Oni su treneri koji znaju šta je potrebno za pobjedu - OKK Spars\nOni su treneri koji znaju šta je potrebno za pobjedu\nU SUSRET MUNDOBASKETU U KINI\nNa predstojećem Mundobasketu u Kini učestvovaće i selektori koji su kao treneri ili igrači već osvajali medalje na svjetskim prvenstvima\nPored brojnih igračkih zvijezda sa svih kontinenata, na predstojećem Mundobasketu u Kini, od 31. avgusta, do 15. septembra, učestvovaće i selektori, koji su kao igrači ili treneri u prošlosti osvajali medalje i imali uspjeha na šampionatima svijeta.\nPoput Aleksandra Đorđevića, Aleksandra Petrovića, Sergeja Bazareviča, Vensana Kolea, Stiva Kera, Henrika Redla.\nAleksandar Đorđević, selektor Srbije, kao igrač je 1998. godine osvojio Svjetsko prvenstvo sa SR Jugoslavijom. Ima i srebro sa Olimpijskih igara u Atlanti 1996, i tri titule prvaka Evrope (1991, 1995, 1997), između ostalog ima i klupsku titulu prvaka Evrope sa Partizanom 1992. godine. Kao selektor Srbije je osvojio tri srebra, 2014. na Mundobasketu u Španiji, 2016. na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, te na Evropskom prvenstvu prije dvije godine.\nAleksandar Petrović, selektor Brazila (rivala Crne Gore u grupnoj fazi), stariji brat pokojnog Dražena, po mnogima i najboljeg evropskog košarkaša svih vremena, bio je dio selekcije velike Jugoslavije koja je osvajala bronzu na svjetskim prvenstvima 1982. i 1986. godine, te na Olimpijskim igrama u Los Anđelesu 1984. i Evropskom prvenstvu 1987. Petrović, koji je sa Cibonom dva puta bio klupski prvak Evrope (1985, 1986), kao selektor Hrvatske (vodio je u tri navrata) je osvojio bronzu na Evropskom prvenstvu 1995. godine. Sa njim na čelu, Brazil je 18. put uzastopno na Mundobasketu.\nSelektor Rusije Sergej Bazarevič (na klupi je od januara 2016. godine) osvojio je tri medalje kao igrač, sve tri srebrne - na Mundobasketu 1990 u dresu bivšeg Sovjetskog saveza, te na Evropskom prvenstvu 1993 i Svjetskom prvenstvu 1994. sa selekcijom Rusije.\nVensan Kole je selektor Francuske od 2009. godine, i za deceniju je imao puno uspjeha na klupi “trikolora”. Francuska je bila “bronzana” na prethodnom Mundobasketu u Španiji, i osvojila tri odličja na prvenstvima Evrope - zlato 2013, srebro 2011. i bronzu 2015. godine.\nStiv Ker, pomoćni trener Sjedinjenih Američkih Država, kao igrač je imao priliku da osvoji zlato u dresu reprezentacije, na Svjetskom prvenstvu 1986. godine u Španiji. U NBA ligi je pet puta osvajao šampionski prsten kao igrač (četiri sa Čikagom i jednu sa San Antoniom), i tri puta kao trener (Golden Stejt). Selektor Amerikanaca Greg Popovič je jedan od najboljih trenera u istoriji NBA lige, ima pet titula sa San Antoniom, tri puta je bio trener godine, a Kina je prilika i za prvu medalju na klupi SAD-a.\nSelektor Njemačke Henrik Redl je na klupi “pancera” od 2017. godine, ali je 1993. godine kao igrač sa reprezentacijom osvojio titulu na Evropskom prvenstvu 1993. godine, dok je zajedno sa Dirkom Novickim u timu uzeo bronzu na Mundobasketu 2002. godine u Indijanapolisu, što je jedina medalja Njemaca na svjetskim prvenstvima.\nSkariolu nedostaje samo medalja sa Mundobasketa\nOsim onih koji su kao treneri ili igrači osvajali medalje na šampionatima svijeta, u Kini će biti još trenera sa impresivnim biografijama. Medalje nijesu nepoznanica za selektora Španije, italijanskog stručnjaka Serđa Skariola, naprotiv. Sa Špancima je bio “srebrni” na Olimpijskim igrama u Londonu 2012. i “bronzani” četiri godine kasnije u Rio de Žaneiru, a tri puta je uzastopno osvajao zlato na evropskim prvenstvima (2009, 2011, 2015), dok je 2017. godine na Eurobasketu bio “bronzani”. Za Skariola, koji je kao pomoćnik uzeo titulu sa Torontom u NBA ligi, Kina je treće uzastopno učešće na Mundobasketu. Pod njegovim vođstvom, Španija još čeka na medalju na SP–u, jer je 2010. bila šesta u Turskoj, a prije četiri godine peta kao domaćin.\nSerđo Skariolo i Nik Nurs\nArgentinac Nestor Garsija, koji je nedavno preuzeo Dominikansku Republiku, kao selektor je odveo Venecuelu na Olimpijske igre 2016. godine, a sa istom selekcijom je osvojio titulu na Američkom prvenstvu (poznato i kao FIBA AmeriKup).\nNjegov sunarodnik Serhio Ernandez je od 2015. godine drugi put na klupi Argentine, sa kojom je, u prvom mandatu, osvojio bronzu na Olimpijskim igrama 2008. godine u Penkingu.\nNjegov pomoćnik na tom olimpijskom turniru bio je Hulio Lamas, od 2017. godine selektor Japana, koji je kao selektor Argentine 2011. godine osvojio titulu na Američkom prvenstvu.\n"54 poena je i dalje aktuelni rekord koji je neki košarkaš ostvario na jednoj utakmici na svjetskim prvenstvima. Uradio je to sadašnji selektor Koreje, Jae Hur, koji je rekordan učinak u dresu Koreje imao protiv Egipta na Mundobasketu 1990. godine u Argentini."\nNik Nurs, selektor Kanade, u Kinu stiže kao šampion NBA lige sa Torontom, ali to neće biti njegovo prvo internacionalno iskustvo, jer je od 2009. do 2012. godine bio pomoćnik Krisa Finča u selekciji Velike Britanije.\nSelektor Tunisa Mario Palma je treći put na Mundobasketu, jer je vodio Angolu na SP–u 2002. i Jordan 2010. godine. Sa Angolom je četiri puta bio prvak Afrike, te jednom sa Tunisom.


Aleksej Pokuševski je doživeo 11. uzastopni poraz sa vrlo mladom ekipom Oklahoma Tandera, 119:107 od Vizardsa, a srpski košarkaš je meč završio sa osam poena, uz slab šut (3/11, od čega 2/8 sa distance), šest izgubljenih lopti, pet asistencija, te četiri skoka.\nIpak, imao je i jedan potez koji se veoma svideo navijačima Tandera, kada je na lucidan način, iza leđa, izveo asistenciju:\nPotez Pokuševskog koji je oduševio navijače Tandera\nNoć za nama u najjačoj ligi sveta, u kojoj je iznova briljirao Nikola Jokić, obeležila su još dva igrača.\nStef Kari je 11. uzastopni put ubacio više od 30 poena, i to čak 49 u pobedi Golden Stejta nad Filadelfijom (106:97), a pritom je 20 dao u poslendjoj deonici, u kojoj je nepogrešivo šutirao s distance - 5/5.\nNa ovom meču je Kari pogodio čak deset trojki, čime je dogurao do čak 46 dalekometnih pogodaka na poslednjih pet utakmica (na kojima je, redom, davao 53 poena uz 10 trojki, 42 uz 11, 33 uz četiri, 47 uz 11 trojki, te ovih 49 uz 10).\nSamo u ovoj sezoni on je odigrao šest utakmica na kojima je dao bar deset dalekometnih koševa, a niko u NBA istoriji nije imao više od pet takvih nastupa.\nA kada je o NBA istoriji reč, u nju je zakoračio i Kris Pol.\nU dramatičnoj pobedi Feniksa nad Milvokijem od 128:127 posle produžetka, veteran je uz 22 poena imao i sedam skokova, te 13 asistencija, kojima je sa petog mesta "večne liste" najboljih dodavača najjače lige na svetu - zbacio čuvenog Irvina "Medžika" Džonsona.\nPol je istovremeno peti svih vremena i po "krađama", pa se tako pridružio Džonu Stoktonu (vodeći na obe liste) i Džejsonu Kidu (drugi na obe liste) kao još jedini koji je u Top 5 u te dve statističke kategorije otkako NBA liga postoji.


Јесен у Панчеву донела нова загађења ваздуха | Zeleni Srbije\nSa dolaskom jeseni u Pančevo stigla su i nova aerozagađenja. Neprijatni mirisi, povišene koncetracije ugljovodonika, benzena i drugih opasnih, toksičnih i kancerogenih materija u vazduhu, otežano disanje, su samo od nekih problema sa kojima se Pančevci bore ovih dana. Zbog rada postrojenja Rafinerije nafte, Petrohemije i Azotare skoro svake godine u ovom periodu dolazi do prekomernog zagađenja vazduha. Zeleni Srbije ističu da iako važi za crnu ekološku tačku Srbije sa pojavom čestih akcidenata, nažalost stanje u Pančevu se nije normalizovalo niti unapredilo.\nNadležni su izneli obrazloženje da je za zagađenje glavni krivac ugljovodonik nemetanskog tipa. Zeleni Srbije apeluju na nadležne službe, da reaguju i da preduzmu odgovarajuće mere ekološke predostrožnosti. Očigledno je da u ovom slučaju postoji propust države gde zakonom nije uređena granica dozvoljenih graničnih i tolerantnih vrednosti ugljovodonika nemetanskog tipa.\nZeleni zahtevaju da postrojenja privremeno obustave proizvodne aktivnosti ili da ih svedu na minimum u trenutnim nepovoljnim klimatskim uslovima. Niko ne vodi brigu o štetnim posledicama, o ugroženom zdravlju dece, građanki i građana, koje je važnije od bilo kakvog profita.\nZeleni Srbije su saglasni da je neophodno uspostaviti kvalitetan sistem monitoringa, koji će nas na vreme upozoriti na alarmantnu situaciju, ali to svakako neće rešiti višedecenijske probleme. Treba primeniti mere i otkloniti uzroke zagađenja. Srbija to može postići samo kroz zelenu industrijsku transformaciju, primenom ekoloških standarda, ugradnjom filtera u postrojenja, kao i zamenom zastarele opreme novim tehnologijama, koje neće imati destruktivne posledice po zdravlje ljudi, biljni i životinjski svet, ekosisteme i životnu sredinu.\nGrađani Pančeva žive u strahu, sa brojnim respiratornim infekcijama i oboljenjima. Zeleni Srbije upozoravaju da počinje sezona grejanja, i da će veliki broj individualnih ložišta dodatno doprineti pogoršanju i narušavanju kvaliteta vazduha i zdravlja Pančevaca. Kakvo će stanje biti ostaje nam samo da čekamo i da se nadamo da će u budućnosti ovakvih situacija biti što manje.


Srpski as Novak Đoković nikako da uđe u formu, luta sa trenerima, a rezultati su katastrofalni u 2018. godini. Posle odlaska Andrea Agasija i Radeka Štepaneka postavlja se pitanje ko će da bude...\nPitanje za milion dolara - ko će biti novi trener Novaka Đokovića? Čini se da ni naš as trenutno ne zna ko bi to mogao da bude, ali je licitacija počela. Pominju se mnoga imena od Agasija,...\nPoraz u četvrtfinalu Monte Karla od Davida Gofana pokazao je da je Novak Đoković i dalje u krizi. Ovo je najslabiji start godine našeg asa još od 2006. godine, kada je počinjao proboj u svetski...\nĐoković o bivšem selektoru: Bilo je vreme za promenu\nPosle decenije na mestu selektora, ove godine je došlo do smene na čelu Dejvis kup reprezentacije Srbije. Umesto Bogdana Obradovića, došao je Nenad Zimonjić, koji je sada u dvostrukoj ulozi, i...\nBivši selektor Dejvis kup reprezentacije Srbije Bogdan Obradović osvrnuo se na izjavu zvesnog bošnjačkog profesora Besima Spahića, koji je u više navrata u svojim intervjuima i predavanjima...\nAgonija Novaka Đokovića se nastavlja i ne vidi se svetlo na kraju tunela. Mnogi se pitaju, gde je onaj stari Nole, koji je mleo rivala i imao pobednički mentalitet. Posle debakla na Australijan...\nSukob Đokovića i Obradovića u Nišu\nDa nešto ne funkcioniše u odnosu Bogdana Obradovića i Novaka Đokovića nagađalo se kada selektoru Dejvis kup reprezentacije Srbije nije produžen ugovor posle devet godina rada na tom mestu.


