Putovanje na Tajland | Iskustva i utisci putnika MANGA TRIP | Putuj Sigurno\nOsećam potrebu da pohvalim agenciju tj. sve zaposlene u agenciji. Dugo sam maštala o odmoru na Tajlandu, razmišljala o tom putovanju, gledala fotografije na internetu i ponude raznih agencija i svaka mi se činila savršenom, jer ipak Tajland je u pitanju. Okrenula sam nekoliko agencija da se raspitam o putovanju i ono što sam čula preko telefona bilo je maltene recitovanje programa puta koje sam inače i sama čitala na sajtovima tih agencija, a na svako pitanje mimo onog što je napisano na sajtu dobijala neodredjene i nesigurne odgovore, na osnovu kojih sam zaključila da mnogo više znam o tom putovanju od agenata prodaje. Na preporuku prijateljice koja je putovala sa Mangatrip agencijom na Zanzibar, odlučila sam da ih okrenem i naoružala sam se već spremnim (zbunjujućim) pitanjima. Na telefon se javio (mislim da je Aleksandar) čije su me priča i pozitivna energija kupile. Na svako pitanje koje sam postavila imao je vrlo detaljan i iscrpan odgovor. Imala sam utisak da me je samom pričom o aranžmanu i onim šta me je čekalo na putovanju bukvalno prošetao Tajlandom. Takvu priču može da ima samo neko ko istinski zna i voli Tajland i svoj posao. Fin, kulturan i ljubazan dečko. Tada sam se odlučila za njih i rezervisala putovanje. Sutradan kada sam došla u agenciju da se prijavim Aleksandar nije bio tu, pa sam priču nastavila sa Jelenom, koja je takodje imala sve informacije o putovanju i ispričala svoje vidjenje Tajlanda. Tada sam i saznala da su svi zaposleni u agenciji bili na skoro svim putovanjima iz njihove ponude i da u suštini dobijam informacije iz prve ruke od ljudi koji su vodiči i zaljubljenici u putovanja. Kad god sam došla u agenciju svi zaposleni su bili nasmejani i dobro raspoloženi. Tako je bilo i na putovanju (koje bih svima od srca preporučila Tajland ostrvo Pangan). Sve što je bilo po programu je ispoštovano, u stvari ono što piše u programu je samo delić onoga što nam je vodič Vladimir pokazao i predstavio na jedan vrlo profesionalan i nenametljiv način. Sve vreme je bio tu za grupu na usluzi, družio se sa nama i prepričavao dogodovštine iz Azije. Smeštaji dobro odabrani, na odličnim lokacijama. Vidi se da su razmišljali o svakoj sitnici pri odabiru smeštaja kako bi putnici bili zadovoljni. U Bangkoku u samom centru grada u turističkoj zoni, odličan hotel tj. gesthaus (ne vidim razliku) sa bazenom, sobe besprekorno čiste sa klimom i kupatilom, udobni kreveti. Na ostrvu nisam znala šta da očekujem obzirom da nikada nisam bila u bungalovima. Zamišljala sam neke kućice Robinzon Kruso, ali kad smo došli do smeštaja na ostrvu Pangan pala sam sa nogu. Mislim da je cela grupa ostala bez teksta, dok se vodič Vladimir samo iskusno smeškao. Rizort na najboljoj plaži na ostrvu (zaključila sam naknadno) sa bazenom, bungalovi okruženi palmama, biljkama banane, tropskim rastinjem. Bungalovi tj. male kućice sa ljuljaškom na terasi, fantastičnim pogledom na more, cvrkut ptica. To je bilo ono o čemu sam maštala da ću doživeti, pa čak i bolje od toga. Vladimir je bio sve vreme sa grupom i pokazao nam je celo ostrvo, skoro sve plaže, vodopade, džunglu, upoznavao sa lokalcima, vodio na mesta sa kojih se vide najlepši zalasci sunca. Svaki dan na ostrvu smo imali plan obilazaka za taj dan i organizovano vodjenje sa njegove strane i sve to bez ijednog jedinog naplaćenog izleta, sa čim sam se prvi put srela putujući sa Mangom. Inače ostrvo je bas onako kakvog su ga opisali na sajtu. Uživala sam u masažama na plaži, kupala u toplom moru, hranila se ribom i plodovima mora, raznoraznim egzotičnim voćem, sveže cedjenim sokovima i šejkovima. Dvadeset dana je baš brzo prošlo. Od trenutka kada sam prvi put agenciju pozvala telefonom pa do trenutka rastanka sa vodičem na aerodromu, za sve zaposlene u agenciji Mangatrip sa kojima sam bila u kontaktu i za samu organizaciju imam samo reči hvale. Hvala im na otkriću Tajlanda i hvala im što postoje. Retko dobri ljudi koji rade svoj posao baš kako treba.


