost vožnjePovezivostElektrifikacijaBezbednostVolvo RechargeIstorija inovacijaNovosti i događajiE-novostiRechargeKonceptna vozilaElektrična vozilaVolvo Cars GroupKontaktirajte nas\nZA GRAD I OSTATAK SVETA.\nVolvo XC40 Recharge, napredni plug-in hibrid, je trendseter, dizajniran po meri današnje urbane sredine. Odlikuje ga progresivan dizajn, jedinstvenost, skandinavski stil i inovacije koje pojednostavljuju urbani život. XC40 je pun intuitivnih rešenja koja zadovoljavaju sve potrebe i želje putnika – pruža dobro osmišljene prostore za odlaganje, pametnu tehnologiju i korisne funkcije povezivosti koje pojednostavljuju život u gradu. Kompaktni plug-in hibrid, dizajniran za Vaš stil, odvezite u izvanrednoj akcijskoj ponudi.\nXC40 T5 132+60 kW (180+82 KS) AUT Recharge Inscription Expression 40.990 EUR\nXC40 T5 132+60 kW (180+82 KS) AUT Recharge R-Design 43.990 EUR\nXC60 Recharge sada dolazi sa više snage i manjim uticajem na životnu sredinu. Primat Volvoa na području automobilske bezbednosti utelovljen je upravo u XC60. Izgrađen je od borovog čelika izuzetne čvrstoće i koristi najsavremenije sisteme pomoći kako bi sprečio sve potencijalne opasnosti.\nXC60 T6 186+65 kW (253+87 KM) AUT Recharge Inscription Expression 55.990 EUR\nXC90 T8 223+65 kW (303+87 KM) AUT Recharge Inscription Expression, 7 sedišta 69.990 EUR\nProsečna potrošnja goriva: 1,8 – 2,3 l/100 km. Emisija CO2: 41 - 52 g/km. Cene su izražene u evrima i uključuju PDV. Cene ne uključuju trošak metalik boje i pripreme vozila. Modelna godina 2022. Plaćanje se vrši isključivo u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS. Posebni prodajni uslovi za finansiranje vozila putem finansijskog lizinga u saradnji sa UniCredit Leasing Srbija d.o.o. Finansiranje se ugovara uz valutnu klauzulu u EUR, kamatna stopa za klijente je 0,00%, a jednokratna naknada zaključenja ugovora 1,00% od kupoprodajne cene vozila. EKS 3.40%. Trajanje ugovora o lizingu 24 meseca. Učešće iznosi 33,00% od kupoprodajne cene vozila. Lizing rata je godišnja, a izražava se u EUR i plaća u RSD prema srednjem kursu NBS na dan uplate. Ovo finansiranje se odnosi na pravna lica. Za štamparske greške ne odgovaramo. Slike su simbolične. Više informacija na volvocars.rs ili kod ovlašćenog Volvo zastupnika.


Španija izdala evropski nalog za hapšenje smenjenog lidera Katalonije – NovostiDana.rs\nŠpansko pravosudje izdalo je večeras evropski nalog za hapšenje smenjenog lidera Katalonije Karlesa Pućdemona koji se nalazi u Briselu, i četiri člana njegove smenjene regionalne vlade koji su odbili da dodju na saslušanje u Madridu.\nIstražni sudija je izdao pet posebnih evropskih naloga za hapšenje smenjenih katalonskih zvaničnika zbog „pobune, zloupotrebe javnih sredstava i neposlušnosti prema nadležnim organima“.\nSudija je u svom nalogu odbacio zahtev advokata Pućdemona i smenjenih članova da budu saslušani u Belgiji, obrazlažući da nisu ispunjeni uslovi utvrdjeni zakonom.\nEvropski nalog za hapšenje je odmah predat belgijskom saveznom tužilaštvu, naveo je sud i dodao da je sudija izdao i medjunarodni i nacionalni nalog za hapšenje španskoj policiji i Medjunarodnoj kriminalističkoj policiji (Interpol).\nBelgijsko tužilaštvo potvrdilo je prijem svih pet poternica i dodalo da će biti razmotrene i potom predate istražnom sudiji.\nMere španskog pravosudja usledile su nakon što su katalonske vlasti proglasile nezavisnost te oblasti od Španije. Centralne vlasti u Madridu su potom uvele direktnu prinudnu upravu i ukinule autonomiju toj oblasti. Smenile su rukovodstvo i raspisale izbore za 21. decembar.\nU Beogradu pet saobraćajnih nesreća tokom noći i jutra


Beograd: ‘Žene u crnom’ stajanjem u tišini odat će počast žrtavama genocida | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 10.7.2021. u 10:34\nPovodom 26. godišnjice genocida u Srebrenici večeras od 19.30 do 20.30 sati “Žene u crnom” organizuju stajanje u crnini i tišini na Trgu Republike u Beogradu.\n“Žene u crnom” zahtijevaju da se prizna genocid u Srebrenici, prvenstveno kao poštovanje dostojanstva žrtava, a ne samo kao jedan od preduslova na putu Srbije ka pristupanju Evropskoj uniji, da se negiranja genocida i svih zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina kvalifikuje kao krivično djelo, te da predsjednik i svi drugi predstavnici države prestanu sa negiranjem genocida i svih drugih ratnih zločina u Bosni i Hercegovini i šire.\nUdruženje zahtijeva da se 11. juli proglasi Danom sjećanja na genocid u Srebrenici, da država Srbija poštuje odluke međunarodnih sudova i sudski utvrđenih činjenica, da država Srbija sarađuje sa Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za krivične sudove, što uključuje potpuno prihvatanje odluka i presuda ovog suda u Hagu i da se uspostavi regionalna saradnja u cilju efikasnog procesuiranja ratnih zločina.\nU skladu sa politikom solidarnosti i odgovornosti, “Žene u crnom” će 11. jula prisustvovati komemoraciji/dženazi u Potočarima za 19 žrtava genocida.\nKljučne riječi: genocid, izdvojeno, počast, Srebrenica, Žene u crnom, žrtve


Počinje petnaesti Šabački letnji festival 2017 Oaza – Podrinske\nPored muzičkog programa ove godine posetioci festivala po prvi put moći će da uživaju i u drugim segmentima programa. Svečano je otvorena prva retrospektivna multimedijalna izložba „Black Box“ u Šapcu 25. jula u galeriji Kulturnog centra Šabac, a dostupna je za posetioce radnim danom od 07- 20h i subotom od 08 – 14h.\nProjekat “Black Box” nastao je 2015. godine u saradnji Mikser Festivala i Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu kao platforma za podršku razvoja mladih autora iz oblasti likovnih umetnosti i prezentacije njihovog stvaralaštva u najširoj javnosti. Uz aktuelnu temu, svake godine predstavlja se 100 autora odabranih na konkursu od strane stručnog žirija. Glavni kustos izložbe je profesor Fauklteta primenjenih umetnosti Marko Lađušić.\nRetrospektivna izložba fotografija ŠLF-a Jugoslava Radojevića nalazi se na Otvorenoj galeriji (Trg Šabačkih žrtava) i možete je pogledati tokom trajanja festivala. Fotoreporter Jugoslav Radojević festival prati od samog početka, beležeći atmosferu, nastupe izvođača i reakcije publike. Dokumentujući razvoj festivala iz godine u godinu, stvorio je jedinstvenu foto arhivu koja nam dočarava nezaboravne trenutke. Koncept festivala se menjao tokom godina, ali je muzički program ostao srž ŠLF-a. Paralelno sa tim, menjala se i tehnologija koju je Jugoslav koristio, od analogne fotografije, ka digitalnoj. Ova izložba čuva od zaborava najlepše emocije koje su publika i izvođači poneli sa festivala.\nNa Šabačkom letnjem festivalu održaće se i debate o gorućim društvenim temama, koje će okupiti značajne sagovornike, a to su:\nUčestvuju: Jean-Baptist Cuzine, direktor Francuskog instituta u Srbiji, Igor Marsenić – Grad Šabac, Marko Lađušić – Fakultet primenjenih umetnosti, Beograd, Ivan Velisavljević – Šabac, Darko Pavlović – Svetlost, Šabac, Dragana Đurđević – Kombinart, Šabac\nmoderator: Ivan Lalić, Mikser House\nSinagoga, 29.07. od 18h\nURBANA MOBILNOST KAO INSTRUMENT ODRŽIVOG RAZVOJA GRADA\nUčestvuju: Jelena Nikolić – d.i.a, Gradska uprava Grada Kruševca, Marko Gavrilović – d.i.a, udruženje Vozi ulice, Aleksandar Stanojlović – d.i.a, autor publikacije Pešačke zone u starim gradskim jezgrima, Deniz Hoti – NVO Connecting, Pančevo\nmoderatorka: Milena Zindović – d.i.a, M.Arch, direktorka JUP „Plan“ Šabac\n07. od 19h\nBEZBEDNOST LGBTI OSOBA, IZAZOVI I REŠENJA\nUčestvuju: Olja Petrović – psiholog, Centar za socijalni rad Bogatić, Dragoslava Brezut – NVO Da se zna!\nmoderator: Aleksandar Prica – NVO Duga, Šabac\nSinagoga, 07. od 19h\nPotražite svog Mladog promotera 015 na Info pultu ŠLF-a!\nMladi promoter 015 su omladinci koji su deo istoimenog projekta i mreža mladih volontera i promotera, budućih tzv. Gritera (Greeters), odnosno Šapčana koji toliko vole svoj grad da uživaju i žele da vam ispričaju priču o njegovim aktuelnostima, zanimljivostima i atraktivnostima ali i pruže sve servisne informacije o njemu. Oni su zapravo mlade, pozitivne, nasmejane, fleksibilne, predusretljive i komunikativne osobe različitih profila, ponosni na svoj grad i spremni da vam predstave gradske prostore iz drugačijeg ugla i na jedinstven način.\njula 2017. godine na Šabačkom letnjem festivalu u periodu od 18 do 23h tim Asocijacije DUGA, realizovaće besplatno, dobrovoljno i poverljivo savetovanje i testiranje na HIV u mobilnoj zdravstvenoj jedinici. Za ovo testiranje nije Vam potrebna zdravstvena knjižica, svaki klijent/klijentkinja dobija svoju šifru, ne uzima se ime ili prezime. Testiranje se vrši brzim testovima iz kapilarne krvi (uzorak iz prsta). Testovi su 99% senzitivni i osetljivi, a rezultati se saopštavaju 30 minuta nakon uzimanja krvi. Svaki klijent dobija besplatne prezervative i liflete.\nTrenutna cena jednodnevne ulaznice iznosi 700 dinara za prvi i drugi dan festivala, dok za treći dan festivala iznosi 450 dinara. Komplet ulaznica iznosi 1.400 dinara.\nNa dan festivala cena ulaznice za prvi i drugi dan iznosiće 800, a za treći 600 dinara. Komplet ulaznica na dan festivala iznosiće 1600 dinara. U ponudi je i limitirani broj VIP ulaznica po ceni od 1.800 dinara.\nTokom trajanja festivala ulaznice možete kupiti na blagajni na ulazu na festival.\nRadno vreme blagajne je od 18 do 01h.\nUlaznice možete nabaviti online i na blagajnama GIGS TIX (Corner Shop Srbija, Knjižare Vulkan), DD Tickets i WinWin Shop, kao i u sledećim kafićima u Šapcu: Kafe Mali Metropol, Karađorđeva 67, Cafe Le Jardin, Karađorđeva 20 i City caffe park, Trg đačkog bataljona 14.\nOrganizator ovogodišnjeg Šabačkog letnjeg festivala je Mikser, jedinstveni kreativni centar koji je tokom pet godina svog postojanja ugostio više od million ljudi. Pored bogatog muzičkog programa koji će se odvijati na dve bine, imaćete priliku da uživate i u art zoni, gastro zoni, ali i mnogobrojnim pratećim aktivnostima koje spremamo.