VELIKE ŠANSE ZA POŽAREVAČKI FUTSAL\nDruga liga Zapadne Srbije predstaviće nam igru dva tima iz Požarevca i Smedereva. Za igrače futsala prvenstvo je prioritet i postoje velike šanse da se Klub malog fudbala Požarevac vine u finale. Na poluvremenu utakmice biće održana lutrija, gde…


DOKUMENTARNI FILM „U IME NARODA“: Kako je OZNA pobila 56.000 ljudi\nU dokumentarac su inkorporirane i sekvence iz antologijskih ostvarenja koja su obeležila domaću kinematografiju, poput “Zasede” Živojina Pavlovića, “O pokojniku sve najlepše” Predraga Antonijevića, “Tito i ja” Gorana Markovića, a apostrofirajući ono što mu je žao što nije ušlo u film, Cvetković kaže:\n„Žao mi je što smo ostali bez profesionalnog snimka otvaranja izložbe. Naime, na otvaranju se pojavio jedan čovek koji je sve snimao kamerom, obećavši nam da će nam ustupiti snimak. No, nakon što se gužva razišla nestao je, kao da je u zemlju propao! Kasnije sam shvatio da je on zapravo odradio posao za bezbednosne organe i da smo definitivno ostali bez tog dragocenog snimka“, objašnjava Cvetković izdvajajući kao najpotresnije momente u filmu“, lične priče.\n„Potresno je bilo videti kada je jednoj ženi pozlilo pošto je ušla u scenski deo u kojem je rekonstruisano stradanje na Golom otoku. Ta žena je ceo život bukvalno bila primorana da ćuti o stradanju svoga oca, da bi najednom kada se suočila sa strahotama kojima je bio izložen, skrhana od bola, doslovno “pala s nogu“. Pogađale su me i suze u očima svih onih koji su ostali iza stradalnika. Bile su to u isto vreme suze zbog nenadoknadivog gubitka i suze radosnice zbog toga što neko prvi put u javnosti govori o onome o čemu se decenijama ćutalo“, seća se Cvetković.\nNa rastanku ne možemo da ne pitamo Srđana ima li simbolike u odabiru datuma premijere filma?\n„Namerno smo zakazali premijeru dva dana, nakon 20. oktobra, Dana oslobođenja Beograda, kako bismo pokazali kako su pobednici osvinjili svoju pobedu! Kako je revolucija pojela svoju decu… Ovaj film posvećujemo žrtvama! A najmanje njih 56.000 OZNA je likvidirala, i još 100.000 na pravdi Boga – osudila!\nOvo je film posvećen i ženama koje su morale silom da se preudaju i deci koja su ostajući bez očeva i majki morala da emigriraju“, završava Cvetković priču pozivajući još jednom sve koji mogu da dođu na premijeru filma “U ime naroda” u Dom sindikata, 22. oktobra u 18.00 časova.\nZALOSNO I STRASNO OD NASIH IZDAJNIKA SAM SAM ZRTVA TIH ZLOCINACA KAKO STRANIH TAKO NASIH KOMUNISTA KOJI SU VRSILI ZLOCIN NAD NASIM NARODOM SIROM SRBIJOM SU OTIMALI OD NAPREDNIH I RADNIH SRBA MOJ STRIC JE OSTAVIO SVOJ ZIVOT U PRVOM SVETSKOM RATU 1918 PA JE I MOJ OTAC I MOJ DEDA STRLJANI OD STRANE NAVODNO BUGARA SAHRANJENI U JENOM SANDUKU [OTAC I SIN}OD STRANE OKUPATORA BILO I NEPONOVILO SE VISE\nTITO protiv Srba...........http://zlj13051967.wordpress.com/2014/10/19/vatikanlondonhitlerpavelic-i-tito-protiv-srba/


Medicina | Astronomski Magazin\nHome Nauka Medicina\nŠezdest godina od otkrića DNK\tutorak, 23 april 2013 21:13\tB92\tU četvrtak 25. aprila navršiće se tačno 60 godina od kada su Frensis Krik i Džejms Votson prvi put u jednoj studiji opisali strukturu dezoksiribonukleinske kiseline -\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tKloniranje neandertalca - da ili ne?\tpetak, 08 februar 2013 00:00\tB92\tBilo je sigurno i čudnijih oglasa za roditeljstvo u istoriji, ali ovo je nešto potpuno drugačije – ugledni profesor genetike sa Harvarda traži "ženu izuzetno sklonu avanturama " koja bi bila surogat majka za kloniranu bebu neandertalca.\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tUm za upraljvačem\tpetak, 20 januar 2012 14:14\tVladica Veličković\tUpravljanje invalidskim kolicima samo mislima – u laboratoriji Hozea de R. Milana u EPFL Neuroprostetičkom centru postiže se upravo ovaj, naizgled nemogući, cilj. U toku je razvoj sistema veštačke inteligencije nazvanog “zajednička kontrola”, koji će interfejs između mozga i mašine učiniti lakšim za korišćenje.\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tMDExplorer - biomedicinski portal\tpetak, 20 januar 2012 14:14\tVladica Veličković\tUpoznajte:\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tUmetnost i snovi\tpetak, 12 mart 2010 20:49\tB92\tPsihologija\nU 21. veku sa sigurnošću znamo da je anksioznost najčešća emocija u snovima. Znamo i da su najčešća iskustva proživljena u snu vezana za školske situacije, otmice, pad, let i kašnjenje. Znamo i da se košmari javljaju tokom REM sna i da se u proseku javljaju u pet do sedam odsto slučajeva, kao što znamo da Amerikanci u pedeset odsto, a Holanđani u trideset dva odsto slučajeva sanjaju agresivno intonirane snove, dok muškarci češće sanjaju grupe ljudi, a žene dobro znane pojedince. Poznato je i da životinje često igraju značajnu ulogu u dečijim snovima kao i da se snovi nakon adolescencije ne menjaju u većoj meri. San, međutim, nije samo znak koji treba dešifrovati ili statistički obraditi, već ga njegova dvosmislenost, njegova ambivalentnost kao i prostor koji ostavlja za subjektivnu interpretaciju čine polugom mašte gotovo isto koliko i oruđem nauke. U snu je mašti pušteno na volju pa je zato san oduvek bio inspirativan materijal u izgradnji umetničkog dela. Piše: Rastko Ivanović\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tPredviđanje genetskih oboljenja\tutorak, 23 februar 2010 10:02\tB92\tEksplozivni razvoj nauke, a posebno biomedicinskih nauka je doneo čovečanstvu rešenja ogromnog broja problema. Od kompjutera (laptopa?) na kom čitate ovaj tekst, a radite i još mnogo šta, preko načina transporta po planeti, gde nam Žil Vern i njegovih 80 dana deluju skoro smešno, do modernih medicinskih implanta koji ubrzano počinju da liče na stvari koje smo gledali u „Ratovima zvezda" - veći deo vremena nismo ni svesni koliko su se uslovi života i rada promenili u poslednjih stotinak godina. Piše: Luka Mihajlović\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tKako definišemo pol?\tnedelja, 13 decembar 2009 14:40\tB92\tJužnoafrička atletičarka Kaster Semenija (Caster Semenya), na Afričkom Juniorskom Šampionatu 2009, osvojila je zlato na trkama na 800m i 1500m. Sa vremenom 1:56.72 u trci na 800m popravila je za 7 sekundi, i na 1500m za 25 sekundi, svoje prethodne rekorde za manje od 9 meseci, postavljajući nacionalni i svetski rekord. Međutim, Internacionalna Asocijacija Atletičarske Federacije (IAAF- International Association of Athletics Federations) je objavila da je u obavezi da ispita ovaj slučaj, jer je "ovakva vrsta dramatičnih poboljšanja ponekad posledica upotrebe zabranjenih lekovitih supstanci". Pošto nije pronašla ništa, IAAF je zatražila od Kaster da uradi test određivanja pola. Piše: Mirko Đorđević\nDalje >>\tKomentari (1)\tVakcine\tsubota, 28 novembar 2009 10:10\tB92\tVakcina je, najkraće rečeno, biološki preparat koji poboljšava odgovor imunog sistema na prisustvo nekog agensa, najčešće bakterije ili virusa. Da bi shvatili kako vakcine rade, moramo da znamo ponešto o imunskom sistemu. Piše: Luka Mihajlović\nDalje >>\tKomentari (2)\tSavremeno tumačenje snova\tponedeljak, 23 novembar 2009 19:21\tB92\tDanas, kada se pomene san pomislimo na Frojda i Junga, na seksualne i faličke simbole, ali ne samo i isključivo na njih. Pomislimo, možda, i na neuronauku, na kognitivnu teoriju snova, na holističku prirodu geštalt terapije Frica Perlsa po kojoj su snovi "kraljevski put do integracije", ali pomislimo, možda, i na snove i sećanja koji opsedaju starog profesora Isaka Borga u Bergmanovim Divljim jagodama (Smultronstallet, 1957) ili na Gregorija Peka progonjenog nadrealističkim košmarima u Hičkokovom filmu Začaran (Spellbound, 1945) podvučenom briljantnim Dalijevim dizajnom, ili možda na halucinantne psihodelične eskapade Sida Bareta? Piše: Rastko Ivanović\nDalje >>\tDodajte Vaš komentar\tKoliko je grip smrtonosan?\tponedeljak, 16 novembar 2009 19:03\tB92\tŠta bi se dogodilo sa epidemijom novog gripa ako bismo se potpuno oglušili o savete Radne grupe za praćenje pandemije?\n« Početak Prethodna 1 2 3 Sledeća Kraj »\tJPAGE_CURRENT_OF_TOTAL\tZašto dva pretraživača?\tKomentari, kategorija: "Medicina"


Dijana Đoković i Novak Đoković\n- Jedne godine, kada sam bila bolesna i morala da se operišem, čekala sam momenat da mi dva starija sina odu od kuće. Bila je zima. Novak je otišao u Australiju, a Marko u Španiju. Kada sam operisana, Novak je svakog dana zvao na kućni telefon i pošto sam se obično ja javljala, a tih dana je čuo Srđanov glas, stalno je pitao gde je mama. Ja sam iz bolničke postelje pokušala da podesim glas da on ne oseti da se nešto dešava- prisetila se Dijana u intervjuu za magazin "Story".\nIpak je pre njegovog povratka uspela da ispuni sebi zadati cilj- da sina dočeka na nogama i otvori mu vrata stana. Po povratku, Srđan mu je saopštio šta se dogodilo, a Novak je majci kupio buket cveća.\nVIDEO: Dijana Djoković: Nisam naporna svekrva ni mama


Danijela i Stefan Buzurović: Sa Nestorom i na kraj sveta – Gloria\nDanijela i Stefan Buzurović: Sa Nestorom i na kraj sveta\nVoditeljski par mašta o odmoru na peščanoj plaži, a zahvaljujući sinu koji im, iako je mali, ‘izlazi u susret’, bez problema mogu da putuju gde god požele\nBračni par Danijela (34) i Stefan Buzurović (30) “preko noći” su odlučili da se venčaju i rode dete, pa nikog ne čudi što i odlazak na more planiraju “na brzaka”. To ne znači da voditeljka “Ekskluziva” na TV Prva i njen suprug, glumac i takođe voditelj, već ne razmišljaju o egzotičnim destinacijama. Tamo će se zaputiti čim dobiju zaslužene odmore, jer zajedničkim vođenjem emisije “Bingo” ne samo da su ostvarili svoj projekat snova već su pokazali da televizija i ubuduće može da računa na njih kao profesionalni par. Posebno ih raduje to što njihov Nestor, koji u septembru puni dve godine, nije zahtevno i problematično dete, pa sa njim mogu da putuju gde god požele.\nO čemu maštate ovih dana?\nDanijela: O predivnoj peščanoj plaži, talasima i ležaljkama pored kojih su Nestorove gume za plivanje, lopte i kofice…\nStefan: O hladovini i vetriću koji bi nam ovih dana značio kao suvo zlato.\nStiče se utisak da se Nestor lako prilagođava svim situacijama i da sa njim možete gde god poželite?\nDanijela: Na našu veliku sreću to je zaista tako, ali to ne znači da “mali carević” ne bira društvo. Voli one koji to zasluže, ali je i pravi drugar. Kada je najvažnije, miran je i dobar.\nStefan: Istina je i pravo čudo da on nama najčešće “izlazi u susret”… Kao da zna i oseća kada je potrebno da bude miran ili da zaspi ranije. Zaista je “tip” na koga čovek može da se osloni i sa kojim može da otputuje i na kraj sveta.\nJeste li već odlučili gde ćete na odmor?\nDanijela: Nismo još. Verovatno ćemo samo sesti u kola i otići negde ili će nam agencija “Sabra”, kao i svaki put do sada, spasiti letovanje.\nStefan: Ma gde god da odemo, biće nam lepo, zato što smo zajedno i što nam je odmor preko potreban. Svakako ćemo neko vreme provesti na Goliji u selu Devići, gde Nestor može da uživa do mile volje.\nNa koga Nestor liči karakterno?\nDanijela: Kada je dobre volje – na mamu, kada je nervozan, više liči na tatu.\nStefan: To će tek vreme pokazati. Ali, slažem se sa Danijelom, bar za sada.\nŠta vam je najteže a šta najlepše bilo u ove prve dve godine roditeljstva?\nDanijela: Prva dva meseca su bila najnapornija, ali ni tada nam ništa nije bilo toliko teško da nismo mogli da se izborimo sa tim. Zajedno smo ustajali na tri sata, menjali pelene i hranili sina. Kupali ga, uspavljivali, mazili, pevali mu…\nStefan: Jeste bilo teško u početku, ali nije bilo naporno. Roditeljstvo je nešto u čemu zaista uživamo i nijedan jedini trenutak ne doživljavamo kao puku obavezu. Jer kad nam se sin osmehne i kada mu izvire zubići, to nam bude nagrada za sav trud. Nama, a pretpostaljam i svim ostalim roditeljima, najteže je kada čitamo vesti o groznim stvarima koje se dešavaju tu pored nas.\nOboje radite, koliko puta ste morali sina da ostavite “samog” zbog posla?\nDanijela: Dva puta nedeljno po nekoliko sati. Ali, nije osećao naše odsustvo, jer je i tada bio sa onima koje najviše voli, sa našim roditeljima i sestrama.\nStefan: Uspevamo da uskladimo obaveze tako da najviše vremena sa njim provodimo mi, iako ne ide u vrtić. Imamo veliku sreću da su nam roditelji, sestre, bake i deka u punoj snazi, tako da imamo pomoć sa svih strana.\nJeste li zadovoljni angažmanom u “Bingu”?\nDanijela: To je prvi projekat koji Stefan i ja radimo zajedno i sve je prošlo baš onako kako smo očekivali. Dobar smo voditeljski par i sigurna sam da su pred nama novi izazovi.\nStefan: “Bingo” je na određeni način bio test šta nas dvoje kao par možemo da pružimo u poslovnom smislu. Verujemo da je to samo početak i da će biti još mnogo prilika da uživamo zajedno i u programu.\nStefane, smeta li vam što mnogi komentarišu da glumci “otimaju hleb” voditeljima?\nStefan: Ne smeta mi, jer mislim da ta izjava i nema baš mnogo smisla. Gluma nam daje mogućnost da budemo sve što poželimo, pa i voditelji. I možda nas je zato mnogo u tom poslu, kojim se bave i pravnici, filolozi, istoričari umetnosti, ugostitelji i mnogi drugi… Kako stvari stoje, u poslednje vreme mnogi uzimaju hleb glumcima.\nU kojim predstavama ste igrali, a koje uloge priželjkujete?\nStefan: Svaka predstava mi je draga na svoj način i uživam dok traje… Ne izdvajam nijednu kao posebno dragu, ali mnoge priželjkujem. Zapravo, svaka nova mi je omiljena, što i jeste velika lepota ovog poziva.\nA šta za vas, Danijela, posle 15 godina rada na televiziji, može da bude profesionalni izazov?\nDanijela: Kao što je Stefan rekao za predstave, i za mene je svaki novi šou novi izazov. Obožavam svoj posao i uživam u svakom projektu ali mi prijaju i promene. Inače kažu da bi dobro bilo promeniti format na svake tri godine, jer to televiziji i ljudima koji rade na njoj donosi svežinu i novu energiju.\nZbog čega je dobro biti poznat, a zašto biste ponekad poželeli da ste anonimni?\nDanijela: Dobro je biti poznat u SAD ili Rusiji, onda ne razmišljaš o finansijama i samo želiš da odeš negde gde te niko ne zna… U Srbiji biti poznat nije ni privilegija ni opterećenje.\nStefan: Važno je biti priznat a ne poznat. To je ono što je prava borba u našim zanimanjima. Onaj ko želi samo slavu može lako da je stvori, bar danas ima prilika za to na svakom koraku, zar ne?! I tu bismo sad mogli da pričamo o dve strane jedne medalje. Nesporno je samo to da trud i predanost vode do priznatosti, a to je već druga priča.\nVaša idilična priča, činjenica da ste se venčali posle samo tri nedelje zabavljanja, kao i sreća kojom zračite, često se uzimaju kao čvrst dokaz da prave ljubavi postoje. Šta biste rekli parovima koji bi se odlučili na brak tako brzo kao vi?\nDanijela: Nema tu saveta, ono što je važno jeste da budu sto odsto sigurni u emocije i u ono šta im srce govori. Ljubav, strast, poštovanje i osećaj da si pored tog nekog potpuno svoj – to je sve!\nStefan: Kad se desi, desi se, a tada ne slušate i ne tražite savete, jer tačno znate šta vam je činiti.\nPostoji li, ipak, nešto što jednom drugom zamerate?\nDanijela: Naravno. Pa niko nije savršen. Bitno je da smo oboje svesni svojih mana.\nStefan: Ne bih rekao da su to ozbiljne zamerke, više je reč o konstruktivnim korekcijama naših pojedinih navika.\nKada vam dođe žuta minuta, kako to ispoljavate?\nDanijela: Ućutimo se, a to je za nas čudno i neuobičajeno stanje.\nStefan: Tako je. Kod nas važi pravilo “zatišja pred buru”. Na svu sreću, bura retko dolazi jer otvoreno pričamo o problemu koji je nastao i ne bežimo od toga da podelimo misli.\nI kako utešite jedno drugo?\nDanijela: Počnemo da pričamo! I da radimo još ponešto… Šalu na stranu, nismo do sada imali mnogo takvih situacija, pa smo ih brzo zaboravili.\nStefan: Tapšemo se po ramenu… Šalim se i ja. Ma, tešimo se kako znamo i umemo.\nBroj žrtava u Grčkoj raste: Sa Sitonije se oglasili Danijela i Stefan Buzurović