Prvi i poslednji mraz - Centa\nTema: Prvi i poslednji mraz - Centa\nAutor Tema: Prvi i poslednji mraz - Centa (Pročitano 673 puta)\n« poslato: 13. Januar 2017. u 13:32 »\nunapred se izvinjavam se ako je pitanje postavljeno u pogresni topic ili je vec negde odgovoreno - nov sam na forumu.\nInteresuje me da li je negde moguce naci podatke za datume prvog i poslednjeg mraza u Centi za poslednjih par dekada. Ako ti podaci nisu dostupni, cenim da bih mogao iskoristiti vrednosti za Zrenjanin i Beograd pa uzeti neku srednju vrednost.\nNa sajtu RHMZ sam nasao biltene koji imaju Zrenjanin i Beograd- no ne znam da ih rastumacim. Vidim da postoji podatak za prosecnu temperaturu po mesecu i za ekstremne vrednosti kao i kog dana su bile - no da li je negde moguce naci kad je bio prvi a kad poslednji mraz.\nNajlepse zahvaljujem na smernicama ka podacima.\nOdg: Prvi i poslednji mraz - Centa\n« Odgovor #1 poslato: 21. Januar 2017. u 09:45 »\nDa probam jos jednom - bump za temu....\n« Odgovor #2 poslato: 21. Januar 2017. u 10:03 »\nZa to mesto ne znam a ni za Zrenjanin ali za Bg najraniji mraz je bio 28. septembra 1906, a najkasniji 3. maja 1935. godine. Samo to znam...\n« Odgovor #3 poslato: 21. Januar 2017. u 10:07 »\nTo što si video u godišnjacima postoji samo podatak o najjačem mrazu u mesecu i dan kad je bio. Tebi bi trebali dnevni podaci za svaki mesec, a njih ima samo za par stanica, tako da bi mogao da gledaš recimo za stanicu Novi Sad, jer Beograd ima značajno kasnije pojavu prvog mraza.\nili da gledaš podatke na ogimetu\nupišeš stanicu ID Zrenjanin: 13173, biraš mesec, godinu i dan najbolje da staviš poslednji u mesecu i vreme 06 kako bi imao stvarne minimalne temperature za određeni dan. Tu imaš podatke negde od 2000-te godine.\n« Odgovor #4 poslato: 21. Januar 2017. u 10:15 »\nJa dok citao preskocio ovo za poslednjih par dekada... Ovaj link sto ti je Dejo dao je dobar, posluzice ti A ako zelis svakog dana da gledas tmin i tmax onda ovde http://synop.meteos.rs Tmin 6utc i tmax 18utc znaci kod nas je to +1h zimi i ti podaci obicno izadju oko pola sata posle tog termina, snacices se vec


Sarajevo /Policija održala konferenciju o skupovima za vikend, riziku, broju i rutama / Radio Sarajevo\nFoto: Admir Kuburović / Radiosarajevo.ba/MUP KS\nSarajevo / Policija održala konferenciju o skupovima za vikend, riziku, broju i rutama\n06. 09. 2019. u 11:27:00 N. Ka.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo je danas održalo press konferenciju povodom najavljenih skupova 7. i 8. septembra na području Kantona Sarajevo. Napominjemo, za sedmi septembar najavljen je skup "Dan tradicionalne porodice", a za osmi u nedjelju najavljena je prva bh. Povorka ponosa.\nPolicijski komesar MUP-a Kantona Sarajevo formirao je operativni štab i kontaktirane su sve policijske i obavještajno sigurnosne agencije i za sada nema niti jednog saznanja koje može ugroziti i jedan od skupova, kazao je Mirza Hadžiabdić, glasnogovornik MUP-a Kantona Sarajevo.\nNačelnik sektora jedinice za podršku Muhamed Hasanović kazao je da su angažovani svi raspoloživi resursi i zamolio je građane da na dan održavanja ostanu maksimalno korektni i suzdržani, te da prilagode svoje potrebe ograničenjima u saobraćaju.\nDžafer Hrvat, načelnik sektora uniformisane policije, rekao je da je štab na osnovu planiranja poduzeo sve aktivnosti kako bi sva najavljena okupljanja prošla u najboljem mogućem redu. Pozvao je i sve građane da ako imaju bilo kakve informacije da se one pravoremeno dostave.\n"Otprilike bi trebalo da učestvuje i preko hiljadu policajaca, a to nije konačan broj. Što se tiče obaveza organizatora ne može se komentarisati, podvukli smo to organizatorima i dobili smo od njih potvrde da su sve poduzeli. Što se tiče antisnajperske jedinice nema potrebe da se građani uznemiruju, bit će i ta jedinica prisutna kao i kod svih drugih skupova”, kazao je Hrvat i dodao:\n"Na bazi raspoloživih informacija procjenjuje se stepen rizika određenog skupa i po svim dosadašnjim informacijama ovo je rizičan skup."\nUprava policije donosi odluke o otkazivanju skupa, mi do sada nemamo nikakve informacije koje bi tražile takve poteze, rekli su.\nOrganizatori su najavili da na sva tri skupa da može biti oko 500 učesnika.\nU vezi sa informacijama o plakatima koji su protiv skupa i navodnim fotografijama američkog ambasadora, Mirza Hadžiabdić je poručio da još uvijek provjeravaju sve informacije i da ne mogu više ništa reći.\nTagovi: MUP KS Povorka ponosa Sarajevo\nSarajevo / Pitali smo javne ličnosti šta misle o Povorci ponosa\nAhmed Burić / Parada i prkos\nSarajevo / Admir Katica: Vršimo procjene, Povorka ponosa može biti zabranjena\nMVP / Nakon slijetanja aviona iz UAE na sarajevski aerodrom: Stiglo izvinjenje zbog zabune


Stanje na putevima regularno – Mladi Nikšića\nNa putevima na sjeveru Crne Gore ponegdje ima poledice, a mogući su i sitni odroni, saopšteno je iz Auto-moto saveza. Frekvencija vozila je, kako su naveli, umjerena.\nNa magistralnom putu M-2, nadionici Poda-Berane, zbog radova će režim saobraćaja biti promijenjen sa dvosmjernog na jednosmjerni, od osam do 18 sati.\nOFK Beograd testira Nikšićane


GRČKOM INICIJATIVOM DO RADNOG ISKUSTVA – PREZENTACIJA I SAJAM PRAKSI - Hellenic Business Association\nGRČKOM INICIJATIVOM DO RADNOG ISKUSTVA – PREZENTACIJA I SAJAM PRAKSI\nPod patronatom Ambasade Grčke u Beogradu, Helensko privredno udruženje Srbije u saradnji sa Univerzitetom u Beogradu organizuje tromesečnu praksu za studente u kompanijama članicama Udruženja. Tromesečna praksa za studente ’’Grčkom inicijativom do radnog iskustva’’ organizuje se četvrtu godinu zaredom, u cilju promocije kompanija-članica Helenskog privrednog udruženja Srbije, kao i stručnog usavršavanja studenata, njihovog povezivanja sa tržištem rada i umrežavanja u grčko poslovanje u Srbiji.\nU ovoj nezavisnoj inicijativi učestvuje 10 kompanija koje će u okviru ovog programa redovnim studentima osnovnih i master studija Univerziteta u Beogradu ponuditi 25 pozicija za obavljanje studentske prakse u oblasti društvenih nauka, elektrotehničkog inženjerstva, računarskih, mašinskih, saobraćajnih, organizacionih, ekonomskih i pravnih nauka. 21.februara je na Univerzitetu u Beogradu organizovana prezentacija programa za studente, kao i sajam praksi na kojem su studenti imali informativno‐konsultativne sesije sa predstavnicima kompanija-učesnica programa, a one su: Alumil YU Industry, EKO Serbia, Eurobank, Eurofast, Hotel Junior, Inos Balkan, Intelli, Kleemann Liftovi, LG Hemija, Mercure Belgrade Excelsior.\nStudenti će prijave za tromesečnu praksu koja će trajati od 19. marta do 15. juna vršiti putem portala www.studentskapraksa.com, te će onima koji budu uspešno obavili praksu biti uručena Potvrda o završenoj praksi na svečanosti koja će se održati po završetku programa.


ProFungi laboratorija - profesionalno za gljive – Prirodno-matematički fakultet\nOsnivanje Laboratorije za mikologiju ProFungi predstavlja nastojanje da se objedine istraživanja u oblasti mikologije koja su se do sada sprovodila u okviru Katedre za mikrobiologiju, Departmana za biologiju i ekologiju, PMF-a u Novom Sadu. Kadrovski potencijal Laboratorije čine vanredni profesor, asistent, istraživač-saradnik, naučni saradnici kao i studenti doktorskih i master studija biologije i ostali studenti koji su zainteresovani za ovu oblast istraživanja, a prevashodno članovi Naučno-istraživačkog društva studenata biologije – NIDSBE Josif Pančić. Osnivači ProFungi laboratorije su istraživači sa višegodišnjim iskustvom iz različitih oblasti mikologije:\nbiologija i ekologija gljiva\nbioaktivni metaboliti gljiva\nmedicinski značajne gljive\ngljive u kulturnom nasleđu\nmikomonitoring i mikoremedijacija\nmolekularna identifikacija gljiva\nuzgoj gljiva za komercijalnu upotrebu\nZajednički istraživački interes članova Laboratorije ProFungi je dalje unapređenje istraživanja u okviru raznovrsnih mikoloških oblasti i intenziviranje saradnje sa različitim institucijama i organizacijama iz regiona (institutima, fakultetima, laboratorijama, privatnim preduzećima i privrednim subjektima, upravljačima zaštićenih područja), kao i univerzitetima u svetu (Italija, Slovenija, Austrija, Poljska, Češka i dr.) Laboratorija planira rukovođenje i učešće u domaćim i inostranim projektima, koji bi doprineli intenzivnom razvoju Laboratorije, Departmana i PMF-a kao celine.\nTakođe, jedan od važnih ciljeva Laboratorije za mikologiju ProFungi jeste održavanje i unapređenje postojeće kolekcije kultura gljiva koja za sada broji 129 izolata autohtonih gljiva pripadnika različitih razdela (Basidiomycota i Ascomycota) i oko 70 izolata plesni (Deuteromycota).\ndr Maja Karaman, vanr. profesor, rukovodilac, maja.karaman@dbe.uns.ac.rs, maja.karaman@gmail.com\nMast. biol. Milana Rakić, asistent, milana.novakovic@dbe.uns.ac.rs\nMast. biol. Eleonora Bošković, istraživač saradnik, eleonora.boskovic@dbe.uns.ac.rs\nMilena Rašeta, istraživač saradnik, milena.raseta@dh.uns.ac.rs, raseta.j.milena@gmail.com\nJovana Marić, istraživač pripravnik u proceduri, maric.jovanabios@gmail.com\nNenad Krsmanović, istraživač pripravnik u proceduri, nenad.krsmanovic@gmail.com\nStudenti – članovi studentskog društva NIDSBE „Josif Pančić“:\nNemanja Marić, dbe.nemanja.maric@student.pmf.uns.ac.rs\nStrahinja Leovac, strajans98@gmail.com\nIvan Dudaš, dbe.ivan.dudas@student.pmf.uns.ac.rs\nČlanovi istraživačke laboratorije ProFungi imaju veoma dobro razvijenu višegodišnju saradnju sa:\nNaučnim institut za prehrambene tehnologije u Novom Sadu, FINS, Univerzitet u Novom Sadu\nInstitutom za ratarstvo i povrtarstvo, Novi Sad, Laboratorija za ispitivanje semena\nUniverzitet u Beogradu, Srbija, Biološki fakultet, Katedra za opštu fiziologiju i biofiziku, Instituta za fiziologiju i biohemiju\nMikološkim udruženjima u Srbiji:\nOPTIMA – od 2013. – danas (OPTIMA – The Organization for the Phyto-Taxonomic Investigation of the Mediterranean Area), u Komisiji za gljive, sa 14 svetskih naučnika\noprema za molekularno-biološke analize (sistem za horizontalnu i vertikalnu elektroforezu\nsistem za dokumentaciju gelova i termocycler, Biometra)\nPored istraživačke delatnosti laboratorija ProFungi je osnovana i radi obavljanja uslužne delatnosti vezane za oblast mikologije za koju postoji cenovnik usluga:\nDeterminacija vrsta gljiva ili potvrda determinacije makrogljiva (pečurke i druge) i mikrogljiva (plesni) na osnovu klasičnih makro – i mikroskopskih karakteristika plodnih tela ili kulturelnih karakteristika uključujući i retke i ugrožene vrste gljiva\nIdentifikacija vrsta gljiva primenom molekularnih metoda – sekvenciranjem ITS regiona (izolacija DNK, PCR, sekvenciranje, identifikacija)\nMonitoring makrogljiva u šumskim i drugim ekosistemima u okviru zaštićenih prirodnih dobara na teritoriji Srbije i šire u regionu Balkana\nProcena stanja mikopopulacije nekog područja na osnovu dugogodišnjih istraživanja i formiranje baza podataka radu utvrđivanja statusa vrsta sa posebnim osvrtom na retke i ugrožene vrste gljiva\nAntimikrobna aktivnost – posebno antifungalna aktivnost različitih prirodnih produkata (ekstrakata, izolovanih jedinjenja ili čistih supstanci) ili samih mikroorganizama (bakterije, alge, gljive) na gljive (kvasce, plesni, miceliju) uključujuči i patogene sojeve (fitopatogene ili humane patogene) standardnim procedurama\nPriprema ekstrakata i tinktura gljiva sa biološkom aktivnošću prema relevantnim naučnim procedurama\nSpektrofotometrijske metode utvrđivanja antioksidantne aktivnosti i sadržaja osnovnih biomolekula prisutnih u gljivama (fenoli, polisaharidi i beta-glukani, polisaharidi)\nProcena biotehnološkog procesa u uzgoju određenih vrsta gljiva u uzgajalištima i u potopljenim kulturama – usluge konsaltinga\nIzolacija micelije iz plodnih tela gljiva i storniranje čistih kultura gljiva\n„Biosensing tehnologije i globalni sistem za kontinuirana istraživanja i integrisano upravljanje ekosistemima“, III43002, finansiran od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije (projektni ciklus: 2011.-2019.), Bio sensing technologies and global system for continuous research and integrated ecosystem management. (2010 -2015/2016/2018/2019)\n„Formiranje baze podataka gljiva kao osnove za očuvanje njihovog biodiverziteta“, Pokrajinski sekretarijat za nauku i tehnološki razvoj, rukovodilac dr Maja Karaman (2013.- 2014.)\n„Biološki aktivni prirodni proizvodi kao potencijalni izvori novih lekova i dijetetskih suplemenata“, OI 172058, finansiran od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije (projektni ciklus: 2011.-2019.), rukovodilac dr Neda Mimica-Dukić, Biologically active natural products as potential sources of new drugs and dietary supplements (2011-2015/2016/2018/2019)\n„Molekularni i fenotipski diverzitet taksona od ekonomskog i epidemiološkog značaja i ugroženih i endemskih vrsta u Evropi“, Pokrajinski sekretarijat za nauku i tehnološki razvoj, rukovodilac dr Jasmina Ludoški, Molecular and phenotypic diversity of taxa of economical and epidemiological importance, and endangered and endemic species in Europe“ (2011.-2014.)\n„Hemijska karakterizacija i biološka aktivnost sekundarnih biomolekula biljaka i gljiva i njihova interakcija sa ksenobioticima“, OI finansiran od strane Ministarstva nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije (projektni ciklus: 2005.-2010.), Chemical characterisation and biological activity of secondary biomolecules of plants and fungi and their interactions with xenobiotics (2005-2010)\n„Fungi as sources of Bioactive Compounds“ (2005.-2007.), bilateralni projekat Ministarstva nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije i Republike Slovenije\n„Monitoring biodiverziteta zaštićenih nacionalnih područja prirode“, finansiran od strane Ministarstva nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije (projektni ciklus: 2004.-2005.) rukovodilac dr Smiljka Šimić, Monitoring of biodiversity of protected National areas (2004-2005)