Najčešća pitanja FAQ :: DENTAL VORTEX Beograd\nNije utvrđen tačan uzrok zbog koga nastaju afte u ustima. Međutim, primećeno je da pojava afti prati pad imuniteta, nedostatak vitamina, nedostatak minerala, preosetljivost na hranu, povreda (ugriz) jezika ili unutrašnje strane obraza, veštačka vilica (ili zub) koja žulja, nepravilno pranje zuba, stres, bakterijske infekcije, virusne infekcije, gljivične infekcije, alergije, umor, početak menstruacije, loša ishrana. Takođe se smatra da afte u ustima uzrokuje i genetska predispozicija.\nKao najbolji vid prevencije preporučuje se pre svega jačanje imuniteta.\nKoja je cena popravke zuba?\nCena popravke zuba pre svega zavisi od vrste popravke koja je potrebna i materijala koji se koristi. Na primer, cena tretmana za lečenje karijesa zavisi od stepena prodiranja karijesa u dubinu zuba i površine zuba koju je karijes zahvatio. Plombe koje koristimo su dugotrajne, kvalitetne, odlicnih estetskih i mehanickih karakteristika. Za više informacija, možete nas kontaktirati.\nKoliko traje protetski rad?\nGrubo rečeno, protetski rad uglavnom traje između 5 i 10 godina. Koliki tačno će biti vek trajanja protetskog rada zavisi od više faktora. Na prvom mestu je svakako kvalitet izrade protetskok rada. Zatim, od izuzetne važnosti je i pravilno održavanje oralne higijene kao i odlazak na redovne kontrole kod stomatologa. Dakle, koliko će trajati protetski rad je individualno, ali u velikoj meri zavisi od ponašanja pacijenta.\nIzbeljivanje zuba nije štetan tretman. Studije su pokazale da savremeni preparati za izbeljivanje zuba ne izazivaju oštećenje zuba, gingive, plombe, niti protetske nadoknade (mostovi, krunice). Danas postoji više metoda za izbeljivanje zuba. Od tih metoda u krajnjoj liniji zavisi kakav je efekat i kolika je cena izbeljivanja zuba. U svakom slučaju, najbolja i najsigurnija opcija je da izbeljivanje zuba prepustite stomatologu. Stručni tim Dental Vortexa vam stoji na raspolaganju. Kontaktirajte nas.\nDa li je potrebno menjati sive amalgamske plombe?\nIako nije obavezno, sive amalgamske plombe je preporučljivo menjati. Naime, one u svom sastavu sadrže živu, koja je otrovan metal. U određenim situacijama, postoji mogućnost da se živa oslobađa iz plombe što može biti štetno. Ali, količine koje se oslobađaju su izuzetno male, pa opasnost nije alarmantna. Bez obzira na tu činjenicu, pošto postoji alternativa amalgamskim plombama u vidu belih plombi, onda je zamena preporučljiva. Dodatni razlog za zamenu amalgamske plombe može biti taj što se ispod njih najčešće pojavljuje karijes. Zbog toga je najbolje da zakažete pregled i čujete savet stomatolga.\nKako se leči parodontopatija (paradontoza)?\nParadontopatija ili paradentoza je oboljenje potpornog aparata zuba koje se ne može u potpunosti izlečiti. Postoje terapije koje mogu usporiti napredak oboljenja i tako poboljšati situaciju. Najbolji vid terapije je prevencija.\nUkoliko je paradontopatija u početnom stadijumu (upala desni – gingivitis), onda se pristupa uklanjanju zubnig kamenca, zaostalog plaka i patogenih mikroorganizama. Nakon toga je od izuzetne važnosti pravilno vođenje oralne higijene.\nU poodmaklim fazama paradontopatije, terapija podrazumeva hiruršku intervenciju (režanj operacija). Tada se ugrađuje veštačka kost, a PRF preparatima se podstiče njena regeneracija. Na taj način se mogu sprečiti najgore posledice ovog oboljenja.\nKoja je cena implanta zuba?\nCena implanta zuba pre svega zavisi od kvaliteta implanta. Implanti koji se koriste u Dental Vortexu su proizvod svetske poznate kompanije. Kvalitet ovih implanata je potvrđen kroz razna klinička istraživanja. Napravljeni su od titanijuma i cirkonijuma što utiče na skraćivanje perioda osteintegracije.\nKada se u obzir uzmu ove činjenice o kvalitetu, ispostavlja se da je cena implanta zuba u Dental Vortexu izuzetno povoljna. Za više informacija, možete nas kontaktirati.\nZašto se javlja zadah iz usta?\nNeprijatan zadah iz usta se može javiti kao posledica različitih uzroka. Pre svega on se može javiti kao posledica nekog problema iz usta ili kao posledica problema digestivnog sistema (želudac, creva). Ono što u ustima može figurirati kao uzrok neprijatnog zadaha je neko od oboljenja: oboljenje zuba, desni (paradontopatija), afte, infekcije. Osim oboljenja, zadah iz usta može biti uzrokovan lošom oralnom higijenom, tačnije bakterijama iz ostataka hrane koji se talože na zubima.\nKoji su simptomi upale desni?\nUpala desni (gingivitis) je oboljenje koje je uzrokuje dentalni plak koji je pun bakterija. Upala desni je „tiho“ oboljenje, pa se simptomi često slabo primećuju. Osnovni simptomi koji ukazuju na ovo oboljenje su: meke, crvene i otečene desni. Jedan od jasnijih simptoma je krvarenje desni. Ukoliko se ne leči na vreme, ovo oboljenje može dovesti do ozbiljnijih kao što su pradontopatija, povlačenje desni ili, kao krajnji stadijum oboljenja, gubitak zuba.\nŽivka Davidovića 96A/14 11000 Beograd Serbia


Migracija procenu skeniranje: aplikacije - SharePoint\nMigracija procenu skeniranje: aplikacije\nSaznajte kako da smanjivanju probleme sa programskim dodacima SharePoint tokom migracije.\nMigriranje SharePoint programskih dodataka (nekada se zvao aplikacije) nije podržana u ciljnoj okruženju. Sadržaj lokacije ćete migrirati, ali neće biti programske dodatke. Kao rezultat, kada se migrira na lokaciji, programski dodaci biće potrebno da ponovo instalirati. Ako ste kupili programski dodatak, moraćete da biste oslobodili licencu iz prodavnice programski dodatak.\nSadržaj lokacije ćete migrirati, ali programski dodaci će morati da bude instaliran na odredište okruženje. Ako neki programski dodaci skladište podataka u SharePoint aplikacija-web, podaci će biti bez roditelja i programski dodatak će ponovo instalirati čisto.\nPročitajte kroz obezbeđena izveštaj.\nVlasnici lokacija biće potrebno da ponovo instalirate programski dodatak tokom korisnik prihvatanje testiranje procesa (UAT). Ako je programski dodatak koji je kupljen, korisnik koji su kupili programski dodatak će morati da biste oporavili licencu.\nSledeća tabela opisuje kolone u aplikacijama detail.csv izveštaj.\nOvaj izveštaj skeniranja pruža listu svih programski dodatak instaliran u okruženju.\nVlasnika kolekcije lokacija. [dupliranje kolone vlasnika lokacije.\nIme za prikaz za vlasnik.\nNaslov programskog dodatka.\nOvo je lokacija aplikacija je instalirana sa.\nID dodeljene programski dodatak.\nID ili Veb hostinga programski dodatak.\nURL adresa se koristi za pokretanje programskog dodatka. Ako ova URL adresa je ~ appWebUrl, a zatim programski dodatak se pokreće SharePoint okruženja. Ako URL adresa nije povezan sa SharePoint okruženja, zatim programski dodatak je hostuje dobavljač programski dodatak koji se izvršava izvan okruženje.\nAko je programski dodatak koji se hostuju na dobavljač programski dodatak, to će sadržati URL ADRESE za programski dodatak.\nURL adresa na stranici "postavke" povezan sa programskog dodatka.\nAko je programski dodatak segmenta aplikacije koje lokacija na stranici, to će biti URL adresu na stranicu.


Prvi april – Svetski dan šale i podvala | RTK\nObjavljeno: utorak, 1. april 2014.\nMnogi su skloni tumačenjima da se svojevrsni „narodni praznik“ pojavio krajem srednjeg veka u Evropi kao „Dan svih luda“, koji je bio opštenarodno veselje. Postoje mišljenja da koreni tog „praznika“ dosežu do starog Rima, poznatog i po tome što su tamošnji žitelji umeli da se dobro zabavljaju smišljajući različite šale.\nMnogi misle da se taj običaj pojavio u 16. veku u Francuskoj, oko 1564. godine, a za onog ko je nasamaren imali su običaj da kažu da je dobio „aprilsku ribu“. Englezi misle da je dan šale preuzet sa Istoka, a 1. april zovu „Danom svih glupaka“.\nPrema tradiciji u mnogim zemljama, ljudi mogu da drugima priređuju šale do podneva 1. aprila, međutim, ako to rade posle tog vremena, onda i sami postaju aprilske lude.\nDržeći se tradicije i mnoge medijske kuće, kompanije, veb sajtovi i druge šaljivdžije u svetu oglašavale su se raznim prvoaprilskim šalama – od smešnih do apsurdnih, pa je tako proteklih godina bilo vesti da se Dejvid Bekam pridružio australijskoj fudbalskoj reprezentaciji, da je predsednik Francuske Nikola Sarkozi podneo neopozivu ostavku, kao i da je Kanada kupila pola havajskog ostrva.\nObičaj zbijanja prvoaprilskih šala nije zaobišao ni Srbiju, pa se često u medijima moglo naći ponešto što je iznenadilo čitaoce, a jedna od šala koja se najčešće spominje objavljena je 1964. godine u „Politici ekspres“ i odnosila se na to da legendarni fudbaler Dragoslav Šekularac „prelazi“ u „Partizan“.\nU svakodnevnom životu su prvoaprilske šale postale veoma retke. Razlog treba tražiti u povećanju pritiska i ubrzanijem radnom tempu kaže Ginter Hiršfelder. Za šale ljudi danas više nemaju vremena, a pri tom za aprilske šale je neophodan direktan kontakt.\n„Danas se veliki deo međusobnih kontakata odvija na virtuelnom planu, putem interneta ili telefona, što sasvim onemogućava prvoaprilske šale jer takav vid komunikacije ne onemogućava da vidite zapanjeno lice onoga koga ste prevarili. To zahteva realnu situaciju a ne digitalnu“, kaže Hiršfelder.\nFrancuzi, ipak, ovu tradiciju neguju do današnjih dana na neobičan način. Oni 1. aprila uvek pokušavaju da nekome na leđa zalepe papir sa napisanom porukom, poput „ružan“, ili „udari me“.\nPrethodno : Kruševački Info servis\nSledeće : Vremenske prilike pogoduju razvoju voćarskih kultura (VIDEO)\nDolaze lepši dani – vreme za bicikle!\nKNJIGA NEDELJE: Čemu nas je sve naučila korona?\nNova izdanja: Priče o natprirodnom Agate Kristi