Mladen Bosić - Informacije | USKinfo.ba - Mladen Bosić\nTAGOVI: Sve vijesti za pojam Mladen Bosić\nMladen Bosić: BiH očajnički trebaju pare, vlast je u blokadi\nDelegat u Domu Naroda iz SDS Mladen Bosić za N1 je kazao da Bosni i Hercegovini očajnički trebaju pare zbog situacije sa korona virusom. "Privreda vapi za sredstvima koja bi omogućila da opstane u budućnosti. Evidentno je da se nismo spremili za krizne situacije, ...\nMMF | Mladen Bosić | krediti |\nBosić: Dodikovo predstavljanje sebe i SNSD-a nema veze s realnošću\nDelegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Mladen Bosić tvrdi da nastojanje predsjednika SNSD Milorada Dodika da predstavi sebe i svoju stranku kao jedine legitimne predstavnike Srba i RS-a nemaju veze sa realnošću. – To pada u vodu činjenicom ...\nMilorad Dodik | Mladen Bosić |\nBivši predsjednik Srpske demokratske stranke Mladen Bosić izjavio je za BN televiziju da sporazumom Izetbegović – Dodik- Čović, Republika Srpska nije dobila ništa. Naprotiv, Republika Srpska će platiti veliku cijenu, kaže Bosić. Bosić smatra ...\nMladen Bosić |\nVIDEO - Mladen Bosić: Dodiku je posjetu Vatikanu obezbijedio Čović, a posjeta Erdoganu nije mogla bez odobravanja Izetbegovića\nOva posjeta Turskoj će biti izgleda upamćena samo po pozdravu koji je Dodik uputio turskoj vojsci, izjavio je večeras u emisiji "Puls" Mladen Bosić, bivši predsjednik SDS-a. Bosić kaže da je evidentno da je predsjedavajući Predsjedništva ...\nMilorad Dodik | Recep Tayyip Erdoğan | Redžep Erdogan | Recep Tayyip Erdogan | Papa Franjo | Mladen Bosić |\nZamjenica predsjedavajućeg Zastupničkog doma Parlamenta BiH Borjana Krišto demantovala je Mladena Bosića kazavši da ne postoje prepreke niti problemi u vezi sa zakazivanjem konstituirajuće sjednice novog saziva Parlamenta BiH. "Nigdje nema nikakvih ...\nMladen Bosić | Borjana Krišto | Zastupnički dom FBiH |\nVIDEO - Bosić:''Akcize su porez na gorivo, i one su interes stranih banaka i domaćih vlada''\nZamjenik predsjedavajućeg Parlamenta Bosne i Hercegovine i bivši predsjednik SDS-a Mladen Bosić rekao je da su akcije koje je BiH usvojila u petak rano ujutro ništa drugo nego porez na gorivo, te da u usvajanju akciza interes imaju isključivo entitetske ...\nSenad Hadžifejzović | Mladen Bosić | Akciza | Face TV |\nBosić, Pandurević i Babalj osvanuli na bilbordima: Prozivka zbog trase autoputa Beograd - Sarajevo\nBosić, Pandurević i Babalj osvanuli na bilbordima: Prozivka zbog trase autoputa Beograd - Sarajevo Policija u Istočnom Sarajevo izašla je na mjesta gdje su postavljeni bilbordi, koji su osvanuli jutros na ulicima Pala i Istočnog Novog Sarajeva, a na kojima ...\nMladen Bosić | Aleksandra Pandurević | Istočno Sarajevo |\nBosić: Dodik bi pobjegao kao i Puigdemont\nTezu predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika o referendumu o samostalnosti Republike Srpske u ovom trenutku ne podržava ni Beograd, ni Rusija niti bilo koja druga država, rekao je u intervjuu za Anadoliju Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajuće Predstavničkog doma ...\nMilorad Dodik | Srbija | NATO | referendum | SDS | Mladen Bosić |\nBosić: Ako počnete pričati o ratu, možete ga i dozvati\nČlanovi Doma britanskih lordova u službenoj su posjeti Sarajevu. Predsjednik Komiteta za vanjske poslove Doma lordova sastat će se sa članovima Kolegija oba doma Parlamenta BiH. Tim povodom gost Novog dana bio je Mladen Bosić, prvi zamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog ...\nBosna i Hercegovina | Mladen Bosić |\nBosić: Za krizu najodgovorniji Izetbegović i Dodik\nPrvi zamjenik predsjedavajuće Predstavničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine (SDS) Mladen Bosić je za N1 komentarisao informaciju da se na državnom nivou stvara nova koalicija između HDZ-a, SNSD-a i SBB-a koja bi zamijenila dosadašnju koaliciju SDA - SBB ...\nMilorad Dodik | Bakir Izetbegović | Mladen Bosić |\nZastupnica SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH uputila je izvinjenje zamjeniku predsjedavajućeg Predstavničkog doma PS BiH Mladenu Bosiću zbog izmišljene Bosićeve izjave koju je citirala u emisiji "Aspekt" u programu RTRS-a. Izvinjenje ...\nDušanka Majkić | Mladen Bosić |\nBosić podnio prijavu protiv Majkićke, u četvrtak rasprava\nBosić je protiv Majkićeve podnio prijavu Komisiji za kodeks u parlamentu BiH, za koju je nadležna Komisija za ljudska prava i izbjeglice, zbog njene izjave u emisiji "Aspekt" RTRS-a. Sjednica Zajedničke komisije za ljudska prava parlamenta BiH, na kojoj ...\nČlanovi Kolegija Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Šefik Džaferović, Borjana Krišto i Mladen Bosić obratili su se javnosti nakon sastanka sa ambasadorima zemlja Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira (Peace Implementation Council – ...\nŠefik Džaferović | Mladen Bosić | Borjana Krišto |\nBosić: OHR je na odlasku!\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Mladen Bosić,nakon zasjedanja sa političkim direktorima iz država članica Upravnog odbora Savjeta za primjenu mira (PIC), je novinarima kazao da je OHR, prema njegovim informacijama, na ...\nOHR | Mladen Bosić |\nParlamentarna komisija u srijedu razmatra prijavu protiv Dušanke Majkić\nZajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH u srijedu će razmatrati prijavu protiv zastupnice SNSD-a Dušanke Majkić, a koju je podnio zamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Mladen Bosić (SDS). Bosić ...\nDušanka Majkić | Mladen Bosić | Ljudska prava |\nZamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Mladen Bosić (SDS) podnio je prijavu protiv SNSD-ove zastupnice Dušanke Majkić zbog, kako kaže, notornih laži koje je iznijela o njemu u udarnom terminu RTRS-a. Bosić je rekao ...\nParlament BiH | Dušanka Majkić | Mladen Bosić |\nBosić: Ne znam da li se ''zavrtanjem ruku'' obezbijedila većina za povećanje akciza\nMladen Bosić, zamjenik predjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamenta BiH kazao je da je još uvijek neizvjesno da li će doći do povećanja akciza na gorivo za 15 feninga, te da ne zna je li obezbijeđena većina tzv. "zavrtanjem ruku. Također je kazao ...\nParlament BiH | SDS | Mladen Bosić | Akciza |\nBosić: Kada su pare u pitanju, SNSD-ovi principi ne važe\nGost Teme jutra u Novom danu na N1 bio je Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma PSBiH, čija je hitna sjednica zakazana za danas. Poslanici će se izjašnjavati o Zakonu o akcizama i o drugim zakonima koji su uslov za nastavak kreditnog ...\nMilorad Dodik | Aleksandar Vučić | SNSD | Mladen Bosić |


Post by panzer » 04 Mar 2021, 11:15\nKod SO prošle godine sve isto kao i do sad. Ostalo 27 miliona KM davno uknjiženih gubitaka, dobit ostala oko 550.000 KM a redovno se povećava "trošak uprave" . Očekivao sam da "privredni tigrovi" poprave profitabilnost obzirom da znaju napraviti nekakve rezove u organizaciji ali efekat je minimalan.\nDoduše i nije im u interesu jer država i dalje planira prodati svoj udio pa da se ne pojavi previše zainteresovanih.\nPost by panzer » 11 Mar 2021, 11:37\nUniqa se dobro drži od početka ove godine. Još uvijek je sa najvećom premijom početkom godine. Kasnije ostali pojačaju. Sarajevo osiguranje ali i Adriatic. Croatia i dalje pada.\nPost by panzer » 24 Mar 2021, 14:31\nNe znam šta čekaju ovi fondovi i zašto ne krenu sa rasprodajom.\nOvdje cijena treba da bude 3 KM jer prema fondovima cijene dionica koje nešto vrijede moraju se prodavati daleko ispod knjigovodstvene. Red je da stave neki nalog. Bar na 6 KM.\nPost by panzer » 13 Apr 2021, 08:45\nPost by panzer » 13 Apr 2021, 13:58\nPost by panzer » 04 May 2021, 11:51\n8,6 % firme protrgovano.


Dobra berba, svetski problem - vino.rs\nponedeljak, 24 avgust 2020 21:01\nkorona virus, Vinogradi, berba,\nKorona je žestoko pogodila prodaju, trgovina je na aparatima za održavanje života, proizvođači u još gorem stanju pogotovo kad pogledaju svoje tankove pune prošlogodišnje berbe. A šta sa novim grožđem?\nKako bi se stvorio prostor za novo vino i olakšala situacija proizvođačima, vinske velesile poput Francuske, Italije i Španije zajedno će potrošiti stotine miliona evra na destilaciju dosadašnjih zaliha i pretvaranje vina u industrijski alkohol za dezinfekciju ruku. To naravno neće uraditi sve vinske regije, posebno one opredeljene za najbolja vina, a sa postojećim problemom boriće se na druge načine.\nHugel, jedan od najstarijih i najpoznatijih proizvođača Alzasa, prvi put posle više od decenije radi ozbiljnu redukciju prinosa, takozvanu „zelenu berbu".\n- Veliki deo prinosa najprestižnijeg teroara, ali i onih skormnijih biće odbačen - jasan je Žan Frederik Hugel predstavnik trinaeste generacije vinara ove porodice.\nRedukcija uglavnom dodatno podiže kvalitet grožđa koji je i inače veoma visok u ovim vinogradima i zbog čega su odavno prestali da je rade, ali u godini kada će rod evidentno biti velik a kvalitet izuzetno visok, Hugel sa žaljenjem pribegava ovom sredstvu jer će prodaja zbog kovida zasigurno biti na niskim granama.\nTakođe, u Šampanji je rod ograničen na osam tona po hektaru što će se odraziti na proizvodnju šampanjca, tačnije 70 miliona boca manje od predviđenih 300 milona.\nI dok u Francuskoj traje klasična potraga za ljudstvom koje će odraditi berbu, pri čemu vinarima predstoji dodatno opremanje radnika i edukacija u smeru zdravstvenih saveta vezanih za Covid, država je obećala 250 miliona evra pomoći vinskom sektoru od koga se očekuje 4,5 milijardi litara vina što je procena na osnovu petogodišnjeg proseka. Najveći deo novca namenjen je kriznoj destilaciji zaliha, ali i širenju kapaciteta za skladištenje novog vina.\nU Španiji, gde su u berbi očekivali uvećanje prinosa od 14 % u odnosu na prethodnu, vlada je u julu mesecu obećala vinarima 10 miliona evra kako bi izvršili redukciju, a što je samo deo od 92 miliona evra za hitnu pomoć vinogradarsko-vinskom sektoru. Deo od te sume otići će za proširenje kapaciteta podruma vinarija koje neguju stilove vina predviđene za višedecenijsko odležavanje.\nI Italija na državnom planu sprema kompenzacije za vrhunske vinarije ohrabrujući ih da maksimalno smanje prinose. Proizvođači brunela di Montalćino složni su da ove godine smanje proizvod za osminu, dok u području Chianti Classico pozivaju vinare koji imaju mesta u podrumu, da ga dele sa onima koji će imati viškove proizvoda.\nNo i pored evidentnih velikih problema, kod vinara pojedinih regija ipak postoji određeni blagi optimizam, pre svega kao rezultat kvalitetom obećavajuće godine.\nSlavna vinarija Ornellaia je već 13. avgusta počela sa berbom sovinjon blana i vionjera na toskanskoj obali uz primedbu da ovu godinu verovatno nikada neće zaboraviti, ali da u vinogradima Bolgerija, sve viđeno do sad obećava jednu od najboljih berbi.\nSlično tvrdi i Žan Frederik Hugel ukazujući na negativne konotacije korone ali i činjenicu da berba 2020 može biti od onih koje vredi piti decenijama:\n- Priroda nam je prilično pomogla u tom smeru, tako da i dalje imamo svoju sudbinu u svojim rukama.\nNije svako sunce korisno\nVrhunski kvalitet nije poput korone univerzalna pojava ove godine. Pojedine regije u Bordou imale su problema sa vlagom tokom vegetacijske sezone. Uz negativni uticaja jakog sunca i toplote na lozu i plod, uočena je pojava gljivica i plesni, posebno visoka u nekim delovima Bordoa i Rusiljonu na jugu. Berbu u Francuskoj pojedini stručnjaci porede sa berbama 2003. i 2015. godine.