SUMNJIVE VEZE: PROTIVREČNI “ANARHIZAM” KRSTE CICVARIĆA 1905-1911. | DAF\nRelja Knežević, 1983, diplomirani sociolog, doktorand sociologije na Filozofskom fakultetu u Beogradu, reljudin@gmail.com\nApstrakt: Rad kritički prikazuje političke ideje Krste Cicvarića u njegovom anarhističkom periodu. Cicvarić je uvek bio kontroverzna lično, pa je tako i njegov anarhizam obeležen mnogim kontradikcijama. Neke od kontradikcija stavile su Cicvarića u položaj u mnogome protivan nekim od glavnih tendencija karakterističnih za istorijski anarhistički pokret. Autor u tim protivrečnostima identifikuje neke od elemenata Civarićeve buduće konverzije u nacionalizam.\nKljučne reči: Krsta Civarić, anarhizam, anarho-sindikalizam, Srbija, nacionalizam, antinacionalizam\nSumnjive veze: protivrečni “anarhizam” Krste Cicvarića 1905-1911. *\nKrsta Cicvarić (1879-1944), blizak rođak Dimitrija Tucovića, isprva marksist, u vreme studija postaje pritalica anarhističkih ideja. U svom anarhističkom periodu pokrenuo je dva anarhistička lista i objavio više anarhističkih knjiga i brošura. Bio je prvi zagovornik anarhosindikalizma u Srbiji. Posle 1911. odriče se anarhističkih ideja i postaje blizak nacionalističkim krugovima. Zbog svoje kasnije pro-fašističke orijentacije ubijen je od strane novih vlasti 1944. godine.\nIme Petra Munjića uglavnom se vezuje uz Cicvarićevo, kao i uz njihove zajedničke izdavačke projekte. Munjić je 1907. godine, kao delegat anarhista iz Srbije, učestvovao na međunarodnom anarhističkom kongresu u Amsterdamu. Na tom kongresu učestovali su i izuzetno značajni anarhisti kao što su Rudolf Roker, Ema Goldman, Eriko Malatesta i drugi. Tom prilikom Munjić je u svom izlaganju učesnike kongresa obavestio o pokušajima anarhističkog organizovanja u Srbiji, ali i u regionu – govoreći tako i o pojačanom delovanju anarhista u Dalmaciji.\nRafajlo Ješić piše o izvesnom uticaju koji je ova grupa anarhista imala na sindikalni pokret: „Jedino su Udruženje trgovačkih pomoćnika i Savez zanatlijskih i seoskih radnika u Duboni podlegli uticaju anarhista i odvojili se od Glavnog radničkog saveza. Separatističkim tendencijama Udruženja trgovačkih pomoćnika, oformljenim još u periodu novovremske opozicije, anarhističko istupanje 1905. godine bilo je samo još jedan podsticaj za otcepljenje od Glavnog radničkog saveza, a udruženje iz Dubone, u kome je socijalistička aktivnost postojala 1895/6. godine, nije moglo da se uklopi u centralističku organizaciju radničkog saveza. (...) Dobrim delom pod uticajem anarhista ojačale su autonomističke tendencije u Savezu obalsko-nadničarskih radnika, iz čega se izrodio sukob ovog Saveza sa Glavnim radničkim savezom i rasplamsala polemika Radničke novine – Proleter“. On smatra da su se 1906. godine direktaši pojavili kao unutarpartijska opoziciona grupa, delimično pod uticajem anarhista.\nCicvarić i Munjić su 1907. godine pokrenuli anarhosindikalistički list Radnička borba, koji predstavlja nastavak Hleba i slobode. To je bila godina u kojoj su izbili borbeni štrajkovi na Čukarici, i ova grupa anarhista je imala ulogu u tim događajima. Opisujući atmosferu koja ja okruživala te događaje direktaš i anarhosindikalista Milan Grojić piše da su radnici u Beogradu „jedva čekali na prestanak rada po preduzećima pa da svi krenu na Čukaricu da se obaveste kako teče štrajk i šta rade štrajkači“. Cicvarić je u vreme štrajka pisao tekstove o potrebi militantnog otpora štrajkbreherima koji pokušavaju da uđu u fabriku. Posle propasti štrajka Radnička borba je optuživala uprave SSDP i GRS za izdaju, a Tucović je nasuprot tome tvrdio da „anarhistički metodi borbe uvek završavaju na štetu radnika“. Radnička borba je nastavila sa izlaženjem još oko mesec dana posle završetka štrajka, ali je posle hapšenja Cicvarića prestala da izlazi. Knežević se 1906. godine vratio u Beograd i tada je postao aktivan u SSDP i Savezu mlinarsko-pekarskih radnika, kao istaknuti direktaš.\nUprkos socijaldemokratskim klevetama, Cicvarić tvrdi da su anarhisti uspeli, ne samo da steknu poverenje u radničkim redovima, već i da od socijaldemokratije odvoje veoma široke mase i stvore nov radnički pokret, rođen u Francuskoj, pod imenom sindikalizma: “(...) Savremeni anarhizam energično odbacuje individualnu taktiku u proleterskoj borbi, odbacuje je kao posve uzaludnu i bezuspešnu, pa preporučuje kolektivnu metodu, zajedničku borbu, organizovanu akciju. Radi toga anarhisti zahtevaju da se proletarijat udruži u jednu čisto klasnu organizaciju, koja se zove sindikat, i koja je proletarijatu ono što je buržoaziji država. Sindikat nije nikakva filozofska škola nije religijska zajednica, on nije nikakvo idejno udruženje, već jedna čisto interesna organizacija radničke klase, jedna organizacija čiji član može biti svaki radnik bez obzira na njegova politička i druga ubeđenja (...) Sindikat nije niti sme biti udruženje za uzajamno pomaganje svojih članova, jer on na taj način nikad ne bi bio u stanju da postigne nikakvu krupniju popravku stanja radničke klase”. Nasuprot onome što je pisao u svojim starijim tekstovima, kada je isticao da su sindikati organizacije koje svoju borbu vode isključivo na ekonomskog terenu, Cicvarić sada insistira na tome da je politika rad na stvaranju novog pravnog poretka, to jest, sredstvo izmene društvene organizacije u skladu sa interesima proletarijata, te da je”(...) Politika jedini put za potpuno oslobođenje proletarijata i stoga ona mora biti glavni zadatak sindikalne proleterske organizacije (...) Buržoaziju nije vajde moliti i ubeđivati, nju treba namorati, treba je silom prinuditi na odstupanje. Stoga proletarijat ne može i ne sme voditi politiku parlamentarizma, politiku ubeđivanja buržoazije i sporazumevanja s njome, već svojoj politici mora dati karakter direktne akcije, karakter borbe u pravom smislu reči, to jest njegova politika mora biti revolucionarna, anarhistička”.\nCicvarić se u ovom pogledu potpuno svesno odvaja od glavnog anarhističkog toka, pa i klasike anarhizma optužuje da su previše individualistički orijentisani, to jest, da su anarhiju pogrešno razumeli: “Budući individualisti, anarhisti su sasvim pogrešno shvatili prirodu anarhije: oni su je shvatili kao slobodu, kao odsustvo prinude (...) Ali sloboda jednog ponekad isključuje slobodu drugog: kada napadam ja sam slobodan, ali time oduzimam slobodu drugome. Bakunjin veli da napadač oduzima i sebi slobodu, međutim to je pogrešno: puna se sloboda sastoji u tome da čovek čini sve što hoće, pa dakle, i da napada. Međutim u anarhiji se ne sme napadati, a prema onima koji napadaju društvo će upotrebiti prinudu: otuda je anarhija jedna vrsta prinude, koja se od državne prinude razlikuje time što je vrši samo društvo (...) Kropotkin je pokušao da slobodu i komunizam pomiri (...), ali bez uspeha, komunizam je prinudan, mada, naravno ne mora nositi na sebi državni karakter. Zato izraz “slobodni komunizam” koji se odomaćio u anarhističkoj literaturi treba odbaciti i služiti se samo izrazom “anarhistički komunizam”, koji znači komunizam bez države”.\nCicvarić tvrdi kako je socijaldemokratski pristup pitanju balkanske konfederacije u potpunosti buržoaski: “To je jedna čisto buržoaska ideja i po svome poreklu i po svome cilju: ona je ponikla u glavama buržoazije, a njen je cilj da se balkanskoj buržoaziji obezbedi vladavina nad balkanskim narodima. Balkanskom kapitalu preti opasnost od zapadnoevropskog kapitala, koji teži da balkanske zemlje učini svojim kolonijama ne samo ekonomski nego i politički. Pošto se buržoazije pojedinih balkanskih zemalja osećaju nesposobnim da se svaka za sebe odupru stranoj najezdi, oni imaju potrebu da se među sobom politički udruže, da se zajednički brane pomoću jedne velike balkanske vojske (...) Naši su socijalni demokrati balkansku konfederaciju shvatili sasvim buržoaski: oni su je shvatili kao konfederaciju balkanskih država radi odbrane balkanskog kapitala”.\nSocijademokratski anti-imperijalistički stav po kome su srpski proleteri osim toga što su eksploatisani kao klasa, eksploatisani i kao narod, Cicvarić je, takođe, podvrgnuo kritici. On optužuje socijaldemokrate da zastupaju interese naroda, u kog osim proletarijata uvrštavaju i buržoaziju, a te interese u potpunosti poistovećuju sa državom. Time po njemu oni u potpunosti napuštaju revolucionarno socijalističko gledište: “Proletarijat kao klasa jeste alfa i omega revolucionarnog socijalizma, on je za taj socijalizam celo društvo, njegovi su interesi jedino merodavni za njegovu akciju, oni su jedino merilo za procenu njegovih postupaka (...) A kada se uzme u obzir da je svaka vojska naperena protiv proletarijata, onda je potpuno jasno da će balkanska državna konfederacija biti ne samo sredstvo za borbu protiv strane kapitalističke najezde, nego i sredstvo za borbu protiv balkanskog proletarijata: topovi koje će udružena Srbija i Bugarska nabaviti za odbranu od Rusije i Austrije najpre će se probati na srpsko-bugarskom proletarijatu”.\nTvrdeći da revolucionarni socijalisti moraju raditi na rasturanju balkanskih vojski, na vojničkoj dezorganizaciji balkanskih zemalja, na raspadu balkanskih država, Cicvarić u ovom tekstu u potpunosti odbacuje ideju da je u interesu proletarijata razvijanje balkanskog kapitalizma u okvirima jedne konfederacije balkanskih nacionalnih država: “Kad se zna da se kapitalizam u svakoj zemlji razvija po cenu užasne pljačke i tiranije, onda je još jasnije da socijalisti ne mogu i ne smeju pomagati njegov razvitak, jer je cilj socijalizma borba protiv svake pljačke i svake tiranije. Marksisti se obeležavaju kao protivnici kapitalizma ali oni hoće prvo da kapitalizam razviju i usavrše, pa tek onda da rade na njegovu razorenju (...) To i takvo držanje jeste potpuna negacija socijalizma, koji ne zna, neće da zna i ne sme da zna ni za kakve nacionalne države. Svaka je država buržoaska, svaka je protivnik proletarijata, pa je protivnik proletarijata i srpska država (...) Sa čisto proleterskog gledišta ne može biti govora o našoj i tuđoj državi, pa tako isto ne može biti ni govora o našem i tuđem kapitalu: prema proletarijatu svaka je država tuđa, svaki je kapital strani”.\nCicvarić na kraju ovog teksta nudi i alternativni, po njemu dosledno revolucionarno socijalistički odgovor na pitanje balkanske konfederacije: “Pod balkanskim narodom revolucionarni socijalizam razume samo balkanski proletarijat u najširem smislu te reči, a pod balkanskom konfederacijom, konfederaciju balkanskog proletarijata. Van balkanskog proletarijata balkanski revolucionarni socijalizam ne zna i neće da zna ni za kakav balkanski narod, van proleterske balkanske konfederacije on neće da zna ni za kakvu balkansku organizaciju, pa bila ona monarhijska, demokratska ili republikanska”.\nCicvarić ovu svoju nacionalno-”anarhističku” viziju zaokružuje poređenjem osnivača moderne srpske države i osnivača socijalističkog pokreta u Srbiji, u populističkom spoju socijalne i nacionalističke retorike: “Ideja svesrpske revolucije nije nova, ona se pojavila prvi put još u glavi Karađorđa Petrovića prilikom njegovog povratka u Srbiju. Ali se tada ostvarenju te ideje nije moglo pristupiti, jer je tome pored drugih okolnosti naročito smetala i zvanična Srbija, koja je tada bila ponizni sluga sultanov (...) Drugog moćnog predstavnika svog dobija ta ideja u Svetozaru Markoviću, koji je kao i Karađorđe svojom pojavom otvorio jednu novu epohu u političkoj istoriji naše zemlje (...) Sve naše nade, sve naše snage moraju biti upravljene na revoluciju, koja će izvesno stati žrtava, ali iz koje će se roditi nova, velika Srbija, Srbija u kojoj neće biti više ni robova ni gospodara, u kojoj neće više biti ni gladi ni lanaca, u kojoj će srpski narod postići ono za čim je vekovima uzdisao: život bez krvi i suza”.\na) Lična sloboda i antropološki pesimizam\nb) Uloga seljaštva\nŠtaviše, kada objašnjava revolucionarni i proleterski karakter seljačkog sloja Cicvarić direktno protivureči svojoj prethodno iznetoj kritici socijaldemokratskog anti-imperijalizma: “(...) Industrijski narodi eksploatišu narode zemljoradničke. Tako zapadni industrijski svet eksploatiše našu zemljoradničku naciju, tako je i naš seljak, jedan od tvoraca zapadno-evropskog viška vrednosti, jedan od izvora zapadno-evropske kapitalističke dobiti”.\nc) Ukidanje klasnog društva ili fizičko uništenje buržoazije\nIako u nekim svojim tekstovima Cicvarić piše o revolucionarnom ukidanju klasnog društva lišavanjem buržoazije kontrole nad sredstvima za proizvodnju, na drugim mestima on izlazi iz anarhističkih okvira izopštavajući buržoaziju iz moralne ljudske zajednice i zalažući se za njeno fizičko uništenje:”Mada svoju akciju razvijaju isključivo u sredini proletarijata, anarhisti ipak u teoriji zahtevaju sreću za sve ljude (...) Tako je na amsterdamskom kongresu jedan od najviđenijih nemačkih anarhista, dr Frideberg, rekao da klasna svest proletarijata ne treba da se razvija na račun njegove čovečanske svesti (...) Međutim, po našem mišljenju, to nije socijalistički, nije anarhistički: pravi socijalizam, pravi anarhizam van proletarijata ne može priznavati nikakve ljude. Proletarijat čini ogromnu većinu naroda, a kapitalisti su paraziti, te stoga njihova egzistencija nema nikakve moralne vrednosti. Otuda za anarhizam van klasnih interesa proletarijata nema nikakvih drugih socijalnih interesa. To ne znači da proletarijat treba buržoaziju sasvim da zbriše sa lica zemlje (...) ali kao što smo rekli i na drugom mestu, on treba i to da učini ako drukčije ne bi mogao da zaštiti svoje klasne interese, ako drukčije ne bi mogao ostvariti svoje klasne želje”. Iz ovakve postavke Cicvarić donosi većini anarhista stran zaključak o anarhizmu: “Anarhizam, dakle, nosi na sebi anti-individualistički karakter, on sve ustanove u društvu kritikuje sa gledišta mase, sa gledišta njenih interesa, starajući se da masi obezbedi što veće blagostanje, što veću slobodu”.\nAli, ako uzmemo u obzir i detalje iz njegovog praktičnog političkog angažmana tokom ovog perioda, kao što su destruktivna uloga koju je imao u anarhističkim grupama u kojima je sudelovao, kao i to da su su drugi anarhisti (iz grupe Komuna) javno iznosili negativne stavove o njegovim saradnicima, pa i o sumnjivim vezama sa policijom koje je imao Petar Munjić, Cicvarićev najbliži saradnik, dolazimo do zaključka da bi se konfuznost i protvrečnost u izlaganju anarhističkih ideja, u ovom slučaju, osim nerazumevanjem, možda mogla objasniti i zlonamernošću. Ali to je pitanje koje zahteva dublje istraživanje.\nProtivrečni anarhizam Krste Cicvarića 1905-1911.\nKljučne reči: Krsta Civarić, anarhizam, anarho-sindikalizam, Srbija, generalni štrajk, direktna akcija\nKrsta Cicvarić predstavlja jednu od najkontroverznijih figura političke istorije Srbije prve polovine 20. veka. Svoj politički angažman započeo je kao anarhista i zagovornik sindikalizma. Ovaj period njegovog idejnog i praktičnog delovanja kao anarhiste trajao je od 1905. do 1911. godine. Tada je zadobio reputaciju militanog zagovornika proleterske direktne akcije i oštrog kritičara Srpske socijaldemokratske partije i njenog marksističkog rukovodstva. Pokretao je anarhističke grupe i listove i objavio više knjiga i brošura u kojima je izlagao anarhistička i sindikalistička gledišta. Ipak, i ovaj period njegovog delovanja obeležen je mnogim protivrečnostima. Naime, njegovo shvatanje anarhizma često je bilo suprotno nekim stavovima anarhističkih klasika, a često je izlagao i međusobno protivrečne stavove. Protivrečnosti su naročito izraženu u njegovom shvatanju uloge seljaštva i industrijskog proletarijata u revolucionarnoj promeni društva, odbacivanju države uz instistiranj na neophodnosti postojanja nekog oblika vlasti, kao i u nedoslednoj kritici socijaldemokratskog nacionalizma. U ovim Cicvarićevim razmimoilaženjima sa anarhističkom tradicijom mogu se uočiti počeci njegovog budućeg nacionalističkog i autoritarnog političkog usmerenja.\n* Rad je nastao u okviru doktorskih studija sociologije na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na predmetu Politička sociologija, pod mentorstvom doc. dr. Jova Bakića\n Sindikalizam je specifična strategija vođenja klasne borbe prisutna u radničkom pokretu od 19. veka, a svoje korene ima u antiautoritarnom krilu Prve internacionale: „Organizacija strukovnih sekcija, njihove federacije u Internacionali, i njihova reprezentativnost u radničkim komorama, ne samo da čine akademiju u kojoj radnici internacionale, kombinujući teoriju i praksu, mogu i moraju da proučavaju ekonomsku nauku, već i u sebi nose živo seme novog društvenog poretka, koji će zameniti buržoaski svet. Oni ne stvaraju samo ideje, već i elemente same budućnosti...“ (Bakunjin prema navodu Rudolfa Rokera). Sindikalizam se može podeliti na anarhosindikalizam (koji sebe direktno vezuje za anarhističke korene) i revolucionarni sindikalizam (koji tu vezu ne pravi eksplicitno). Oba varijeteta sindikalizma insistiraju na tome da su sindikati osnovne revolucionarne organizacije proletarijata i da će upravo sindikati preuzeti na sebe ulogu upravljača budućim društvom, da oni moraju biti uređeni na principima federalizma i autonomije lokalnih grupa, da sindikati moraju okupljati radnike svih zanimanja, da je osnovni način borbe direktna akcija, a najbitniji oblik direktne akcije generalni štrajk. Kako Rudolf Roker navodi, sindikati imaju dvostruku svrhu: 1) Da ojačaju zaštitu i povećanje životnog standarda radnika; i 2) Da upoznaju radništvo sa tehničkim upravljanjem proizvodnjom i ekonomskim životom uopšte, i da ih pripreme da preuzmu socio-ekonomski organizam u sopstvene ruke i oblikuju ga u skladu sa socijalističkim principima. Rudolf Roker, Anarhizam i anarhosindikalizam, (Beograd: Zluradi Paradi, 2006).\n Milan Subotić, “Anarhosindikalizam u Srbiji”, Pitanja 3-4/1988, 48-57.\n Sergije Dimitrijević, Radovan Dragović, (Beograd: Radnička štampa, 1978), 179-180.\n Freedom, The International Anarchist Congress Held at the Plancius Hall, Amsterdam, (London: 1907), 7.\n Vasa Knežević, Kroz borbe, iskušenja i pogreške, (Beograd: izdanje autora, 1960), 2.\n Rafajlo Ješić, “Ideološko-političke struje u radničkom pokretu Srbije 1903-1914”, Tokovi revolucije 4/1969, 76.\n R. Ješić, “Ideološko-političke struje u radničkom pokretu Srbije 1903-1914”, 77.\n Relja Knežević, “Direktaši: revolucionarno-sindikalistička struja unutar Srpske socijaldemokratske partije 1906-1912”, Tokovi istorije 2/2014, 55-82.\n R. Ješić, “Ideološko-političke struje u radničkom pokretu Srbije 1903-1914”, 79.\n R. Ješić, “Ideološko-političke struje u radničkom pokretu Srbije 1903-1914”, 91.\n M. Subotić, “Anarhosindikalizam u Srbiji”, 54.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, (Beograd: Nova štamparija Save Radenkovića i brata: 1909), 6.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, 10.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, 52.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, 48.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, 24.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa, 27.\n Krsta Cicvarić, Iz anarhističkog programa , 33-34.\n Krsta Cicvarić, Anarhizam i anarhisti, (Beograd: Štampa Naumovića i Stefanovića, 1909), 36.\n Krsta Cicvarić, Anarhizam i anarhisti, 38-39.\n Krsta Cicvarić, Anarhizam i anarhisti, 40-41.\n Krsta Cicvarić, Demokratija i socijalizam, (Beograd: Izdanje piščevo, 1910), 128-129.\n M. Subotić, “Anarhosindikalizam u Srbiji”, 50.\n Krsta Cicvarić, Demokratija i socijalizam, 243-244.\n Krsta Cicvarić, Socijalizam i balkanska konfederacija, (Beograd: Štamparija Srbija, 1910), 9.\n Krsta Cicvarić, Socijalizam i balkanska konfederacija, 9-10.\n Krsta Cicvarić, Socijalizam i balkanska konfederacija, 13-14.\n Krsta Cicvarić, Socijalizam i balkanska konfederacija, 16-20.\n Krsta Cicvarić, Socijalizam i balkanska konfederacija, 21-22.\n Krsta Cicvarić, Kako ćemo pobediti Austriju?, (Beograd: Štampa Naumovića i Stefanovića, 1909), 30-31.\n Krsta Cicvarić, Kako ćemo pobediti Austriju?, 34-35.\n Krsta Cicvarić, Kako ćemo pobediti Austriju?, 42-50.\n Krsta Cicvarić, Kako ćemo pobediti Austriju?, 52-55.\n Krsta Cicvarić, Demokratija i socijalizam, 149.\n Petar Kropotkin, Anarhizam i moral, (Beograd: Prosveta, 1984), 139-157.\n Krsta Cicvarić, Demokratija i socijalizam, 97.\n Krsta Cicvarić, Demokratija i socijalizam, 44-45.\n Krsta Cicvarić, Anarhizam i anarhisti, 61.