I opštinski podsticaji - Poljoprivreda i selo\nHome » Pčelarstvo » I opštinski podsticaji\nLijepe vijesti iz Višegrada\nU budžetu opštine Višegrad prvi put našla se i stavka “sredstva za podršku poljoprivrednim poizvođačima”. U pitanju je sistemska podrška u vidu podsticaja. Za ova sredstva mogli su da konkurišu poljoprivredni proizvođači po unaprijed utvrđenim kriterijumima. U opštinskom budžetu za ovu namjenu izdvojeno je 150.000 konvertibilnih maraka, a pravo na podsticaje ostvarilo je ukupno 56 poljoprivrednika. Među njima je bilo čak 22 pčelara.\nPčelari sa područja ove opštine na obali Drine, koji imaju 40 i više pčelinjih društava, dobili su 3,40 konvertibilnih maraka po društvu, što za 1.330 košnica iznosi 4.522 konvertibilne marke. Pčelari sa manjim brojem društava ranije su dobili po dvije pogače po društvu.\nNačelnik opštine Višegrad Tomislav Popović potpisao je ugovore sa svakim korisnikom podsticaja pojedinačno i sredstav su postala operativna.\npčelari podsticaji višegrad\t2011-02-02\nPrevious: Kako spriječiti zloupotrebe\nNext: Bezuslovni nalog za isplatu


Vučić: Nadam se da neko ima dovoljno pameti da 3. aprila ne ometa glasanje Srba na Kosovu - Kosovo Online\n22. Januar 2022. • 22:19 > 23. Januar 2022. • 00:04\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će Srbi sa Kosova i Metohije 3. aprila glasati na glasačkim mestima na teritoriji KiM, ne samo na severu, i da se nada da neko ima dovoljno pameti da to razume, da ne ometa i da zna kakve bi to dalekosežne posledice moglo da ostavi.\n"Oni vole da razgovaraju samo sa sobom. Njih ne zanima dogovor, već samo da imaju nezavisnu državu", kazao je Vučić za TV Pink.\nNa pitanje novinarke kako je Aljbin Kurti postao jači i od Kvinte i od Evropske unije Vučić je rekao da je u pitanju dobra šala.\n"Ja sam ovako mrgud i namćor, ali se osmehnem kada mi kažu da su izdali saopštenje ali da Kurti nije hteo da sluša", prokomentarisao je predsednik i dodao da je Evropska unija po tom pitanju bila malo više fer i da otvoreno su govorili o tome.\nNeki drugi faktori, kako navodi, su se ponašali neodgovorno, ali nije želeo da kaže ko je u pitanju.\nAleksandar Vučić Kosovo i Metohija izbori\n22. Januar 2022. • 22:19\nPetković: Međunarodna zajednica bez adekvatne reakcije, izbori će biti održani 3. aprila


Javno saslušanje o položaju Mađara u Strazburu | Autonomija\nJavno saslušanje o položaju Mađara u Strazburu\n"Prijem Srbije u Evropsku uniju ne može se podržati sve dok se za Mađare u Vojvodini ne obezbedi teritorijalna autonomija"\nPoslanica Evropskog parlamenta Kristina Morvai izjavila je danas da ulazak Srbije u Evropsku uniju ne može biti podržan sve dok se povoljno ne reši pitanje povreda prava Mađara u Vojvodini.\nMorvai je, zajedno sa poslanikom Jobika iz Mađarske Tamašom Gaudi-Nađom i predstavnicima mađarske nacionalne zajednice iz Vojvodine, organizovala Javno saslušanje o povredama prava Mađara u Vojvodini u sedištu Evropskog parlamenta u Strazburu, preneo je portal Vojvodina danas (Vojdošag Ma).\nKako je Morvai navela, cilj skupa je uveravanje Vlade Mađarske i poslanika Evropskog parlamenta, da se prijem Srbije u Evropsku uniju ne može podržati sve dok se za Mađare u Vojvodini ne obezbedi teritorijalna autonomija i dok fizički napadi na Mađare i kršenje ljudskih prava u Srbiji ne budu okončani.\nPredsednik Udruženja za zaštitu prava vojvođanskih Mađara „Argus“ Antal Bozoki rekao je na saslušanju je da je u Srbiji neophodno donošenje zakona koji o pravima nacionalnih manjina i primeni međunarodnih ugovora.\nBozoki je istakao i potrebu što ranijeg ostvarivanja teritorijalne nacionalne autonomije i personalne autonomije.\nPredsednik Mađarskog građanskog saveza Laslo Rac Sabo rekao je da će Vlada Mađarske „učiniti sudbonosni greh“ ukoliko bude slušala poruke plotičke partije Savez vojvođanskih Mađara (SVM) iz Vojvodine, jer će tako steći utisak „da je u slučaju Mađara u Južnim krajevima sve u najboljem redu“.\n„SVM živi u potpunoj srpskoj zavisnosti. Dat je istorijski trenutak kada bi Mađarska mogla da primeni veto u procesu priključivanja Srbije EU zahtevajući samoopredeljenje na osnovu subjektivnog prava za narod koji živi na otcepljenim teritorijama“, rekao je Rac Sabo.\nNa skupu je prikazan dokumentarni film pod naslovom „Krivac od žrtve?“ u kojem su prikazani napadi na Mađare u Vojvodini, sa posebnim osvrtnom na slučaj „novih temerinskih momaka“ koji su u pritvoru više od godinu dana nakon tuče u kafani.\nNa skupu su bili prisutni i poslanik Narodne stranke iz Erdelja (Transilvanije) Laslo Tekeš i više poslanika Evropskog parlamenta iz Velike Britanije i Italije.


AJFONKA PRODAVALA LUNU, A EVRIĆE STAVILA U SVOJ DŽEP? Ima da zaradim na njoj, neću ni da TREPNEM! Ovako ju je NASAMARILA\nGOLMAN ASISTIRAO, VERNER REŠETAO: Lajpcigov juriš na Ligu šampiona, Dinamovo čudo ulepšalo pobedu Bikova!\nzahvalna mu je\nDRUGA STRANA SMRTONOSNIH ČELJUSTI! Čovek spasio ajkuli život, a morska neman je uradila OVO! (VIDEO)\ncilj je bolje upoznavanje\nSPISAK SLEDEĆE NEDELJE: Kokoškov okuplja reprezentaciju Srbije na Kopaoniku!


Tvrtka iz Posušja izradila i postavila prva solarna stabla u Zenici - Posušje net\nPosuška tvrtka BProdukt d.o.o.u suradnji s partnerima 17. siječnja 2020. u gradu Zenici postavio je dva solarna stabla. “Ovim projektom omogućeno je svim stanovnicima Zenice da koriste sunčevu energiju za punjenje svojih mobilnih telefona, a ujedno omogućava i rasvjetu okolnog prostora kao i za besplatni Wi Fi na javnim površinama. Ovo je ujedno i poticaj svima da se više posvete važnosti korištenja obnovljivih izvora energije i očuvanju okoliša. Zahvaljujemo našim partnerima koji su s nama radili na ovom projektu te se radujemo budućoj suradnji!”, poručili su iz tvrtke BProdukt d.o.o.\nU okviru projekta “Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” kojeg realizira UNDP, a u kojem Grad Zenica sudjeluje kao partnerska jedinica lokalne samouprave, u veljači prošle godine u Velikoj sali Grada Zenica organiziran je prvi forum građana. Tom prilikom građani su predlagali različite projekte iz raznih oblasti javnih potreba i glasali za iste. Među prva tri projekta koji su osvojili najveći broj glasova građana na forumu našao se projekt postavljanja solarnih klupa. Radi se o projektu koji se realizira po principu sufinanciranja od strane UNDP-a i Grada Zenica u omjeru 70:30 posto sredstava od vrijednosti projekta.\n“Ovo je još jedan od projekata koji će Zenicu, kako u smislu njenog urbanog izgleda, tako i u smislu poboljšanja kvaliteta življenja, značajno približiti modernim europskim gradovima, što naši građani neupitno zaslužuju. U proračunu Grada Zenice predviđena su sredstva za nabavku još nekoliko tzv. smart solarnih klupa koje će biti postavljene na više lokacija u gradu. Nažalost, problem u JKP Zenicatrans – prijevoz putnika utjecao je, da je trenutno u drugom planu realizacija projekta izgradnje šest – sedam smart autobusnih stajališta kakva možemo vidjeti u europskim centrima ali sigurno je da od toga nećemo odustati. Nastavit ćemo s implementacijom projekata koji će doprinijeti smanjenju zagađenja u našem gradu, što je sve zajedno sastavni dio projekta Zelenih gradova, gdje smo prvi grad u BiH koji je ušao u taj projekt”, izjavio je Fuad Kasumović, gradonačelnik Zenice.\nPrethodnoMršavljenje hodanjem: Tri savjeta za gubitak do pet kilograma u tri tjedna\nSljedećePater Ike Mandurić predvodi duhovnu obnovu u župi Krista Kralja u Čitluku


Makart | Knjiga: MOJ DEDA JE PLESAO BOLJE OD SVIH - Katerina Babkina | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nSada već odrasli ljudi, Nina, Ljilja, Miša, Lesja i Dima najbolji su drugari još iz školske klupe – tačnije, prve tri klupe u srednjem redu – koji su se upoznali i sprijateljili 1. septembra 1991, godine koju je obeležilo proglašenje ukrajinske nezavisnosti. Međutim, isprepletanost života petoro prijatelja seže generacijama unazad, a tragična smrt jednog od njih samo će ojačati njihovu bliskost. Roman Moj deda je plesao bolje od svih sastavljen je od niza lirskih, nostalgičnih, na mahove dirljivih epizoda o životu pet porodica u vrtlogu istorije: još od Drugog svetskog rata, preko posleratnih nedaća, sovjetskog raspada, rata u Donjecku, sve do današnjih talasa emigracije mladih. Ove tople, porodične priče na fonu velikih istorijskih događaja uče nas suočavanju sa prošlošću, ma koliko ona ponekad bila teška. Katerina Babkina je napisala briljantno delo savremene ukrajinske književnosti koje govori o povezanosti generacija, potrebi za ljubavlju i pripadanjem, usamljenosti i svemu što ona nosi sa sobom, gubicima, onim značajnim i beznačajnim, opravdanim i bezrazložnim – delo koje nas iznad svega podseća da čak i usamljeni, odbačeni, slomljeni ljudi mogu ne samo da prežive već i da prihvate taj život, i da, uprkos svemu, na kraju uvek postoji mogućnost za sreću.\nMOJ DEDA JE PLESAO BOLJE OD SVIHKupci ove knjige kupili su i...\nMOJ DEDA JE PLESAO BOLJE OD SVIHPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


RTV\t14.01.2017 01:42\nPevač zabavne muzike Miodrag Miki Jevremović preminuo je danas u 75. godini u Beogradu od posledica moždanog udara, objavile su 'Novosti'\nJevremović je rođen 27. marta 1941. u Beogradu. Više od 50 godina je bio prisutan na muzičkoj sceni, a najveću popularnost dostigao je šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka.\nNjegovu pevačku karijeru obeležili su hitovi "Ako jednom vidiš Mariju", "Osamnaest žutih ruža", "S kim si sada kad je tužno vreme", "Da sam tvoje zlato oko vrata", "Narcisi plaču ljubavi", "Kad bih znao da je sama", "Moj mali beli pas i ja", "Pijem", "Pesnikova gitara", "Grkinja"...\nSarađivao je sa Borisom Bizetićem koji je za njega komponovao 34 pesme, ali i sa slavnim grčkim kompozitorom Mikisom Teodorakisom.\nUčestvovao je na prestižni muzičkim festivalima u Jugoslaviji kao što su "Vaš šlager sezone", "Beogradsko proleće", "Opatijski festival", "Splitski festival" i osvajao značajna priznanja.\nSedamdesetih godina je pored Đorđa Marjanovića i Radmile Karaklajić bio izuzetno popularan i u ŠSR.\nU vreme najveće popularnosti postojalo je rivalstvo između obožavalaca Mikija Jevremovića i Đorđa Marjanovića pa su tako postojali klubovi "Đokisti" i "Mikisti".\nPored muzike, Jevremovićeva velika ljubav bila je šah, te je učestvovao na više turnira u zemlji i inostranstvu, a najveći uspeh mu je remi sa svetskim prvakom Anatolijem Karpovom.\nNjegova ćerka Jelena takođe se jedno vreme bavila pevanjem, ali se brzo povukla sa scene.


Pokrenuta kampanja „Spasimo hranu, spasimo humanost“ | Fond B92\nBeograd, 23. avgust 2021. godine – Sa ciljem da poveća svest građana o problemu bacanja hrane i nedovoljnih donacija hrane, ali i da doprinese unapređenju praksi koje će podstaći povećanje donacija hrane, Koalicija za dobročinstvo predvođena Fondacijom Ana i Vlade Divac, uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), pokrenula je 23. avgusta kampanju „Spasimo hranu, spasimo humanost“.\nKampanja, koja će trajati do novembra ove godine, obuhvatiće niz akcija doniranja hrane pred „Nacionalni dan davanja“, kao i tokom samog dana koji se već tradicionalno održava 9. oktobra.\nU Srbiji, na granici apsolutnog siromaštva živi sedam odsto stanovništva, odnosno, gotovo pola miliona ljudi. U riziku od siromaštva je gotovo četvrtina populacije (23,2%). Mnogi od ovih građana Srbije zavise od donacija hrane koje su trenutno nedovoljne, dok se prema procenama u Srbiji dnevno baca dva miliona kilograma hrane.\nUprkos tome što se hrana sve više donira, a proizvođači hrane i trgovci žele da doniraju viškove hrane narodnim kuhinjama, bankama hrane i dobrotvornim organizacijama, količina hrane koja se donira i dalje čini samo mali deo u ukupnom višku jestive hrane dostupne u Srbiji. Rešenje ovog problema je u bližoj saradnji svih uključenih aktera.\nPrema analizi koju su sproveli Forum za odgovorno poslovanje i Koalicija za dobročinstvo, donacije hrane u Srbiji bi mogle da budu uvećane na godišnjem nivou za vrednost od blizu 160 miliona dinara (na ukupno 700 miliona dinara), ukoliko bi bio ukinut PDV na donacije hrane.\nKada je u pitanju uticaj na životnu sredinu, podaci UN Agencije za hranu i poljoprivredu (FAO) ukazuju da je uništavanja hrane jedan od najvećih zagađivača vazduha sa osam odsto učešća u ukupnoj emisiji gasova koji izazivaju efekat staklene bašte na globalnom nivou.\nKampanjom „Spasimo hranu, spasimo humanost“ želimo da doprinesemo povećanju donacija hrane za najugroženije i smanjenju bacanja hrane koja je još uvek bezbedna za ljudsku upotrebu. Očekujemo veliku podršku građana, kompanija, organizacija civilnog sektora i medija i pozivamo sve da se uključe“ rekla je Ana Košel, direktorka Fondacije Ana i Vlade Divac.\nZa više informacija o kampanji i načinima za uključivanje možete da posetite veb sajt: http://spasimohranu.rs/\nVizuale kampanje kao i video spotove možete da preuzmete sa linka\nBeograd, 14. septembar 2021. godine – U okviru nacionalne kampanje „Spasimo hranu, spasimo humanost“, danas su na događaju „Medijska humanitarna kuhinja“ predstavnici medija, zajedno sa poznatim kuvarima i nutricionistima, javnim ličnostima i predstavnicima kompanija koje podržavaju kampanju, pripremili više od 135 obroka koje su donirali ugroženim građanima.\nDonacijom Carnexa započeta velika akcija prikupljanja hrane\nBeograd, 8. septembar – Carnex, članica MK Group, prva je kompanija koja je donirala svoje proizvode u okviru inicijative ,,Spasimo hranu“ i predstojećeg Nacionalnog dana davanja, koji će ove godine biti posvećen prikupljanju hrane za najugroženije.\nOsnovci iz Vranja oslikali mural na temu jednakosti\nU periodu od 1. do 3. septembra na zidu fiskulturne sale OŠ “Svetozar Marković“ u Vranju oslikan je mural na temu jednakosti, u čijem je kreiranju učestvovalo tridesetak učenika i učenica ove škole.\nPredsednik Savezne Republike Nemačke odlikovao Verana Matića Ordenom saveznog krsta za zasluge na lenti\nBeograd, 23. 8. 2021. – Danas je u rezidenciji ambasadora Savezne Republike Nemačke orden Saveznog krsta za zasluge na lenti dodeljen Veranu Matiću.


Evropski kompromis decenije – krediti, transferi, zaduživanja protiv korone | Talas.rs\nNakon maratonskih pregovora koji su trajali čak 5 dana, Evropski savet usvojio je kompromisom novi paket ekonomske pomoći zemljama članicama EU usled problema izazvanih pandemijom Covid-19. Paket je vredan 750 milijardi evra, a pored toga usvojen je i novi višegodišnji budžet Evropske unije za period 2021-2027.\nZa razliku od ranije podele na Zapad i Istok tj. na razvijene zemlje, stare članice EU, i nove članice, bivše zemlje u tranziciji, sada se postavlja sve jasnije granica Sever – Jug. Ekonomski rast koji su zemlje u tranziciji iskusile tokom prethodne 3 decenije izbrisao je veliki deo razlika između njih i razvijenih zemalja, iako one i dalje postoje. Međutim, zemlje Mediterana, pre svega Grčka i Italija, ali i Španija i Portugal, u poslednjih desetak godina imaju ozbiljnih ekonomskih problema. Anemičan ili nikakav ekonomski rast (Grčka privreda je i dalje za ¼ manja nego pre krize, Italija još uvek nije dostigla dohodak od pre 2008, itd), uz prateće probleme kao što je visok nivo javnog duga, stoje u suprotnosti sa severnijim zemljama koje su prilično lako prebrodile krizu i imaju znatno zdravije javne finansije, sa niskim deficitom i održivim javnim dugom (Nemačka, Holandija, Švedska itd).\nPaket je vredan 750 milijardi evra, a pored toga usvojen je i novi višegodišnji budžet Evropske unije za period 2021-2027\nPrva linija razmimoilaženja bila je vezana za odnos kredita i bespovratnih sredstava. Prvobitan plan Evropske komisije predviđao je paket mera od 750 milijardi evra, od čega bi krediti činili 250 milijardi, a bespovratna sredstva 500 milijardi. Tome se usprotivilo nekoliko zemalja, smatrajući da je ovo previše “besplatnog novca”: u tom taboru su se našli Holandija, Austrija, Švedska, Danska i Finska. Ove zemlje su zahtevale da bude veći udeo kredita, kao i da postoji mogućnost nadgledanja trošenja novca od strane zemalja koje primaju pomoć. Njihov položaj uglavnom je pravdan time što se predviđa da će ove zemlje biti nešto manje pogođene nastupajućom recesijom, pa će koristiti manje sredstava iz zajedničke kase, a da će kao bogatije morati da podnesu i više troškove celog programa. Takođe, zemlje o kojima je reč, a pre svega Italija i Španija, nisu se do sada pokazale kao zemlje sa stabilnim vladama koje su uvek donosile dobre ekonomske politike – a bez ekonomskog rasta, nemaju baš puno mogućnosti da vrate pozajmljena sredstva.\nOvome su se svakako usprotivile mediteranske zemlje – jer će svakako biti teže pogođene, i trebaće im više sredstava. Posebno im je smetala načelna ideja da se vrši nadzor nad time kako njihovi nacionalni parlamenti i vlade nameravaju da troše novac iz ovog paketa. Druga linija podele bila je vezana za mogućnost uskraćivanja ovih sredstava državama koje imaju probleme u vladavini prava – to se pre svega odnosi na Mađarsku, ali možda i Poljsku. Ovo je Viktor Orban predstavio kao ličnu mržnju evropskih političara prema njemu ili Mađarskoj, umesto kao podozrenje prema državi koja je zvanično evropska, a koja je suprotno evropskim standardima praktično uvela diktaturu odredbama tokom svog vanrednog stanja. Na stranu prethodni problemi vezani za kontrolu medija, pravosuđa i ogromne razmere korupcije novca iz evropskih fondova. Stvar nije olakšalo ni to što se istovremeno pregovaralo i o novom sedmogodišnjem budžetu EU, u kome će se osetiti ozbiljan manjak jer je to prvi budžet bez doprinosa Velike Britanije koja je u zajedničku kasu više uplaćivala nego što je iz nje povlačila. Ovaj minus izlaskom Ujedinjenog Kraljevstva procenjen je na oko 10 milijardi evra godišnje.\nKomromis je na kraju pronađen – smanjen je odnos kredita i transfera: krediti će činiti 360 milijardi evra (umesto 250), dok će bespovratni transferi činiti 390 milijardi (umesto 500). Takođe, Holandija je uspela da se izbori za ubacivanje klauzule o stopiranju sredstava ukoliko se neka od zemalja ogluši o svoje obaveze i ne preduzme prethodno dogovorene reforme, kao i za povećanje sume sredstava koja ostaje nacionalnim carinskim službama od naplate carina na uvoz u EU. Ovo je još jedan ustupak Holandiji preko čijih luka dolazi veliki deo uvoza za celu EU.\nAli nije Holandija jedina zemlja koja je uspela da progura svoju agendu. Poljska je bila uspešna u izbacivanju odredaba prema kojima bi zemlje koja uzimaju sredstva iz ovog finansijskog paketa morale da se obavežu da će do 2050. dostići neutralan nivo ispuštanja ugljen-dioksida u atmosferu. Ovo je i razumljivo pošto Poljska najveći deo svog energetskog sektora zasniva na termoelektranama na ugalj, i to neće menjati u doglednoj budućnosti.\nČak i Mađarska može biti zadovoljna. Odeljak koji povezuje poštovanje vladavine prava i trošenje sredstava iz ovog fonda je dvosmislen, budući da se pominju i Savet ministara Evropske unije i Evropski savet (čine ga šefovi država). Stoga će najverovatnije pozivanje na odgovornost u ovom slučaju, kao i sprečavanje trošenja novca, biti u praksi nemoguće ili veoma komplikovano i sporo.\nKako će se ovaj paket mera finansirati?\nOvo je velika novina: umesto da se zadužuju pojedinačne države članice, kao do sada, ove obveznice će po prvi put emitovati Evropska unija, koja će ih iz svojih budućih prihoda i vraćati. Zato se i pominje povećanje prihoda Evropske unije i to kroz povećanje kontribucija koje plaćaju pojedinačne države članice. Pored toga, govori se i o uvođenju posebnih poreza koji bi bili izvorni prihod EU, kao što su porez na digitalne usluge ili na plastične kese i pakovanja, pa čak i porez na emitovanje gasova staklene bašte. Za sada se predviđa dugačak period otplate – krajnji rok je kraj 2058. godine.\nOsnovna ideja ovog paketa pomoći je ona koju su prvo predložili francuski predsednik Makron i nemačka kancelarka Merkel – ovaj predlog je obuhvatao 500 milijardi evra bespovratne pomoći država članicama EU koje bi finansirala EU. Nakon toga je Evropska komisija dodala i predlog o 250 milijardi evra povoljnih kredita (niža kamatna stopa nego na tržištu), da bi na kraju ovaj odnos ipak bio malo povećan u korist kredita usled protivljenja nekih država članica.\nTAGS: COVID-19 ekonomska kriza ekonomske mere EU Evropska Unija korona virus krediti pandemija privreda