CGO: Mediji dominantno pozitivno izvještavali o LGBTIQ zajednici\nPROJEKAT "NE DISKRIMINACIJI, DA RAZLIČITOSTI!"\nKada mediji izvještavaju o LGBTIQ zajednici, te teme se onda u najvećem broju slučajeva pojavljuju kao primarne i na vidljivim pozicijama\nSa predstavljalja rezultata prve faze monitoringa medija, Foto: CGO\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) je u okviru projekta "NE diskriminaciji, DA različitosti!", predstavio rezultate prve faze monitoringa medija o načinu izvještavanja o LGBTIQ pravima u medijima prije, tokom i neposredno nakon Povorke ponosa koja je održana 21. septembra 2019.\nAsistentkinja na projektima u CGO-u, Maja Marinović, naglasila je da se radi o monitoringu medijskog izvještavanja za period od 21. avgusta do 22. septembra 2019, kao i da će još jedan izvještaj biti predstavljen mjesec nakon održane Povorke ponosa.\n"Monitoring obuhvata kvalitativno i kvantitativno istraživanje. Preciznije, praćen je broj medijskih objava o LGBTIQ zajednici (po vrsti medija i po medijima pojedinačno), broj objava u odnosu na subjekte koji govore o temi, planiranost objava, broj objava različitog tona, broj objava u odnosu na unaprijed precizirane teme, broj objava u kojima je uočena upotreba neadekvatne terminologije ili upotreba pogrdnih naziva, broj objava u odnosu na pol sagovornika, odnos informacija o LGBTIQ zajednici i ostalih informacija koje posmatrana objava sadrži (fokus) i pozicija selektovanih objava (vidljivost)“, pojasnila je Marinović metodologiju.\nOna je precizirala da je istraživanjem obuhvaćeno izvještavanje 15 medija, odnosno tri televizije, pet dnevnih novina i sedam portala.\nŽeljka Ćetković, saradnica na programima u CGO-u, predstavljajući rezultate istraživanja, istakla je da je u ukupnom broju objava koja se vezuju za LGBTIQ zajednicu, kod sve tri vrste posmatranih medija, bilo 270 objava, od čega najviše na portalima 67 odsto (u prosjeku je na portalima dnevno plasirano 6 objava), a najmanje u televizijskom sadržaju (9 odsto).\nŽeljko Ćetković(Foto: CGO)\n"Gledajući pojedinačno, najviše objava o ovoj temi na portalima bilo je na portalu Vijesti (36), zatim Anteni M (32), portalima Analitika i FOS Media - 26, portalu RTCG – 25 i portalu CdM – 24. Najmanje objava bilo je na portalu portalu IN4S (12). Na televizijama, najviše objava je bilo na TV Vijesti – 9, zatim na RTCG – 8, a najmanje na TV Prva – 7. U štampanim medijima, prednjači Pobjeda sa 18 objava, ND Vijesti sa 17, Dnevne novine sa 14, Dan sa 11 objava, a najmanje objava bilo je u Večernjim novostima – 5.", navela je Ćetković\nMediji su najviše izvještavali na ovu temu 20. i 21. septembra 2019. tačnije u danu pred i tokom održavanja Povorke ponosa, a najmanje prvog dana monitoringa (21. avgusta).\nZnačajan publicitet ova tema je ostvarila i 31. avgusta kada se desio napad na transrodnu osobu u Kolašinu.\nMediji i ostali subjekti su, u posmatranom periodu, imali dominantno neutralan pristup prilikom plasiranja informacija u vezi sa pripadnicima LGBTIQ zajednice. Od ukupnog broja objava 40 odsto je afirmativno, dok je njih 7 odsto negativno u odnosu na LGBTIQ zajednicu. Najviše je bilo objava koje su imali neutralan pristup ovoj temi i to 53 odsto.\nĆetković je pojasnila da je "na portalima Antena M i Vijesti bilo najviše objava pozitivnog, a na portalu IN4S najviše objava negativnog tona".\n"Posmatrano po medijima pojedinačno, najveći procenat negativnih u odnosu na ukupan broj plasiranih objava našao se na portalu IN4S (67 odsto), pozitivnih na javnom servisu RTCG (62 odsto), a neutralnih u dnevnoj novini Vijesti (76,47 odsto). U televizijskom sadržaju nije evidentirano prisustvo negativnog publiciteta, već su sve tri posmatrane televizije izvještavale uglavnom pozitivno na ovu temu", rekla je Ćetković.\nPripadnike LGBTIQ zajednice su u najvećoj mjeri pominjale nevladine organizacije koje se primarno bave pitanjima ove zajednice (109 objava), a slijede državni organi i institucije (51 objava), pa pojedinci (45 objava).\n"O temi su u negativnom kontekstu najviše govorili pojedinci i pripadnici pojedinih političkih partija. U stavu državnih organa i ostalih državnih institucija, kao i lokalne samouprave, dominiraju neutralna pominjanja. Kod neplaniranih pominjanja LGBTIQ zajednice muškarci su se kao sagovornici pojavili u 74 odsto, a žene u 24 odsto objava", navela je Ćetković.\nOna je kazala da "kada je u pitanju posmatranje tematskog okvira promotivne aktivnosti (Povorka ponosa i ostali događaji), kao i konkretni slučajevi nasilja, predstavljaju najzastupljenije teme u ukupnom tematskom korpusu sa 41 odsto odnosno 27 odsto udjela.\nO ostalim bitnim temama za LGBTIQ zajednicu, poput pravnog okvira, zapošljavanja i slično, gotovo da se i nije govorilo.\nKada mediji izvještavaju o LGBTIQ zajednici, te teme se onda u najvećem broju slučajeva pojavljuju kao primarne i na vidljivim pozicijama.\n"Kod 7 objava primijećena je upotreba neadekvatne terminologije ili pogrdnih naziva, pri čemu najviše na portalu IN4S i u Večernjim novostima", zaključila je Ćetković.\nProjekat NE diskriminaciji, DA različitosti! koji CGO sprovodi uz podršku Ministarstva za ljudska i manjinska prava ima za cilj unaprjeđenje ljudskih prava LGBT osoba i suzbijanje diskriminacije po osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, smanjivanje homofobije i transfobije u društvu, promociju kulture tolerancije i inkluzije LGBT osoba i poboljšanje svih uslova i kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori.\nKroz projektne aktivnosti, teži se, između ostalog, i poboljšanju kvaliteta medijskog izvještavanja o LGBT pitanjima, što bi uticalo na djelotvorno povećanje znanja o ljudskim pravima LGBT osoba i poboljšanje kvaliteta života LGBT osoba.\nŽeljka ĆetkovićMontenegro prajdPovorka ponosaLGBTIQCGOCentar za građansko obrazovanjeMaja Marinović\n30.11. 15:48 h\t50561\n30.11. 16:09 h\t45127\n30.11. 06:15 h\t44941\n30.11. 07:00 h\t37836\n30.11. 19:15 h\t36703


Dugo je bio predmet spora: Prvi kontakt dogodio se oko 1200. godine - Nauka - Život - B92.net\nDugo je bio predmet spora: Prvi kontakt dogodio se oko 1200. godine\nUroðenièko stanovništvo Kolumbije i Ekvadora prešlo je dug put preko Tihog okeana oko 1200. godine nove ere, došavši do ostrva u istoènoj Polineziji, sa èijim su narodima održavali blizak kontakt tokom više decenija, potvrdili su nauènici.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 9.07.2020. | 15:00\nInterakcija izmeðu domaæeg stanovništva Južne Amerike i Francuske Polinezije dugo je bila predmet spora u nauènim krugovima.\nJedan deo akademske zajednice smatrao je da se kontakt izmeðu ovih naroda dogodio pre nego što su Evropljani došli u Južnu Ameriku, dok su drugi smatrali da se to nije dogodilo i ukazivali na studije u kojima se došlo do drugih zakljuèaka.\nOsim toga, protivnici ove teorije su isticali da su dve grupe udaljene hiljadama kilometara otvorenog okeana, iako je 1947. godine jedan norveški istraživaè prešao iz Južne Amerike u Polineziju u èamcu kako bi pokazao da je moguæe da susret ovih naroda zaista dogodio.\nNova studija koju je sproveo Aleksander Joanidis sa Univerziteta Stanford u Kaliforniji sa saradnicima potvrdila je teoriju o kontaktu izmeðu autohtonog stanovništva Južne Amerike i Polinezije pre dolaska Evropljana.\nOvaj tim je analizirao genetski materijal preko 800 pripadnika indigenih naroda koji žive u oblaskom delu Južne Amerike i Francuskoj Polineziji, otkrivši iste DNK sekvence meðu njima, što znaèi da potièu od istih predaka. U jednom trenutku u istoriji ovi narodi su susreli i razmnožavali, a statistièke analize su potvrdile da se taj dogaðaj desio oko 1200 godine nove eve. Tim je takoðe uspeo da locira izvor DNK meðu Indijancima u savremenoj Kolumbiji, preneo je BBC.\nRanije sliène studije uglavnom su bile fokusirane na Uskršnje ostrvo, s obzirom na to da ono predstavlja naseljeno polinežansko ostrvo koje je najbliže Južnoj Americi. Meðutim, nova studija objavljena u èasopisu "Priroda" ("Nature") ukazuje na to da se prvi kontakt dogodio na jednom od ostrva u istoènoj Polineziji.\nSimulacije pokazuju da je stanovništvo iz Ekvadora i Kolumbije došlo do Polinezije, i to najverovatnije do juga Ostrva Markiz, nakon arhipelaga Tuamotu. Oba ova arhieplaga nalaze se u centru regije u kojoj su istraživaèki pronašli genetski materijal nativnih Amerikanaca iz Kolumbije.\nPreminula glumica Mira Furlan, bolovala od virusa Zapadnog Nila 194 | Info\nZvanièno: Golf je "mrtav" u Americi 122 | Automobili\nInteresovanje za „onlajn dejting“ poraslo za 30 posto\nKada je video Natali, Alen Delon je postao opèinjen njome iako je bio u vezi sa prelepom Romi Šnajder\nKako razluèiti udvaranje od seksualnog uznemiravanja: Vrlo je lako!\nLovaèke šnicle: Osvajaju na prvi zalogaj


Prvenstvo Srbije u plivanju za pionire 2017 - Arhiva 2017 - Sportski kalendar - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportski kalendar :: Arhiva 2017 :: Prvenstvo Srbije u plivanju za pionire 2017\nPrvenstvo Srbije u plivanju za pionire 2017\nPojedinačno i ekipno Prvenstvo Srbije u plivanju za pionire (Zimsko Prvenstvo Srbije) održaće se u subotu i nedelju, 25. i 26. marta 2017. godine, u Bečeju, u organizaciji Plivačkog saveza Srbije i Ustanove za sportsku i kulturnu aktivnost omladine Bečej.\nOvogodišnje Prvenstvo Srbije u plivanju za pionire održaće se na bazenu (dužina 25 m) SC Mladost u Bečeju, sa početkom u 10:00 časova, a u skladu sa pravilima Plivačkog saveza Srbije (PSS) i FINA.\nProgramom Prvenstva Srbije u plivanju za pionire predviđena su takmičenja u sledećim disciplinama: I deo - 4x50 m mešovito mešano m/ž, 800 m slobodno m, 400 m mešovito ž, 200 m prsno m, 200 m slobodno ž,4x50 m slobodno mešano m/ž; II deo - 4x50 m slobodnom, 400 m slobodno ž,200 m slobodno m, 200 m mešovito ž, 400 m mešovito m, 200 m leđno, 100 m delfin m, 4x50 m slobodno ž; III deo - 4x50 m mešovito m, 800 m slobodno, 200 m leđno, 200 m prsno ž, 400 m slobodno m, 100 m delfin ž, 200 m mešovito m, 4x50 m mešovito ž. Pravo učešća na Prvenstvu Srbije u plivanju za pionire imaće svi zainteresovani takmičari/ke u kategoriji pionira i pionirki.\nZa najuspešnije takmičare/ke Prvenstva Srbije u plivanju za pionire predviđene su sledeće nagrade: Medalje za tri prvoplasirana takmičara/ke u svim disciplinama. Napomena: * Takmičenja su pojedinačna i ekipna. * Takmičenje se sastoji iz 3 dela koja će biti održana u 2 dana. * Prepodnevni deo takmičenja počinje u 10:00 časova, dok poslepodnevni deo počinje u 17:00 časova. * Slobodan ulaz za sve posetioce.\nOdržavanje: od 25.03.2017. do 26.03.2017.\nPlivački savez Srbije Mesto:\noffice@serbia-swim.org.rs Web sajt:\n+ Tribina Rukomet i mediji 2017\n+ Serbia open u skvošu 2017


Lepi & Zdravi 14.08.2018. - 00:00h Autor: Promo\nFormula bez sulfata u kombinaciji sa mekim surfaktantima omogućava nežno čišćenje bez isušivanja. Artičoke, brokoli, ruzmarin, rukola, aloe, maslinovo ulje štite kožu od oksidativnog stresa, pomažu u borbi protiv negativnih faktora životne sredine i poboljšavaju tonus kože. Ovaj kremasti šejk je favorit mnogim damama koje vole pravilnu i prirodnu negu. OVDE poručite kremasti šejk, po ceni od samo 290 rsd, ili pozovite na broj telefona 011/4420-502 radnim danima.


[es] - Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera\n08.06.2002. Ucenje EJB - potrebna pomoc\n17.10.2003. Potrebna dva programera u NS\n05.06.2014. Kurs u Novom Sadu\nKurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera\n[es] :: C/C++ programiranje :: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera\n[ Pregleda: 5628 | Odgovora: 10 ] > FB > Twit\nKurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 01.06.2002. u 17:40 - pre 230 meseci\nPrvo da se izvinim sto ce ova poruka biti mlo duza ali sta da se radi...\nUkratko radi se o sledecem: treba da drzim kurs C++ za pocetnike, znaci samo C++ bez ikakvog vizuelnog programiranja. Evo ga ukratko program sa vecim stavkama. Trebaju mi ispravke i dopune tako da se na kraju dobije najbolji plan i program. Kurs ce imati izmedju 60-70 casova. Molim Vas da mi ne ubacujete teme koje su vec obuhvacene nekom temom. Za kraj kursa teme nisu bas hronoloski postavljene ali treba jos da se poradi na tome:\n1. Upoznavanje i pregled\n- Veze izme|u C, C++, Jave i C#\n- Razvojna okruzenja\n2. Osnovno C++ programiranje - programiranje zasnovano na procedurama\nStandardni I/O i funkcija main\n- specifikacija i telo funkcije main\n- prikazivanje vrednosti i stringova sa funkcijom cout\n- unosenje vrednosti sa ulaza sa funkcijom cin\nObjekti, konstante i reference\n- Deklarisanje i inicijalizacija promenljivih\n- Celobrojni tip podataka i tip sa pokretnim zarezom\n- Izvrsavanje aritmetickih izracunavanja i prikazivanje rezultata\n- Koriscenje referenci\n- Ostali tipovi podataka\nDefinisanje i pozivanje funkcija\n- Prosle|ivanje vrednosti funkcijama i dobijanje vrednosti od funkcija\n- Rekurzivne funkcije\n- Koriscenje direktive povezivanja extern “C”\n- Opseg, vaznost, i inicijalne vrednosti promenljivih\nGrananja, petlje i logika\n- Izrazi, i operatori\n- Prioritet operatora\n- Naredba if/else\n- Naredba switch\n- Naredba for\n- Naredba do while\n- Naredba while\n- Operatori ekvivalencije, relacioni i logicki operatori\n- Inkrementiranje i dekrementiranje\nPolja, nizovi, pokazivaci i stringovi\n- Deklarisanje i koriscenje nizova i pokazivaca\n- Smestanje stringova u nizove karaktera\n- Pristupanje elementima niza preko pokazivaca\n- Razlike izmedju pokazivaca i referenci\n- Standardna string klasa i funkcije\n3. Definisanje klasa i objekata u C++\n- Definicija klase\n- Funkcije clanice klase\n- Konstruktori i destruktori\n- Implicitni pokazivac this\nDeklarisanje, modifikovanje i pristupanje objektima\n- Manipulisanje poljima objekata\n- Pozivanje funkcija clanica klase\n- Funkcija clanica const\nPreopterecivanje (overloading) i sabloni\n- Preopterecivanje operatora i korisnicki definisane konverzije\n- Sabloni klasa\n- Nasledjivanje klasa\n- Virtuelne funkcije bazne i izvedene klase\n- Prijateljske funkcije i klase\n- :: operator\n- Biblioteka iostream\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 01.06.2002. u 18:32 - pre 230 meseci\nMora se priznati, dosta ukljucenih tema ali ako bi to trebalo da bude 'potpuni' kurs from (basic to advanced) onda bi mogao da razmotris da dodas i ove advanced teme, ako si ubacio template, overloading operatora itd. onda mozes i ovo.\nU ovakvoj koncepciji morao bi da imas sledece:\n-Povezane Liste (linked lists),\n-Operacije sa bitovima,\n-Napredno nasledjivanje, odnosno visetruko nasledjivnje i polimorfizam (Multiple inheritance, Polymorphysm),\n-pointer na funkciju,\n-pointer na funkciju clanicu klase,\n-I naravno, Obrada izuzetaka (exception handling).\nI mogao bi da imas:\n-STL (Standard Template Library),\n-i eventualno (mada se sve manje koristi) RTTI (Run Time Type Identification).\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 02.06.2002. u 02:05 - pre 230 meseci\nOvo nije kurs od basic do advanced, zato sam i izostavio neke stvari koje su vise za naprednije korisnike i za ljude koji su vec nesto radili. Ovo treba da bude samo osnovni kurs. Ima dosta tema koje ne mogu da se podele i koje ne mogu da se svrstaju ni u basic ni u advanced. Npr. kada se prica o funkcijama onda treba da se kaze nesto i o pokazivacima na funkcije itd. ali to je nemoguce tada reci zbog toga sto se pokazivaci rade kasnije (bar prema ovom mom konceptu) itd.\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 02.06.2002. u 02:23 - pre 230 meseci\nPa ja ne mogu da znam kakav kurs hoces da drzis (bez obzira sto si spomenuo da bi to bio kurs za pocetnike), zbog toga sam ti i napisao sta bi mogao jos da uvrstis, a ti sam odluci, jer verovatno donekle poznajes C++ (cim hoces da drzis kurs) da bi mogao od svih ovih stavki da izaberes i da odlucis koje ce teme eventualno biti u basic, intermediate or whatever kurs, a sto se tice onga sto si rekao o funkcijama i pokazivacima, preporucio bih ti da pogledas bilo koju knjigu o C++ - u i vidis kako je tamo koncepirano, nema potrebe da experimentises.\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 02.06.2002. u 18:54 - pre 230 meseci\nJa nemam lično nikakve posebne zamerke na kurs jedino bih dodao da ljudima treba eventualno objasniti da VisualC'++ nije jedini IDE za razvoj aplikacija, naučiti ih da kompajliraju programe ručno (bez IDE-a), naučiti ih da postoje drugi Operativni Sistemi, a ne samo Windows.\nAko se već i koristi VisualC++ (to je samo moja pretpostavka) onda naučiti polaznike kursa da koriste najobičniji editor i kompajler i linker iz KOMANDNE LINIJE!\nEventualno im objasniti kako predprocesor, kompajler i linker rade - dakle, objasniti im sam proces kompajliranja...\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 02.06.2002. u 22:41 - pre 230 meseci\nTo mi nije palo na pamet.\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 01.08.2006. u 02:20 - pre 180 meseci\nljuban: To mi nije palo na pamet.\nE dok ti je nas nemoj se sekirati.\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 01.08.2006. u 02:54 - pre 180 meseci\nNabavi knjigu C++ Primer od Stanley B. Lippman-a i proceshljaj je. Preporucujem da kurs barem delom bazirash na toj knjizi.\nU Srbiji je to izdala MikroKnjiga ako se ne varam.\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 01.08.2006. u 06:08 - pre 180 meseci\nNadam se da je za ovih 4-5 godina (otkako je pitanje postavljeno) covek uspeo da odrzi kurs ;)\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 03.08.2006. u 22:18 - pre 179 meseci\nEh, ti sad sve pokvari! A tako beše zanimljivo... : )\nČlan broj: 80738\nRe: Kurs za C++, potrebna pomoc ozbiljnih programera 13.08.2006. u 00:51 - pre 179 meseci\nkiklop74: Nabavi knjigu C++ Primer od Stanley B. Lippman-a i proceshljaj je. Preporucujem da kurs barem delom bazirash na toj knjizi.\nUvek sam hteo da prochitam tu knjigu, ali posto ne idem u teretanu nikada nisam uspeo da je podignem :)\nRegistrovani: 4 ( Shadowed, Blentostamin, Living Light, valjan )