BRANE NIKOLAJA: Sinod oštro napao biskupa Hočevara | Društvo\nBRANE NIKOLAJA: Sinod oštro napao biskupa Hočevara | Mondo Portal\nBRANE NIKOLAJA: Sinod oštro napao biskupa Hočevara 13 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.11.2016. / 15:19 15:44\nBRANE NIKOLAJA: Sinod oštro napao biskupa Hočevara\nIzvor MONDO/Tanjug 03.11.2016. / 15:19 15:44\nSveti arhijerejski sinod SPC saopštio je danas da izjavu beogradskog nadbiskupa Antona Hočevara o ličnosti vladike žičkog i ohridskog Nikolaja Velimirovića smatra neprimerenom i nedobronamernom.\nSinod je uz to poručio Hočevaru "da mu neće uspeti da pokvari odnose SPC i Svetu Stolicu", koristeći posetu pape Franje Srbiji kao "sitnu monetu za potkusurivanje".\nInternacija i Dahau\n"On ne mora da zna ni to da je, za razliku od Stepinca, sveti Nikolaj čitav Drugi svetski rat proveo u internaciji u Ljubostinji, Vojlovici i na kraju u zloglasnom logoru Dahau. Ne sporimo mu ni pravo da stavi pod znak pitanja smisao odluke poglavara sopstvene Crkve, pape Franje, da se obrazuje Mešovita komisija Hrvatske biskupske konferencije i Srpske pravoslavne crkve koja treba da odgovorno i istinoljubivo razmotri ulogu Alojzija Stepinca pre, za vreme i posle Drugog svetskog rata", navodi se u saopštenju.\nU saopštenju, koje je potpisao vladika bački Irinej, navodi se da je nadbiskup Hočevar sebi dao slobodu, da po svojim poznatim merilima, dovede u pitanje svetost Novog Zlatousta, poredeći ga sa kardinalom Alojzijem Stepincem ili proglašavajući ga za srpski akvivalent Stepincu.\n"Za razliku od arhiepiskopa kenterberijskog Justina Velblija, koji je, zajedno sa patrijarhom srpskim Irinejem, u londonskoj katedrali Svetog Pavla nedavno najsvečanije obeležio stotu godišnjicu Nikolajevog istorijskog govora, beogradski nadbiskup nije dužan da poznaje svetiteljev pastirski i duhovni rad u Ohridu, Bitolju i Žiči niti njegovu mnogostranu međucrkvenu delatnost", navodi se u saopštenju.\nPogotovo, napominje se, ne moraju Hočevaa da ga zanimaju njegova bogoslovsko-književna dela, među kojima postoji i Stoslov o ljubavi i doživlkaj neprijatelja kao "surovog prijatelja", za razliku od Stepinca, koji je napisao da "vizantsko pravoslavlje" predstavlja "prokletstvo Evrope" i da su Hrvati i Srbi, sledstveno, dva nespojiva sveta.\nSveti arhijerejski sinod poručuje da, međutim, Hočevaru osporava pravo da svoje zalaganje za posetu pape Franje Srbiji zapravo koristi kao "sitnu monetu za potkusurivanje u nesvesnom - a možda i svesnom - nastojanju da pokvari odnose Srpske pravoslavne crkve sa Svetom Stolicom".\n"U tom nastojanju, uvereni smo, neće uspeti", poručili su iz SPC.\nŠTA JE REKAO HOČEVAR\nU intervjuu za "Politiku" nadbiskup Hočevar je, povodom komisije koja ispituje primedbe na buduće proglašenje blaženog Stepinca za sveca, rekao da se "katolici jako čude kako to da se od njih zahteva toliko proučavanje, a nije se postupilo na isti način kada je SPC proglašavala svoje svece".\n"Ako bi se istim kriterijumima proučavali sveci koje je proglasila SPC, da li bi oni bili zadovoljeni? Ali, katolička crkva se nije mešala u kanonizaciju svetaca na koje bi možda ona imala zamerke. Znamo da, na primer, ni u samoj srpskoj javnosti nije bilo jedinstvenog mišljenja oko kanonizovanja vladike Nikolaja Velimirovića, ali on je, ipak, uvršten u red svetih bez dubljeg razmatranja tih zamerki", rekao je nadbiskup Hočevar.\nKo je sveti vladika Nikolaj?\nNikolaj Velimirović (4. januar 1881 - 18. mart 1956) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve, hrišćanski teolog i nacionalistički ideolog, kaže o Velimiroviću Wikipedia.\nPećinci:Spomenik vladiki Nikolaju nije ni podignut\nŠkolovan na Zapadu i u mladosti je bio velik zastupnik liberalnih ideja i ekumenizma. U međuratnom periodu postaje predvodnik pravoslavnih bogomoljaca i okreće se anti-evropejstvu i konzervativizmu. Osnivač je desničarske političke ideologije svetosavskog nacionalizma a smatra se duhovnim inspiratorom kvinsliške srpske fašističke oraganizacije Dimitrija Ljotića - ZBOR.\nČesto je kritikovan zbog antisemitskih stavova, a centralno mesto u Velimirovićevim razmišljanjima činila je kritika humanizma, evropske civilizacije, materijalističkog duha i sl. O Evropi je mislio kao o velikom zlu kojeg se treba čuvati, i prezirao je njenu kulturu, nauku, progres. Episkop Nikolaj je bio duboko očaran srpskom prošlošću nemanjićkog perioda pa je ona, po njemu, trebalo da bude paradigma nove srpske stvarnosti.\nspc papa franja stanislav hočevar nadbiskup hočevar\n04.11.2016. / 01:30\nNikolaja je odlikovao Adolf Hitler a Nikolaj je u jednom govoru na Kolarcu poistovetio Hitlera i Svetog Savu! U mladosti bio pro-zapadno orijentisan a u starosti pobornik klerofasizma i ideolog Ljotica.\n03.11.2016. / 22:33\nBio inspirator Ljotiću, a odveli ga u konc logor Dahau. Nelogično.\n04.11.2016. / 01:32\n@Generacija 67 on je u Dahau bio u oficirskim odajama a ne sa logorasima!


Valon Arifi albanskim liderima: Dođite da zviždimo zajedno - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Valon Arifi albanskim liderima: Dođite da zviždimo zajedno\nValon Arifi albanskim liderima: Dođite da zviždimo zajedno\nBujanovačke31. okt 2018.DRUŠTVO, NASLOVNA, Uncategorized @sr0\nBujanovac, Preševo, 31. oktobar 2018. Aktivista za ljudska prava iz Preševa Valon Arifi pozvao je narodnog poslanika Fatmira Hasanija, ali i predsednike opština Bujanovac i Preševo, Šaipa Kamberija i Šćiprima Arifija na protestno zviždanje protiv državne podrške ratnim zločincima, huškanja na nove ratove i represije nad aktivistima za ljudska prava u četvrtak (1. novembra) u 18 časova na platou između zgrade Predsedništva Srbije u Beogradu.\nPovod za protest, koji organizuje Inicijativa mladih za ljudska prava pod prolom “Uvek pištaljka, nikad više puška“, jeste “kontinuirana kampanja promocije ratnih zločinaca i najave novih ratova, koja je oživela publikovanjem knjiga Nebojše Pavkovića i Vladimira Lazarevića od strane Ministarstva odbrane, navode organizatori.\n“Mi smo građani Republike Srbije, i iako smo drugog reda moramo da se ujednimo i da stanemo r,ame uz rame sa svim aktivistima, pokretima i organizacijama koje se bore za ljudska prava svakog građanina,bez obzira na nacionalnu pripadnosti, političko opredeljenje ili religiju”, poručuje Valon Arifi i dodaje:\n-Zajedno recimo “Ne” rehabilitaciji ratnih zločinaca!\nTAGratni zločinci Valon Arifi. Fatmir Hasani\nPrevious PostGradonačelnik Gnjilana Haziri želi u Bujanovac na Dan zastave Next PostBUJANOVČANKA na čelu Zmaj škole u Vranju


Čović se sastaje sa zvaničnicima u Predsjedništvu BiH pod neustavnom zastavom Herceg-Bosne - Klix.ba\nČović se sastaje sa zvaničnicima u Predsjedništvu BiH pod neustavnom zastavom Herceg-Bosne\n19.2.2016. u 20:09\nUprkos činjenici što Bosna i Hercegovina ima svoju zastavu koja se ističe kao simbol BiH, predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović često u javnim istupima uz državnu ističe i neustavnu zastavu Hrvatske Republike Herceg-Bosne.\nIz Sekretarijata Predsjedništva BiH kazali su za Klix.ba kako u državnom Predsjedništvu nije posebnim aktom regulisano isticanje državnih zastava.\n"Zastave drugih država se ističu prilikom službenih i radnih posjeta stranih državnika BiH", kazao je za Klix.ba generalni sekretar Predsjedništva BiH Boris Buha.\nU praksi bi to značilo da Predsjedništvo BiH može istaći zastavu druge države prilikom posjete nekog od međunarodnih zvaničnika i to u kontekstu isticanja nacionalnog simbola međunarodnog posjetitelja.\nŠto se tiče zastave Herceg Bosne, od početka rata u Bosni i Hercegovini mnogi pripadnici HVO-a na svojim kapama nosili su upravo takav znak. On je vrlo brzo upotrijebljen na pečatima postrojbi i službi HVO-a, kako vojnih tako i onih koje su organizovale život u pozadini i sistem vlasti na područjima s hrvatskom većinom. Taj je znak postao i grb Hrvatske zajednice Herceg-Bosne, a Ustavni sud FBiH već dva puta proglasio ga je neustavnim.\nBosna i Hercegovina ima Zakon o zastavi koji precizira službeno isticanje zastave na nivou države Bosne i Hercegovine u kojem stoji da se zastava ističe na svim zgradama Predsjedništva Bosne i Hercegovine, Vijeća ministara i njegova tri ministarstva, Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, Stalnog komiteta za vojna pitanja, Komisije za ljudska prava, Centralne banke i Stalne izborne komisije, kao i na bilo kojoj drugoj zgradi zajedničkih institucija ili institucija kojim upravljaju zajedničke institucije ili koja je odgovorna zajedničkim institucijama.\nZastava se ističe i na svim zgradama diplomatsko-konzularnih predstavništava Bosne i Hercegovine, prilikom službenog odlaska članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine u inozemstvo i njihovog povratka iz inozemstva u Bosnu i Hercegovinu i na službenim prijevoznim sredstvima koja koriste članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nTakođer, zastava se ističe i prilikom svih zvaničnih međunarodnih posjeta, takmičenja i drugih skupova (političkih, naučnih, kulturno-umjetničkih, sportskih i drugih) na kojima Bosna i Hercegovina učestvuje ili je predstavljena, na graničnim prijelazima Bosne i Hercegovine i na ulazima u objekte Oružanih snaga Bosne i Hercegovine.\nU svim slučajevima predviđeno je da se druge zastave iz Bosne i Hercegovine neće isticati zajedno sa zastavom Bosne i Hercegovine. Međunarodna zajednica generalno ne priznaje zastavu Herceg-Bosne, zbog čega na nedavnom predavanju aplikacije BiH za članstvo u EU Čović i nije insistirao da Vijeće Evrope na svečanoj ceremoniji pored državne zastave istakne i simbol Herceg-Bosne.\nPredsjedništvo BiH Dragan Čović zastava\n18.10.2018. u 14:47\n18.10.2018. u 14:45\nPolicija Kosova privela devetoro poslanika opozicije, od kojih je jedna parlamentarka u bolnici\n19.02.2016. u 20:22\n19.02.2016. u 19:56


majka - Ozonpress :: internet portal\n„Samo molim boga da mi preživi snaha koju je, nažalost, moj sin Goran, noćas pretukao skoro nasmrt“. Tako u ispovesti za Nova.rs počinje priču majka nasilnika Stoja Vučković iz Zablaća kod Čačka. Prema njenim rečima, on će najverovatnije, nakon zadržavanja koje mu je...\nSamohrana majka Gorica Ilić iz Čačka, već godinama živi u trošnoj kolibi od 28 kvadrata sa šestoro dece. Poslednjih osam godina se bori da dobije jedan od pedesetak socijalnih stanova koliko ih u svom posedu ima Grad Čačak ali bez uspeha. I pored obećanja čelnika grada da će joj...\nPovodom informacije koja je stigla do roditelja dece sa smetnjama u razvoju, da će asistentima, koji su bili dodeljeni deci u cilju pomoći pri procesu inkluzivnog obrazovanja, krajem meseca isteći ugovori o radu i da neće biti obnavljani, našoj redakciji se, pismom, obratila...\nPolicajka iz Čačka, majka troje dece, pobedila koronavirus\nPolicajka iz Čačka Danka Grujičić, majka troje dece, pobedila je koronavirus. Ona je prve simptome osetila na početku epidemije, i tokom lečenja, bila je u čačanskoj bolnici. — Nije imala teže simptome niti je bila na respiratoru. Nadamo se da će i ostali zaraženi Čačani na...\nHospitalizovana majka poginulog radnika MB Namenska\nPune dve godine od stradanja njihovog sina i brata, porodica Milomira Milivojevića, majka Nela, otac Milovan i sestra Mirjana izloženi su stalnim psihičkim pritiscima i stresovima ne samo zbog Milomirove smrti, već zbog pokušaja da se cela stvar zataška ili krivica za ono što se...\nSamohrani otac Tomislav se samostalno stara o svoje četvoro dece, Nemanji (12), Dejanu (11) Nikoli(9) i Vukašinu (4). Otac i njegova četiri sina su se preselili iz Beograda u Žitište nakon razvoda roditelja, gde su kupili sebi kuću koja je na žalost izgorela u septembru prošle...\nMentalitet naših ljudi je takav da žele da veruju da je predsednik države iznad svake vlasti i da je on taj koji može da reši probleme svih građana. Nekada, ne baš tako davno jer još uvek ima živih svedoka, u vreme kada je postojala Jugoslavija tj. SFRJ i kada je predsednik t...\nPosle ranjavanja majke zadržan na psihijatriji\nSinu policijskog inspektora, Vuku Šaponjiću (25), koji je iz pištolja teško ranio majku Gordanu Gajović (53) pogodivši je u oko, nije određen pritvor. Čačanin Šaponjić nakon incidenta zadržan je na lečenju na odeljenju psihijatrije čačanske Opšte bolnice, saznaje „Blic“. Prema ...\nLokalna vlast: Nekome majka, nekome maćeha\nNašoj redakciji javilo se više meštana naselja Loznica, koji žive na lokaciji ka Rovića česmi, a to je stari put za Guču. Povod za njihovo javljanje je stanje komunalne infrastrukture, pre svega puta i bandera koje nose električne kablove. – Dok se na jednoj strani gradsko...\nLažov SNS-a: Od zla oca i još gore majke\nРечник који употребљава СНС Чачак је њихово огледало и у њему се огледају управо њихови лажови „од зла оца и још горе мајке“. Свако ће по нечему бити упамћен. Да ли смо ми изнели лаж или истину, читајте на порталу:...\nМесна заједница Алваџиница у циљу прикупљања помоћи за породилиште чачанске Опште болнице организује манифестацију под називом „Зашто мајко?“ Планирано је да се од прилога посетилаца хуманитарно – едукативно – забавног програма прикупе средства, од кој...\nMrtvu majku držao u zamrzivaču\nMilan M. je priveden, jer je telo preminule majke tri meseca držao u zamrzivaču, kako bi primao njenu penziju! Kako saznaju „Novosti“, komšije su primetile da devedesetogodišnju ženu nisu videle duže vreme i obavestile su rođaka porodice. On je pozvao policiju, koja...\nBroj prijava za porodično nasilje u Čačku tokom poslednje dve godine uvećao se čak za 88 odsto. U 2016. već je prijavljeno 416 slučajeva porodičnog nasilja. Statistički podaci pokazuju da nasilje nad ženama u braku traje u proseku tri godine, a žene koje ga trpe 35 puta bivaju...\nPiše: Branko Rosić Prošlog četvrtka govorio sam o norveškom piscu Knausgoru u Mikseru. Na tu tribinu došao sam nakon 24 sata pošto mi je lekar na VMA, koji je radio ultrazvuk, rekao da moja mama ima metastaze i da sledi kraj. Priču o Knausgoru započeo sam Vajldovom konstatacijom...


Nevjerovatno zabavno - komentar za Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino, Punta Kana, Dominikanska Republika - Tripadvisor\nHoteli u blizini: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nHoteli Club Med u Dominikanskoj Republici\nHoteli u blizini: Kviar Casino - Grand Palladium Punta Cana Resort & Spa Complex\nHoteli u blizini: Manuel cigarros\nHoteli u blizini: Punta Cana Now\nHoteli u blizini: RH Tours\nHoteli u blizini: Dominicana Rai\nHoteli u blizini: Dolin Dive Center\nHoteli u blizini: I Want RD\nHoteli u blizini: Happy Dive Center\nHoteli u blizini: Cadinov Tour Operator\nHoteli u blizini: Sea Wolf\nNevjerovatno zabavno - Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nKomentar o hotelu Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nCisto i vrlo ljubazno osoblje, hrana ukusna. Sve pohvale! Tropska klima. Plaza predivna.\nEddy, animator na bazenu lud i pozitivan tip, dobro plese, ali ne igra tako dobro stolni tenis\nPostavite korisniku H5207WZdp pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nHvala korisniku H5207WZdp\nSachencaN, Guest Relations Manager objekta Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 14. decembar 2019.\nThank you for your kind remarks regarding your recent stay at Grand Palladium Palace Resort & Spa. We are delighted to note that you had a pleasant experience at our lovely resort.\nPogledajte svih 9.598 komentara\n24,7 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n7,4 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n6,6 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n23,4 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n24,6 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n4,0 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n10,2 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n9,1 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n4,6 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n6,3 km od: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nVrlo dobro 1.583\n1–6 od 9.598 komentara\nOdseli smo u hotelu „Grand Palladium Palace“ u periodu između 20. i 26. jula 2014. godine. Prijavili smo se na recepciji – tu je radila Lus. Iako je bila vrlo ljubazna, zbunila nas je. Njena uputstva za proces prijavljivanja bila su vrlo zbunjujuća, kao i uputstva za dolazak do naše sobe. Lus je bila neverovatno spora i delovala je neefikasno dok nas je prijavljivala.\nHRANA – OCENA NULA\nČim smo našli sobu, koja je zgodno smeštena blizu bazena i foajea, odlučili smo, nakon dugog leta iz Sjedinjenih Američkih Država, da večeramo u restoranu „Steakhouse“. Lus nam je rekla da u sve restorane dolazimo najkasnije do 6 sati po podne da bi nas stavili na listu i našli nam mesto za sedenje – rezervacije nisu potrebne. Stigli smo tačno u 6 i stavili svoja imena na listu. Nisu nam našli mesta ni do 8.30. Kad smo pitali konobaricu u restoranu, rekla je da još nije prozivala imena sa liste i nije mogla da proceni kad će to činiti. Oko 9 sati smo odlučili da jednostavno odemo i jedemo za švedskim stolom, pošto nam je uprava restorana rekla da će samo oni sa rezervacijama biti odmah smešteni za stolove, a da se još uvek ne zna kada bismo mi bili smešteni.\nKad smo došli do švedskog stola, izbor je bio UŽASAN. Tipične američke hrane SKORO DA NIJE NI BILO. Na kraju sam uzeo pomfrit i picu, ali sam odlučio da ih ne pojedem kad sam video jednog kuvara kako je ispustio nekoliko krompirića na prljav pult, a onda ih stavio u posudu da ih pojede sledeći u redu. Kad sam rekao kuvaru da to nije baš higijenski, rekao mi je da je pult čist i da je sve u redu. U to je bilo teško poverovati pošto je GOMILA dece trpala ruke u posude sa hranom na mnogim mestima gde je postavljen švedski sto. Prve noći u odmaralištu sam otišao u krevet gladan jer sam odbio da jedem sa švedskog stola. Odmah narednog jutra sam otišao da se žalim na recepciji.\nRadnik zadužen za „odnose sa javnošću“ mi je objasnio da jedini gosti kojima je dozvoljeno da prave rezervacije su članovi kluba „Palladium“, a da je veoma verovatno da gost bez rezervacije neće biti smešten za sto. Napomenuo sam da je ovo tek drugi dan mog odmora i da lako mogu da kontaktiram svog putničkog agenta i da mogu ODMAH da promenim hotel ukoliko ne dobijem priliku da lepo jedem u restoranima koje su tako fino reklamirali kad sam uplatio aranžman od skoro 2.000 dolara da bih odseo u hotelu „Palladium Palace“. Tek tada su mi načinili rezervacije koje važe u toku celog boravka. Ne bi trebalo da morate da pretite odlaskom da biste dobili priliku da pošteno uživate u SVAKOJ pogodnosti koju su vam reklamirali prilikom kupovine.\nNIJE SVE UKLJUČENO – OCENA 1\nJoš nešto: ovo NIJE hotel u kom je sve uračunato u cenu. Ukoliko hoćete da uživate u jastogu ili u određenim vinima u restoranu, reći će vam da morate da platite dodatnih 35 dolara za jastoga i 17 dolara ili više za odabrana vina. Takođe, za 6 dana sam potrošio otprilike 75 dolara samo na napojnice. Ovo nije običaj u objektima u kojim je sve uračunato u cenu. Morate svima da dajete napojnicu – od portira do poslužitelja kod švedskog stola. U ovom letovalištu NIJE SVE UKLJUČENO u cenu.\nJEZIČKA BARIJERA – OCENA 0\nSrećom, mogu da komuniciram u izvesnoj meri na španskom. Ukoliko ne govorite španski, namučićete se da dobijete IKAKVU uslugu u toku celog boravka. Od celog osoblja ima možda svega petoro onih koji mogu da komuniciraju na engleskom.\nGOSTOLJUBIVOST – OCENA 3\nPONESITE SOPSTVENE PEŠKIRE! Dobijanje svežih peškira je VEOMA teško u ovom objektu. Barem 2 dana nismo uspeli da dobijemo čiste peškire za lice, a kad smo ih dobili, dobili smo samo jedan. Zvali smo ih nekoliko puta; čak smo i obavestili Frančesku, devojku zaduženu za održavanje, ali ni to nije pomoglo. Poslednje noći smo nakon tuširanja koristili peškire za ruke.\nKLIMA UREĐAJ – OCENA 2\nDominikanska Republika ima veoma toplu tropsku klimu. To podrazumeva veliku vlažnost i vrućinu. Međutim, koliko god nisku temperaturu da smo izabrali na klima uređaju, soba se NIKAD ne bi rashladila. Podesili bismo klimu na 19 stepeni Celzijusa i uključili bismo ventilator na plafonu, ali bismo se svejedno budili ujutru natopljeni znojem. Elektrika je u ovom hotelu takođe neispravna, te se televizor dva puta jednostavno gasio i nije mogao da se upali više od sat vremena.\nUKUPNO – OCENA 3\nUkupno iskustvo boravka u ovom odmaralištu je iskustvo od 3 zvezdice. Tu ocenu dajem samo zato što, na kraju krajeva, treba da što bolje iskoristite odmor. Preporučio bih rezervaciju u SASVIM drugom odmaralištu, pošto je boravak u hotelu „Grand Palladium“ učinio da poželim da se nikad ne vratim u Dominikansku Republiku. Postoje mnogo bolje destinacije koje vredi posetiti; koje nude gostoljubivost i imaju iskustvo u turizmu; koje umeju da načine odmor takvim na ne želite da se vratite kući (npr. mesto Ocho Rios na Jamajci). Čvrsto verujem sajtu Trip Advisor i ne mogu da vam naglasim koliko je bitno da slušate svaki negativan komentar o ovom objektu. NE BACAJTE SVOJ NOVAC NA OVO MESTO! PROČITAJTE KOMANTARE O HOTELIMA „BAVARO“ I „PUNTA CANA“ ako vam trebaju dodatni komentari! Svi ti objekti su povezani na istoj lokaciji!\nPostavite korisniku Dillardkim2004 pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\n5 Hvala korisniku Dillardkim2004\nltajes, Resident Manager objekta Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 6. avgust 2014.\nPostavite korisniku johnbX9795BK pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nSachencaN, Guest Relations Manager objekta Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 22. januar 2020.\nPostavite korisniku 879reedg pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nPostavite korisniku R8292KZzachs pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nPostavite korisniku 353allyr pitanje o: Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino\nGelsonZC, Director de Relaciones con Clientes objekta Grand Palladium Palace Resort Spa & Casino, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 21. januar 2020.