Objavljene SMS poruke Asima Sarajlića i Fikreta Hodžića: "Fadil je us*o cijelu situaciju i on je najodgovorniji"\nAutor:BIRN - Detektor.ba\nZa zloupotrebu položaja prilikom nabavke respiratora, s Novalićem su optuženi suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ) Fahrudin Solak, direktor firme F.H. Srebrena malina Fikret Hodžić, kao i sama firma, te federalna ministrica finansija Jelka Miličević, kojoj se na teret stavlja nesavjestan rad.\nNa suđenju federalnom premijeru Fadilu Novaliću i drugima za zloupotrebu položaja, Tužilaštvo Bosne i Hercegovine uložilo je komunikacije optuženih i drugih lica nakon izbijanja afere o uvozu respiratora u javnosti.\nTužilaštvo je u dokaze uvrstilo komunikaciju iz Viber grupe pod nazivom GENSEK, u kojoj sekretar Vlade Federacije Edita Kalajdžić 28. aprila prošle godine sugeriše Novaliću da odmah raskine ugovor o nabavci respiratora sa Srebrenom malinom i traži povrat sredstava.\nNovalić na to odgovara: “Kako ćemo poništiti ugovor kad su pare otišle u Kinu”, na šta Kalajdžić navodi: “Šta nas briga gdje su pare, nije isporučio robu do 15. aprila”. Novalić na tu poruku kaže: “Još bi se samo gore uvalili”.\nKalajdžić sutradan u grupi piše da ‘izgleda’ da nisu isporučeni ugovoreni respiratori i prosljeđuje članak s jednog portala, uz napomenu “šalje Sebija”.\nIstog dana kasnije, Novalić navodi: “Pa ne može ni Jelkica raditi svakojake nepodopštine a da ostane netaknuta”. Kalajdžić spominje kako je “ona” predložila ovu odluku i da je mogla sve zaustaviti. Tužilac Džermin Pašić tvrdi da se radi o optuženoj Jelki Miličević, što njena Odbrana osporava.\nTužilaštvo je prikazalo poruku Solaka upućenu 30. aprila šefu Ureda Vlade Federacije Hasanu Ganibegoviću, u kojoj navodi da će sve biti ok, da je izvjesna osoba sinoć bila na TV i pričala da će ovlaštene osobe pustiti u rad, te napominje da su šifre proizvoda tehnička greška.\nU grupi GENSEK razgovarano je i o medijskim istupima. Navodi se da Senad [Hadžifejzović] zove Fikreta, a Novalić kaže da nije siguran da li treba otići pa sugeriše da se vidi sa Dženanom.\nKalajdžić u grupi sugeriše učesnicima da brišu poruke, a u prikazanom telefonu se vidi da je najveći broj njegovih poruka izbrisan.\nPrikazana je komunikacija od 10. maja u kojoj Ganibegović Novaliću kaže da je bio i da je “zvao f hitno”, na šta Novalić odgovara da je to naivno sad kad je istraga, te da je on od početka pravio greške. Kako je prikazalo Tužilaštvo, Asim Sarajlić je na broj Fikreta Hodžića 17. maja uputio poruku: “Fadil je us*o cijelu situaciju i on je najodgovorniji. Ali sve što se je desilo, moralo se je desiti. Bog zna zašto je to dobro.”\nPrikazana je komunikacija u kojoj Hodžić šalje poruku Naseru Oriću: “Fadil nas ubi nogama, pročitaj Avaz. Lik nije normalan…jer ja Fadila jednim papirom mogu zakucati.”\nTužilac Pašić u dokaze je uvrstio još jednu poruku Edvina Kučukovića. Ranije je prikazana njegova prva poruka u kojoj moli da se premijeru prenese da se čuvaju respiratora koji su na stanju i da se oni mogu nabaviti po cijeni od oko 9.000 dolara. U poruci od 28. aprila Kučuković navodi: “Dobili ste baš te respiratore”.\nHodžićeva braniteljica Mirna Avdibegović prigovorila je da nije poznato ko je Kučuković niti je on predložen za svjedoka. Kako je kazala, u to vrijeme svako je imao svoje mišljenje o respiratorima.\nTužilštvo je uložilo i set dokaza u kojima se, kako je rekao Pašić, vidi da su u postupcima carinjenja korištene različite verzije faktura i profaktura.\nNastavak suđenja je 30. jula.


Prepoznaju li građani pristupačnost javnih usluga osobama sa invaliditetom? | Moja uprava\nHomeAktuelnostiPrepoznaju li građani pristupačnost javnih usluga osobama sa invaliditetom?\nSvi građani i građanke Srbije, kao glavni korisnici i finansijeri javnih usluga, imaju pravo na kvalitetne, brze i svima dostupne javne usluge. Međutim, osobe sa invaliditetom suočavaju se sa brojnim preprekama u korišćenju javnih usluga, počev od neprilagođene infrastrukture javnih ustanova, dok većina njihovih sugrađana nije svesna problema (ne)pristupačnosti.\nIstraživanja o zadovoljstvu građana javnim uslugama sprovedena u okviru projekta “Partnerstvom do dobre javne uprave”, pokazuju da svega oko 1/4 građana smatra da osobe sa invaliditetom teže dolaze do javnih usluga koje pružaju domovi zdravlja i administrativna služba policije u Srbiji. Iako se temom pristupačnosti ne bave direktno, istraživanja ukazuju da većina građana nije svesna problema otežanog pristupa javnim uslugama sa kojima se suočavaju osobe sa invaliditetom, odnosno da u najvećoj meri nisu svesni prepreka sa kojima se suočavaju njihovi sugrađani u pristupu ovim javnim uslugama.\nU sklopu kampanje “JA u centru pažnje“ analizirali smo rezultate istraživanja javnog mnjenja o zadovoljstvu građana javnim uslugama domova zdravlja i administrativne službe policije. Građane smo između ostalog pitali i u kojoj meri smatraju da određene kategorije stanovništva u ovim ustanovama lakše ili teže dolaze do potrebnih usluga, u odnosu na prosečnog građanina.\nRezultati istraživanja o zadovoljstvu građana uslugama domova zdravlja, pokazali su da 27% građana smatra da osobe sa invaliditetom teže dolaze do potrebnih zdravstvenih usluga, 46% građana misli da dolaze lakše, iako izveštaji ukazuju na otežanost pristupa osoba sa invaliditetom zdravstvenim ustanovama i nemogućnost ostvarivanja pristupa određenim uslugama. Štaviše, svega 5% građana smatra da osobe sa invaliditetom mnogo teže dolaze do usluga u javnim zdravstvenim ustanovama, a 22% misli da im je pristup “malo teži”. Sa druge strane, 27% smatra da osobe sa invaliditetom malo lakše dolaze do usluga domova zdravlja, a 19% smatra čak da do ovih usluga dolaze mnogo lakše. Mlađi ispitanici, starosti od 18 do 29 godina, ipak su u malo većoj meri svesni problema pristupačnosti javnim uslugama u oblasti zdravstva.\nistrazivanje javnog mnjenja, prava pacijenata, stavovi gradjana o zdravstvu, zdravstvo


ODLIČNA UVERTIRA ZA SVETSKI KUP – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaODLIČNA UVERTIRA ZA SVETSKI KUP\n– Skifista Smedereva Marko Torbica, posle pobede na Prvenstvu Srbije u malim čamcima, prvim mestom na Beogradskoj internacionalnoj regati – Trofej Beograda ispunio je kriterijum za nastup u Francuskoj koji je već na šampionatu Srbije ispunio dvojac Marko Prodanović, Todor Stanković iz Galeba. U subotu, pre početak regate, održane su i Izborne trke za četverac za juniore i dubl skulu za juniorke u kojima su pobedile posade Partizana Marko Đuranović, Kosta Petković, Pavle Lijeskić, Veljko Matić, odnosno Crvene zvezde Iva Lazić, Minja Vizi. S obzirom na sve prikazano u dosadašnjem delu sezonu predlog kordinatrora za juniore i kadete Luke Đorđevića je da na šampionatu Starog kontinenta za juniore učestvuju Marko Torbica u skifu, Marko Prodanović i Todor Stanković u dvojcu i Marko Đuranović, Kosta Petković, Pavle Lijeskić i Veljko Matić u četvercu, a konačnu odluku o tome doneće Izvršni odbor Veslačkog saveza Srbije na sastanku iza nedalje – istakao je Nebojša Jevremović.\nJOKSIĆ EVROPSKI VICEŠAMPION


[PREMIUM] Domaćin danas bez petorice defanzivno orijentisanih fudbalera! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Domaćin danas bez petorice defanzivno orijentisanih fudbalera!\n[PREMIUM] Domaćin danas bez petorice defanzivno orijentisanih fudbalera!\nVečeras ćemo od 19 časova imati priliku da pratimo utakmicu koja je bitna za jednu ekipu, a ista ta ekipa će biti oslabljena, pa je pitanje kakav ishod možemo da očekujemo. Neće igrati petorica defnazivno orijentisanih fudbalera. Njihov rival je u skoro kompletnom sastavu.\nReč je o 32. kolu poljskog šampionata, a od 19 časova po našem vremenu sastaće se Slask Wroclaw i Cracovia. Ove dve ekipe se takmiče u okviru gornjeg dela tabele, gde se bore za plasman u Evropu naredne sezone. Drugo i treće mesto vode u kvalifikacije za Ligu Evrope, a upravo je to želja Slaska. Domaćin se nalazi na 4. mestu na tabeli, a gost na 7. mestu, dok je bodovna razlika svega +3 za domaći tim. S obzirom na to da se igra ovo kolo, i još 5, sve karte su i dalje otvorene.\nKada je reč o izostancima, za domaći tim neće igrati Mateusz Radecki (3n/0g/0a, defanzivni vezni), Lukasz Broz (15n/3g/1a, desni bek), Wojciech Golla (19n/1g/1a, centralni bek), Guillermo Cotugno (3n/0g/0a, desni bek) i Diego Živulić (20n/0g/0a, defanzivni vezni), dok je upitan Adrian Lyszczarz (6n/0g/0a, ofanzivni vezni). Za goste neće igrati Cornel Rapa (33n/3g/3a, desni bek) i Niko Datković (5n/0g/0a, centralni bek).\nIako je razlika između ove dve ekipe čak 3 mesta, eventualni trijumf gostiju večeras bi ih doveo na isti broj bodova kao Slask i Lechia Gdansk, pa bi sve tri ekipe bile prilično konkurnetne za Evropu. Sve u svemu, suštinski nijedna od ekipa ne treba i ne može da se otpiše od trke, pa je baš zbog toga ovo prvenstvo uzbudljivo za praćenje. Takođe, interesantno je da na poslednjih 15 međusobnih susreta nije slavio gost, a videćemo kakav ishod nas očekuje večeras. Mi ćemo probati sa predlogom “X2&2+” po kvoti 2.10, jer su međusobni susreti ovih rivala bili bogati golovima, a nadamo se da se gosti neće predati i da će uspeti da iskoriste izostanke u defanzivnoj liniji Slaska.\nImage by pipikuku from Pixabay\nPrethodni tekstNBA: Lista zaraženih se samo povećava\nSledeći tekst[PREMIUM] Sedmorica standardnih igrača su van protokola ovaj meč!\nTOP KVOTA! (Analize i predlozi mečeva kvota preko 2,20) 31.07.2021.\nBivši član superligaškog kluba tipuje za vas SUPERLIGU SRBIJE! (31.07.2021)


Proširenje: Aerodrom dobija novu platformu C | Kamatica\nPočetna > tekst > Proširenje: Aerodrom dobija novu platformu C\nProširenje: Aerodrom dobija novu platformu C\nTekst objavljen: 30.05.2013 15:30\nRadosavljević je rekao da su ti radovi na beogradskom aerodromu u punom jeku, kao i da se realizuju i drugi investicioni - infrastrukturni projekti. Vrednost radova na rekonstrukciji i dogradnji betonske platforme C za parkiranje aviona iznosi oko 300 miliona dinara.\nRekonstrukcijom i dogradnjom platforme C aerodrom će dobiti četiri nove parking pozicije za avione. Izgradnjom tih tzv. otvorenih pozicija naročito se unapređuju prihvat i otprema letova regionalnog avio-saobraćaja. Površina novoizgrađene betonske ploče će iznositi oko 26.000 kvadratnih metara, što odgovara veličini četiri fudbalska terena.\nNa taj način će se ukupan kapacitet za smeštaj vazduhoplova na beogradskom aerodromu povećati 17 odsto, čime će se ispratiti trend stalnog povećanja obima saobraćaja poslednjih godina. Površina za parkiranje vazduhoplova biće opremljena svetlosnom i drugom signalizacijom za korišćenje u uslovima smanjene vidljivosti.\nRadosavljević je najavio da će 3. juna početi i radovi na postavljanju temelja za nove aviomostove koji će nam stići iz Kine krajem godine, a vrednost tog ugovora iznosi 2,2 miliona evra.\nŠto se tiče stranih avioprevoznika, Radosavljević je rekao da će te kompanije tokom juna ponuditi 35.000 sedišta više nego u istom mesecu prošle godine.\nproširenje platforma aerodrom Aerodrom Beograd Nikola Tesla investicije izgradnja


Pojavila se do sada neviđena slika Ane Bekute iz prošlosti: Ne liči na sebe, a jedan detalj je sve ZAPREPASTIO! Kako je mogla ovo da radi? – Brzina Info\nPojavila se do sada neviđena slika Ane Bekute iz prošlosti: Ne liči na sebe, a jedan detalj je sve ZAPREPASTIO! Kako je mogla ovo da radi?\nJedna od poznatih pjevačica iz dosta starijih generacija u Srbiji jeste Ana Bekuta koja je imala djevojčako ime a njeno ime je Nada Polić a ovo ime je izabrala za umjetničko. Ona iza sebe ima karijeru i velike hitove koji se i dan danas slušaju na proslavama. Ona je i član žirija Zvezde Granda i jako često pomaže kandidatima.\nSvii koji znaju za nju znaju da je ona i nekoliko godina u vezi sa Srbijanskim političarem Mirkom sa kojim živi iako se on i godinama unazad nikada nije razveo od svoje supruge. Njih dvoje su zaista skladan par i dobre odnose imaju i jako dobro se slažu a Anina unuka je jako vezana za njega.\nAna je na sceni se pojavila 80-tih godina a njena pjesma koja ide Ja nisam rođena da živim sama postala je pravi hit koji je slušan i omiljen godinama unazad. Ona je kroz godine mijenjala razne stajlinge i imižde i mnogi će se sokirati kada vidi ovu sliku.\nPrevious: Oženio se unuk Šabana Šaulića! Trudna mladenka sve iznenadila na svadbi, a evo ko je ona! Svi su očarani! (FOTO)\nNext: Fanovi u nevjerici: Milica Todorović odlučila da se tajno uda a sve to objavila i na INSTAGRAMU! On je sretnik, svi ga znate, poznati Bosansko-hercegovački pjevač\nŠok na Dedinju, niko ne može da vjeruje da se ovo dešava: Veljka priveli, Ceca plače, kuka i moli! “Zašto vodite moje dijete.” 1 min read\nŠok na Dedinju, niko ne može da vjeruje da se ovo dešava: Veljka priveli, Ceca plače, kuka i moli! “Zašto vodite moje dijete.”


Home AP Vojvodina Za projekte pošumljavanja dodeljeno blizu 100 miliona dinara\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić uručio je danas 23 ugovora korisnicima koji su ostvarili pravo na bespovratna sredstva iz Budzetskog fonda za šume AP Vojvodine za 2021. godinu, na konkursu za pošumljavanje novih površina.\nUkupan iznos sredstava koji je opredeljen po ovom konkursu je do 151 milion dinara, a kako je resorni sekretar Čedomir Božić naveo, danas je dodeljeno blizu 100 miliona dinara.\n„Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu izdvojio je za meru unapređenja rasadničke proizvodnje skoro 28 miliona dinara, za uređenje šumskih puteva 48 miliona i za novu meru – melioraciju degradiranih šuma u našoj pokrajini – ukupan iznos sredstava je blizu 25 miliona dinara“, precizirao je sekretar Božić.\nOn je ukazao na to da u okviru pomenutih finansijskih sredstava postoji još jedna stavka koja se tiče pošumljavanja i ukupan iznos za tu aktivnost je 50 miliona dinara.\n„Konkurs koji se odnosi na podizanje novih šuma završava se 30. avgusta. Kada sagledamo meru koja se tiče podizanja novih šuma i novu meru koja obuhvata melioraciju degradiranih šuma, koja je takođe u funkciji podizanja novih šuma, ispostavlja se da imamo ukupno 75 miliona dinara za tu aktivnost. Naime, na taj način će 150 hektara degradiranih šuma biti potpuno obnovljeno“, kazao je pokrajinski sekretar za poljoprivredu.\nPored registrovanih šumskih rasadnika, lokalnih samouprava i javnih komunalnih preduzeća, te ostalih korisnika iz naše pokrajine koji su imali pravo da konkurišu za novu opremu za unapređivanje proizvodnje i izgradnju šumskih puteva, među potpisnicima današnjih ugovora su i dva javna preduzeća – “Vojvodinašume“ i Nacionalni park „Fruška gora“. Sredstva će im poslužiti da izgrade nove šumske puteve u vojvođanskim šumama, kao i za melioraciju degradiranih površina.\nPoljoprivrednik Živan Petrović, vlasnik rasadnika „Agro eko bel“ kaže da je konkurisao za podsticaj u rasadničkoj proizvodnji. Dobijena sredstva upotrebiće za kupovinu traktora, što će mu umnogome pomoći da unapredi svoju proizvodnju posebno kod vađenja sadnica i osnovne pripreme zemljišta.\n„Sredstva nam znače puno. Mehanizacija je izuzetno skupa i bez ove vrste pomoći ne bismo mogli da priuštimo nove mašine. Redovni smo korisnici sredstava resornog sekretarijata, što nam omogućava da unapredimo proizvodnju i budemo mnogo produktivniji“, rekao je Petrović.\nPrevious articlePokrajinska vlada podržaće obnovu Kulturnog centra Rusina u Novom Sadu i Muzejskog kompleksa Rumuna u Torku\nNext articlePut kojim zajedno koračamo


Policijskim službenicima i njhovim starješinama uručene zahvalnice za doprinos bezbjednosti grada, unaprjeđenje saradnje sa lokalnom samoupravom i unaprjeđenje bezbjednosti grada\nPredsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović uručio je danas zahvalnice za doprinos bezbjednosti grada, unaprjeđenje saradnje sa lokalnom samoupravom i unaprjeđenje bezbjednosi grada sužbenicima i starješinama Centra bezbjednosti Bijelo Polje i Granične policije.\nZahvalnice za doprinos bezbjednosti grada su dobili Velibor Rahović i Mervan Grbović pripadnici Granične policije i Srđan Perović i Alen Kajević pripadnici Centra bezbjednosti.\nPredsjednik je zahvalnice za unaprjeđenje saradnje sa lokalnom samoupravom i unaprjeđenje bezbjednosti grada uručio Milošu Bulatoviću načelniku Centra bezbjednosti Bijelo Polje i Slaviši Greboviću načelniku Regionalnog centra granične policije.\nPredsjednik je policijskim službenicma i njihovim starješinama čestitao na uspješnom radu.\n- Na zajedničkom smo zadatku očuvanja bezbjednosti svih građana. Mislim da je Bijelo Polje jedan od najuspješnih gradova u Crnoj Gori kada je stanje opšte bezbjednosti u pitanju. To je sve zahvaljujući zalaganju policijskih pripadnika i straješina, ali i svih zaposlenih u nadležnim organima.\nNačelnik Centra bezbjednosti Bijelo Polje Miloš Bulatović je kazao da je saradnja sa lokalnom upravom i čitavom lokalnom zajednicom na zavidnom nivou.\n-Posvećeni smo očuvanju i održavanju javnog reda koji je na zavidnom nivou. Mi smo treća opština u Crnoj Gori i stabilno stanje bezbjednosti ima dodatni značaj. Trudićemo se da očuvamo postojeće dobro stanje i to stanje podignemo na još veći nivo u narednim godinama, istakao je Bulatović i zahvalio se predsjedniku Smoloviću na prijemu u priznanjima u svoje ime i u ime kolega.


Snage Zračno-svemirske obrane RF „sa sigurnošću raspoznaju sve vrste svemirskih objekata“ - Russia Beyond Croatia\nSnage Zračno-svemirske obrane RF „sa sigurnošću raspoznaju sve vrste svemirskih objekata“\nSnage Zračno-svemirske obrane Rusije (VKO) u stanju su sa sigurnošću raspoznati sve svemirske objekte i manevre koji se odvijaju u svemirskom prostoru, izjavio je zamjenik zapovjednika snaga svemirskog zapovjedništva VKO-a Anatolij Nestečuk.\n„U stanju smo sa sigurnošću otkriti lansiranje svih vrsta svemirskih objekata s teritorija i akvatorija cijele Zemljine kugle. Kao i prepoznati o kojem se objektu radi“, izjavio je Nestečuk u emisiji Generalni stožer na radiju RSN.\n„Tijekom 2014. je snagama i sredstvima Glavnog centra za praćenje situacije u svemiru otkriveno preko 150 novih svemirskih objekata, koji su ili lansirani sa Zemlje, ili su se pojavili prilikom raspada drugih objekata. Objavljena je informacija i o 180 manevara svemirskih brodova stranih država u orbiti“, dodao je zapovjednik.\nruska vojska svemir UKRATKO Ruska vojska Ruska vojska


TV Banat / U SPOMEN VELIKANU VASKU POPI\n10:25 SREDA, 21. 10. 2020. - 10:25 Autor: Ana Marić\nZa 100.od rodjenja Vaska Pope već postoje planovi koji bi zaokružili počast koja se odaje ovom vršačkom pesniku.


SPS u Surdulici osvojila 18, a SNS 17 odborničkih mandata - juGmedia\nSPS u Surdulici osvojila 18, a SNS 17 odborničkih mandata\nGrađani Surdulice potvrdili su svoje poverenje SPS Surdulici na lokalnim izborima i time je ova opština postala jedina opština u Srbiji u kojoj nije pobedila Srspska napredna stranku. Surdulica je i jedina opština u Srbiji u kojoj je Socijalistička partija na vlasti, piše u saopštenje ove stranke prosleđeno medijima.\nPrema nezvaničnim informacijama, SPS je odvojila 18, a SNS 17 odborničkih mandata\nLider surduličkih socijalista Novica Tončev se u saopštenju zahvalio glasačima.\n“Nastavićemo da gradimo Surdulici po meri svih njenih građana. Da živimo bolje, da radimo više, da se svako pita. Dokazali smo i pokazali da smo najponosniji i najhrabriji kad je najteže. Odoleli smo svim pritiscima i ucenama i sutra ćemo moći i sebe i svakog drugog da pogledamo u oči“, stoji u poruci građanima Surdulice.\nOn je istovremeno čestitao Alksandru Vučiću, lideru SNS pobedu na parlamentarnim izborima.\n„Mi večeras slavimo, a od sutra već nastavljamo da radimo i stvaramo nove prilike za rast i razvoj naše Surdulice”, kazao je Tončev.


Nikkei: Apple smanjuje stopu proizvodnje iPhone 12 mini modela\nPočetnaVestiBiznis ITIT TržišteNikkei: Apple smanjuje stopu proizvodnje iPhone 12 mini modela\n10.03.2021 17:09 | 0 Biznis IT\nPrema svemu sudeći, iPhone 12 mini već mesecima beleži ispodprosečnu prodaju, a Apple je morao da smanji porudžbine ovog uređaja iz svojih proizvodnih postrojenja.\nNikkei Asia u svom izveštaju sugeriše da će Apple morati da smanji ukupnu proizvodnju iPhine 12 linije za dodatnih 20 procenata u odnosu na planove iz decembra. Najveći deo ovog smanjenja odnosi se na iPhone 12 mini.\nOčekuje se da će Apple ukupno proizvesti 75 miliona iPhone-a (uključujući iPhone 12 i druge modele) tokom prvih šest meseci 2021. godine. To je značajno ispod prvobitno predviđenih 96 miliona, ali i dalje više od onoga što je kompanija ostvarila tokom prve polovine 2020.\nPogledajte još: Apple bi mogao prestati da proizvodi iPhone 12 mini narednog tromesečja\nAktuelna iPhone 12 serija i dalje ostvaruje odlične rezultate, omogućila je Apple-u da tokom prvog tromesečja zabeleži prihod od 111,4 milijarde dolara. Standardni iPhone 12 predvodi liniju, a slede ga Pro modeli.\nUprkos lošim rezultatima iPhone 12 mini verzije, mnogi veruju da će Apple ipak predstaviti iPhone 13 mini kasnije tokom ove godine.\nInstagram Lite za Android zvanično stiže u 170 zemalja\nOnePlus 9 serija će koristiti 50MP Sony IMX766 ultraširoku kameru


RTS :: „Tinderstiks“ 8. maja u Beogradu\nMuzika „Tinderstiks“ 8. maja u Beogradu\nsreda, 11. sep 2019, 09:52 -> 11:07\n„Tinderstiks“ 8. maja u Beogradu\nKultni alternativni bend „Tinderstiks“ održaće koncert 8. maja 2020. godine u Kombank dvorani u Beogradu, u okviru evropske turneje kojom će predstaviti album "No Treasure But Hope".\nNakon deset studijskih albuma i osam sa muzikom za filmove priznate rediteljke Kler Denis, britanski alternativci „Tinderstiks“ nastavljaju da pomeraju granice istražujući teksture i emocije u svojoj muzici: 15. novembra nas očekuje izlazak njihovog 11. studijskog albuma No Treasure But Hope.\nBend je beogradski koncert najavio sa nekoliko drugih datuma evropske turneje, a sa novog albuma objavio je najavni singl The Amputees.\n„Tinderstiks“ su nastali u Londonu 1992. godine, a trojici osnivača Stjuartu A Stejplsu, Dejvidu Boulteru i Nilu Frejzeru pridružili su se i osvežili bend u poznim dvehiljaditim godinama Den Mekina i Erl Harvin Džunior.\nBend redovno nastupa u koncertnim dvoranama Evrope, često sarađuje sa gostujućim muzičarima i pevačima i snima sa umetnicima kao što je Lasa de Sela, Meri Margaret O'Hara, Izabela Roselini ili Robert Patinson.\nNjihova muzika se koristi u raznim umetničkim instalacijama, na modnim revijama, u brojnim filmovima i TV produkcijama. Na svom muzičkom putovanju „Tinderstiks“ su se ustoličili kao majstori suzdržanosti i pesničke osećajnosti, i kao bend koji sada samouvereno stvara najbolje pesme svoje karijere.\n„Oduvek sam voleo mračnije komedije i ogoljenije vrste filmova u kojima pronađeš nešto zabavno u stvarima koje zapravo nisu zabavne. Mislim da se o tome radi u muzici 'Tinderstiksa'. Mnogi su nam ljudi rekli da smo mi neka vrsta benda jada, ali mislim da je nama zabavno da stvaramo taj jad“, rekao je jednom Boulter.


Može li se smanjiti naknada komunalnog otpada? | Gospodarski list\nNaslovnica Pitanja i odgovori Može li se smanjiti naknada komunalnog otpada?\nMože li se smanjiti naknada komunalnog otpada?\nOdvoz komunalnog otpada provodi pravna osoba koja to obavlja kao svoju djelatnost. Obratite se u njihovu pravnu službu i provjeriti postoje li uvjeti da vam smanje mjesečnu ratu, odnosno da vas oslobode plaćanja. Ako za to postoje uvjeti tražit će vas da dostavite određenu dokumentaciju iz koje će proizlaziti da niste u mogućnosti plaćati odvoz otpada.\nPrethodni članakŠto se smatra privatnim putem?\nSljedeći članak52,4 milijuna kuna potpore za preradu drva iz Programa ruralnog razvoja


Rusija: Onlajn parada za veterana Velikog otadžbinskog rata u samoizolaciji /video/ - Sputnjik Srbija\n04:52 02 Decembar 2020\n22:51 21.04.2020 (osveženo 10:28 22.04.2020) Preuzmite kraći link\nMihail Pavlovič je koncert posmatrao sa balkona, zato što se trenutno nalazi u režimu samoizolacije zbog pandemije virusa korona.\nU dvorištu kuće zaustavio se automobil sa monitorom na kom je veteranu prikazan koncert i svečani marš voda Počasne straže.\nPored ovoga, načelnik raketnih snaga i artiljerije CVO general-major Oleg Kisedobrev uručio je veteranu medalju u znak sećanja na „135 godina artiljerije“ i cveće.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva odbrane Rusije, Čečulin je pozvan na front kao 18-godišnjak, a kraj rata dočekao je u Brestu. Za učešće i zasluge u ratu nagrađen je medaljama „Za ratne zasluge“ i „Za Pobedu nad Nemačkom“.\n75 godina od Velike pobede, veteran, Veliki otadžbinski rat, pobeda, parada