Naplata grejanja po utrošku (2) - Dosta je bilo\nNaplata grejanja po utrošku (2)\nProblem je vezan za način naplate grejanja i sam postupak očitavanja utroška za grejanje. Stari način naplate bio je paušalan, gde se naplata vršila po kvadratu stana, a oni koji su štedeli, kao i oni koji nisu štedeli, plaćali su istu jediničnu cenu. Da bi se rešio taj problem, da svi plaćaju realno koliko su potrošili, merenje se mora vršiti za svaki stan.\nCena toplotne energije (kako povećanje tako i smanjenje) utvrđuju se na osnovu Uredbe o utvrđivanju metodologije za određivanje cene snabdevanja krajnjeg kupca toplotnom energijom („Sl. glasnik RS’’ broj 63/2015), koju je donela Vlada Republike Srbije. Navedenom uredbom je detaljno definisano koji elementi ulaze u cenu grejanja, na koji način se vrši njihov obračun, kada se stiču uslovi za promenu cene itd. Nakon izvršenih analiza, koje se rade na kraju obračunskog perioda, predlog povećanja ili smanjenja cene grejanja utvrđuje Nadzorni odbor javnog preduzeća kome je poveren posao (npr. u Beogradu JKP „Beogradske elektrane“).\nPredlog Nadzornog odbora se upućuje preko, nadležnih službi u lokalnoj upravi (u Beogradu preko Sekretarijata za privredu – Uprave za cene, gradonačeniku grada Beograda) na saglasnost. Po dobijanju saglasnosti Odluka se objavljuje u „Sl. listu grada Beograda“ i kao takva može biti primenjivana.\nMetodologija predviđa nekoliko desetina elemenata koji utiču na cenu toplotne energije, tako da ne znači da će ukoliko dođe do smanjenja jednog elementa automatski doći do smanjenja cene grejanja. Takođe, ukoliko se usled niskih spoljnih temperatura toplotna energija isporučuje neprekidno 24 sata na dan, (što se redovno dešavalo svake grejne sezone u manjem ili većem obimu) ne znači da će doći do povećanja cene grejanja. Ukoliko dođe do smanjenja cene grejanja podrazumeva se da će računi biti umanjeni u narednom periodu tj. od trenutka stupanja na snagu odluke o smanjenju cene grejanja.\nNaplata grejanja po utrošku, po važećim propisima je moguća. Generalno to znači da Skupština zgrade donese odgovarajuće odluke i da se zavanično obrati nadležnom preduzeću (u Beogradu je to JKP Beogradske elektrane) sa zahtevom da se naplata toplotne energije vrši prema merenju. U gradu Beogradu, prema preseku za septembar mesec 2016. godine, u preko 90% predajnih stanica vrši se merenje utrošene toplotne energije. Tako izmerena toplotna energija se raspodeljuje na pojedinačne stanova na jedan od sledeća tri načina: prema veličini stana u m2, prema deliteljima toplote ugrađenim na svakom grejnom telu i prema merilima za raspodelu ugrađenim ispred svakog stana.\nU skladu sa važećim propisima ova tri načina se ne mogu kombinovati za stanove koji se snabdevaju iz jedne predajne stanice. Prema Zakonu o energetici iz 2015. godine merenje i regulacija isporuke toplotne energije je obavezna za svaki objekat. Mesečna naplata po utrošku se vrši prema: angažovanoj snazi i potrošenoj količini energije u prethodnom periodu. Naplata po utrošku je obavezna u novoizgrađenim objektima koji se priključuju na SDG, dok se u postojećim objektima naplata po utrošku (NPU) uvodi na zahtev vlasnika objekta, u skladu sa odlukom osnivača – grad/opština.\nU velikom broju zgrada to je moguće samo na nivou zgrade, zbog već pomenutog načina izvedenih instalacija. Kod zgrada kod kojih je instalacija izvedena nezavisno za svaki stan, to se može izvesti tako da se postavi kalorimetar ili merilo (merni uređaj) za svaki stan. Takođe za svaki stan postoji i ventil koji bi omogućava lako isključenje stana sa sistema grejanja, u slučaju da neko ne želi da koristi više SDG ili u slučaju neizmirenja dugova.\nKod zgrada sa ‘’zajedničkom’’ instalacijom, merenje energije po utrošku, na nivou svih objekata povezanih na toplanu jeste pravedniji način naplate, jer koliko su stanari zgrade potrošili, toliko u zbiru i plaćaju. Ali na nivou samog objekta, situacija je ista kao kod naplate prema kvadraturi stana – utrošena energija se raspodeljuje prema kvadraturi stana, tako da opet svi plaćaju istu jediničnu cenu, bez obzira koliko je ko trošio.\nKod zgrada sa ovako izvedenom instalacijom, postoji način da se merenje vrši za svaki stan: ugradi se neophodni merni uređaj kojim se vrši merenje i očitavanje za jedan stan, uz obaveznu ugradnju termostatskih ventila na svakom grejnom telu – radijatoru. Ovo se pokazalo kao nepraktično i skupo, a takvi merni uređaji ne omogućavaju precizno merenje potrošnje energije jer je sistem zastareo i zasnovan na zbirnom merenju koje se registruje na kalorimetru u podstanici, pa se gubici na instalacijama u zgradi raspodeljuju po stanovima (gubici na nivou zgrade se ‘’svaljuju’’ na svakog od korisnika).\nDrugi način, da se merenje vrši za svaki stan, je da se prepravi instalacija u zgradi i da svaki stan dobije svoj deo instalacije. Ovde se postavlja pitanje finansiranja, a finansiranje bi verovatno palo na teret stanara. Ovakva prepravka instalacije bi donela koristi stanarima, ali je pitanje da li bi većina stanara, u ovakvoj ekonomskoj situaciji, imala mogućnosti za to.\nU ovim zgradama se javljao i dodatni problem, stanari su se žalili da im je u nekim periodima pretoplo i da moraju da drže prozore otvorene, zbog regulacije temperature u stanu. Toplana vas natera da potrošite (i normalno platite) ono što ne tražite i što vam ne treba. Kako smo imali više toplih zima, a mogu se očekivati i u narednom periodu, može se očekivati manja potreba za toplotnom energijom, što za posledicu ima da se i toplane moraju prilagoditi tome i da bolje usklađuju količinu toplotne energije koju isporučuju kupcima prema spoljnim temperaturnim uslovima.\nUskoro sledi tekst: Upravljanje potrošnjom.\nčlan pokreta „Dosta je bilo“, Novi Beograd[/ezcol_1third] [ezcol_1third]Goran Ljubisavljević\nčlan pokreta „Dosta je bilo“, Niš[/ezcol_1third] [ezcol_1third_end]Aleksandar Korovljev\nčlan pokreta „Dosta je bilo“, Zrenjanin[/ezcol_1third_end]\nOznakeAleksandar Korovljev Goran Ljubisavljević Jovo Bomeštar\n3. oktobra 2016. u 12:07\n3. oktobra 2016. u 13:26\n3. oktobra 2016. u 14:13\nSavetnik 007 kaže:\n3. oktobra 2016. u 12:32\n3. oktobra 2016. u 13:20\n3. oktobra 2016. u 13:51\n„Mesečna naplata po utrošku se vrši prema: angažovanoj snazi i potrošenoj količini energije u prethodnom periodu.“\n3. oktobra 2016. u 14:37\n3. oktobra 2016. u 15:27\n3. oktobra 2016. u 17:12\n4. oktobra 2016. u 15:52\n5. oktobra 2016. u 10:59\n3. oktobra 2016. u 17:16\n3. oktobra 2016. u 17:38\n4. oktobra 2016. u 23:45\n5. oktobra 2016. u 10:51\n4. oktobra 2016. u 12:18\nKako se karikatura uplašila sopstvene cenzure\nUpravljanje potrošnjom (3)


longboard « JC\nTekstovi tagovani ‘longboard’\nDarko Kastratovic a.k.a. Chaz – Kosutnjak\nDa li treba previse pricati o Chazu? Jedan od nasih najtalentovanijih vozaca rola, snowboard-a, longboard-a, kite surf-a… Cega god da se uhvati, Chaz to radi sa velikim uzivanjem i pokazuje nam sustinu tog “sporta”. Kao jedan od osnivaca JC-a, nakon povrede 2009-e, Darko je promenio svoj nacin voznje. I dalje vazi za jednog od najboljih rolerasa Srbije, iako ga to uopste ne dodiruje. Danas nam pokazuje svoje skill-se na longboard-u i downhill-u na Kosutnjaku.\nTags: Chaz, Darko Kastratovic, JC, longboard, roleri\nPosted in home, vesti | 21,604 Comments »\nEndless Roads – The Island\nNastavljajuci tamo gde je Endless Roads – Yellow Horizons stao, Juan Rayos nastavlja sa drugim delom “the Island” koji prati Spanski Longboard Crew na putu do Majorke, gde ce provesti nekoliko dana putujuci i vozeci brdovito ostrvo.\nNovi prijatelji i lokalni vozaci, pridruzuju se devojkama u ludom downhill.u\nhttp://www.vimeo.com/33259372 Share on Facebook\nTags: Endless Roads, Juan Rayos, longboard\nPosted in home, vesti | 20,781 Comments »\nEndless Roads – Yellow Horizons\nEndless Roads je jos jedan film Juan Rayos, koji prati 7 zenskih Lonagboard vozaca, kroz Spaniju na petnaestodnevnom putovanju, dokumentujuci njihove avanture, prikazujuci devojke, njihov lifestyle i ljubav ka longboard.u\nhttp://www.vimeo.com/31015569 Share on Facebook\nPosted in home, vesti | 20,000 Comments »


sonja vasić miloš vasić olimpijske igre korona virus | Sport | Ostali sportovi\n''Srbija ostala bez dvije medalje!'' Oglasio se predsjednik OKS: Sonja ima blage simptome, Miloš ne učestvuje?! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n''Srbija ostala bez dvije medalje!'' Oglasio se predsjednik OKS: Sonja ima blage simptome, Miloš ne učestvuje?!\n06.07.2021. / 16:13\nBračni par Vasić ima problema sa korona virusom, a trenutno su oboje pozitivni.\nMiloš Vasić je u karantinu u Japanu, a pozitivna je i njegova supruga, najbolja srpska košarkašica Sonja. Loše vijesti za olimpijski tim Srbije, a Božidar Maljković smatra da veslač neće moći ni da učestvuje u Tokiju.\nPredsednik Olimpijskog komiteta oglasio se o aktuelnim dešavanjima, potvrdio pozitivne testove i zabrinuo navijače u Srbiji.\nNekadašnji košarkaški trener ističe da je Srbija možda ''u roku od 48 sati izgubia dvije olimpijske medalje''. Po njegovim rečima, Miloš vjerovatno neće moći da se takmiči, dok su kod Sonje simptomi blaži i mogla bi da zaigra na Olimpijskim igrama.\n''Svakodnevno sa našom ambasadom radimo na tome da ga povučemo u Srbiju i ne znam šta će biti od toga. Ne bih da prejudiciram, ali mislim da neće moći. Moraće neko da ga zamijeni'', rekao je Maljković.\nVasić vesla u tandemu sa Mačkovićem, a njih dvojica su ove godine pobijedili na najvažnijoj trci, osvojivši zlato na Svetskom kupu u Lucernu.\nUkoliko ni Sonja ni Miloš ne budu mogli da nastupe u Tokiju, Srbija će imati male šanse da stigne do medalja u veslanju i ženskoj košarci, što će uticati na planove koje je otkrio ministar Udovičić. Nekadašnji vaterpolista najavio je čak dvocifren broj medalja!\nSonja Vasić Olimpijske igre


Mladi ipak ostaju u Srbiji -> Saopštenja 2013 -> Saopštenja za medije -> Press | www.erstebank.rs\nNavigacijaViše o namaO namaObaveštenje - Zakon o platnim uslugamaDruštveno odgovorno poslovanjePozovite *ERSTEErste studentski kutakPodrška za mlade - Kluž 2015MenadžmentAkcionariFinansijski izveštajiOpšti uslovi poslovanjaOrganogramDruštvene mrežeNagradni konkursZaštita životne sredineZaštita privatnostiPressSaopštenja za medijeInformacije o Erste GrupiInformacije o Erste Bank a.d. Novi SadAnalizeEU KancelarijaKarijeraKo smo miPonude za posaoDobro je znatiŠta dobijateRazvoj u Erste GrupiSaradnjePrigovori i sugestijeBankomatiFilijaleNabavkeAktivne nabavkeKontaktNetBankingStanovništvoRačuniŠtednjaKreditiPlatne karticeElektronsko bankarstvoKalkulatoriOstale uslugeProdaja nekretnina i pokretnih stvari Mala preduzeća i preduzetniciKorak po korakRačuniPlatni prometKratkoročni kreditiDugoročni kreditiKreditna linija KfWKreditna linija EBRDAkreditivno-garantni posloviDepozitiKarticePOS terminaliElektronsko bankarstvoElektronski izvodiPoslovna mrežaProgram aktivacije klijenataPonuda za poljoprivrednike Pravna licaInvesticiono bankarstvoObnovljivi izvori energijeKrediti za privreduDepozitiPlatne uslugeFinansiranje spoljne trgovineOtvaranje računaKartice za pravna licaElektronsko bankarstvoEU kancelarijaCentar za usluge pravnim licimaPoslovna mreža Finansijska tržištaDevizno i novčano tržišteBrokerski poslovi/Poslovi sa hartijama od vrednostiKastodi bankaProspekt Ugovorite onlajnPočetna/Press/Saopštenja za medije/Saopštenja 2013/Mladi ipak ostaju u Srbijipretraga\nU okviru Kluba SUPERSTE Erste Banke omladina u Srbiji iznela svoje stavove o društvenim pitanjima Razvoj društva u Srbiji ocenjen prosečnom ocenom 5,03\n89,5% anketiranih misli da u Srbiji ne postoji jasno definisan sistem vrednosti, dok 96,5% nije zadovoljno postojećim sistemom\n64% mladih želi da ode u inostranstvo, ali i da se posle nekog vremena vrati u Srbiju\nVelika većina, čak 89,5% ambicioznih kandidata Kluba SUPERSTE smatra da u našoj zemlji trenutno ne postoji jasno definisan sistem vrednosti, dok 96,5% nije zadovoljno postojećim sistemom. Anketirani su se jednoglasno složili da je Srbiji potrebna jasnija vizija i strategija razvoja društva. Iz navedenog se može zaključiti da mladi talenti u Srbiji nisu zadovoljni trenutnim stanjem društva, ali bez obzira na tu činjenicu čak 97% ispitanika dugoročno želi da živi u svojoj zemlji, pokazalo je istraživanje* Kluba SUPERSTE Erste Banke. Zadovoljstvo mladih razvojem društva u kojem žive je ocenjeno niskom, prosečnom ocenom 5,03 na skali od 1 do 10, dok su dominirale niske ocene koje jasno ukazuju na nezadovoljstvo.\nDve trećine ispitanika se izjasnilo da bi se društveno angažovalo kroz pojedinačne projekte i inicijative, koje su uglavnom na lokalnom nivou, dok bi se više od polovine njih društveno aktiviralo u okviru nevladinog sektora. Podaci dokazuju da su mladi u Srbiji svesni važnosti društvenog angažovanja i doprinosu razvoja okruženja u kojem žive, a istovremeno i značaju ličnog razvoja u humane i svestrane ličnosti. Značajno je pomenuti da 64% ispitanika, prema anketi „želi da ode u inostranstvo, ali i da se posle nekog vremena vrati". Međutim još interesantnije je da čak 33% mladih smatra da nigde nije kao kod kuće, i žele da ostanu u zemlji i bore se za bolju budućnost, a samo 3% njih se izjasnilo sledećom izjavom: „čim mi se ukaže prilika, odlazim iz Srbije zauvek“.\n* Prilikom procesa prijavljivanja na konkurs za nove članove Kluba SUPERSTE Erste Banke tokom decembra 2012. i januara 2013, sprovedena je anketa o mišljenju mladih talentovanih ljudi o društvu u kojem živimo i ključnim pitanjima u Srbiji. Rezultati istraživanja prikazuju stavove 230 talentovanih osoba od 16 do 27 godina, koji su konkurisali za neku od nagrada Kluba SUPERSTE iz sledećih oblasti: prirodne nauke, tehnično-tehnološka oblast, umetnosi, društvene i humanističke nauke i društveni aktivizam. U toku je odabir kandidata koji će ući u uži izbor u svakoj od ovih oblasti za 2013. godinu, a javno glasanje za nove članove Kluba SUPERSTE počinje 29. marta. Detaljnije informacije o Klubu SUPERSTE nalaze se na sajtu www.superste.net.