Nedavni sadržaj od Ophodar | Beobuild Forum\nNedavni sadržaj od Ophodar\nOvo o čemu piše Dragan (zabrana tranzita Dunavom) već se vrlo konkretno dogodilo i to u ne tako dalekoj prošlosti i to baš ovim povodom o kome se diskutuje na ovoj temi. Time je vrlo praktično potvrđeno da mantra o neprikosnovenosti tranzita na Dunavu kao ’’međunarodnog plovnog puta’’ u stvari...\nMC_ : Da li pre nego što se drskim i zajedljivim tonom obratite nekome razmislite da li osoba kojoj se obraćate ima ikakve veze sa tim što joj stavljate na teret? Ja nisam deo gradske vlasti niti imam ikakve veze sa projektovanjem i urbanizmom ili razvojem šinskih sistema u Beogradu, te nije...\nIz Plana sam izdvojio u .jpeg formatu sliku objavljenu u medijima. Ko želi, može da sliku skine sa Flickra u rezoluciji 7600 X 3370 piksela sa ovog linka: Plan detaljne regulacije Makiškog polja Veličina fajla je 2,47 MB i moguće je zumirati radi sagledavanja pojedinosti poput lokacije...


Porez na dobit pravnih lica - Poreska kancelarija Tatic\nIsplata dividende matičnom pravnom licu iz Francuske – porez po dobitku i računovodstveno evidentiranje\nOnline obuka u organizaciji stranog pravnog lica koju naručuje domaće pravno lice za potrebe stručnog usavršavanja zaposlenog, odnosno člana izvršnog odbora (s aspekta poreza na dobit po odbitku i PDV-a)\nPoreske implikacije oprosta dela pozajmice nepovezanom pravnom licu\nPriznavanje doprinosa za obavezno socijalno osiguranje osnivača kao rashoda u poreskom bilansu\nObračun poreske amortizacije nematerijalnog sredstva koje je stavljeno u upotrebu 2017. godine, a na kojem je vršeno naknadno ulaganje u 2021. godini\nDa li udruženje ima obavezu podnošenja poreske prijave poreza na dobit prilikom otpočinjanja obavljanja delatnosti u toku godine\nPlaćanje naknade za korišćenje Delaware biznis registra (porez po odbitku i PDV)\nPlaćanje usluge marketinga nerezidentnom pravnom licu preko institucije elektronskog novca Payoneer koja ima sedište u Gibraltaru (PDV i porez po odbitku)\nPlaćanje odloženih akontacija poreza na dobit u skladu sa Uredbom o fiskalnim pogodnostima\nDa li obveznik koji primenjuje kompletne MSFI obračunava računovodstvenu i poresku amortizaciju za investicione nekretnine\nKorekcija prihoda i rashoda u poreskom bilansu vrši se po osnovu efekata promene računovodstvene politike usled prve primene novih MSFI, a ne u slučaju kada obveznik prelazi sa primene jedne računovodstvene osnove na drugu\nIskazivanje broja dana u formuli za obračun poreske amortizacije – u slučaju prestupne (2020) godine\nOporezivanje naknade za pravo korišćenja aplikacije „E – Books“ koju rezidentno pravno lice isplaćuje nerezidentnom pravnom licu\nObračun poreske amorizacije za stalno sredstvo nabavljeno u 2019. godini, a koje je delimično otuđeno u 2020. godini\n(Ne)iskazivanje podatka u Obrascu POA u slučaju kada na dan prestanka obračuna amortizacije nema razlike između neotpisane poreske i neotpisane računovodstvene vrednosti\n(Ne)priznavanje rashoda ukalkulisanog bonusa u 2020. godini, koji se isplaćuje kao varijabilni deo zarade za fabruar 2021. godine\nPriznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu naknade štete, troškova sudskog postupka, povezanih troškova veštačenja i takse koju obveznik plaća po osnovu učestvovanja u sudskom sporu\nIznos carine koji nije plaćen do kraja 2020. godine ne uvećava oporezivu dobit u poreskom bilansu\nIskazivanje u poreskom bilansu prihoda od naplate potraživanja - po osnovu čije ispravke vrednosti nije bio priznat rashod u poreskom bilansu jer se radilo o licu kome se istovremeno i dugovalo\nIskazivanje podataka o plaćenim akontacijama poreza na dobit za 2020. godinu u slučaju obveznika koji je koristio fiskalnu pogodnost\nKorišćenje prenetih poreskih gubitaka kod društva sticaoca, a koje je prethodno utvrdilo i prenelo društvo prenosilac u statusnoj promeni pripajanja\nNabavna cena za svrhe utvrđivanja kapitalnog dobitka - u slučaju kada je nabavna cena iskazana u poslovnim knjigama, ali ne u skladu sa cenom po kojoj je obveznik stvarno stekao nepokretnost\nDa li se troškovi istraživanja i razvoja novog modela proizvoda koji je već razvijen, mogu priznati u dvostrukom iznosu za potrebe utvrđivanja oporezive dobiti\nObveznik koji u poreskoj prijavi za porez na dobit za 2020. godinu utvrdi gubitak, nema obavezu plaćanja akontacija odloženih u skladu sa Uredbom o fiskalnim pogodnostima\nObračun poreske amortizacije stalnih sredstava stečenih statusnom promenom\nUtvrđivanje poreske neotpisane vrednosti stalnog sredstva na kraju poreskog perioda 2020. godine, koje je stečeno u 2019. godini\nPrestanak poreske amortizacije u slučaju tzv. zatečenih sredstava za koje je obračun poreske amortizacije nastavljen primenom novih pravila kao posledica naknadnih ulaganja\nUticaj promene sedišta na izmenu BOP-a za plaćanje akontacije poreza na dobit\nPretplata na elektronsku verziju časopisa sa aspekta poreza po odbitku\n(Ne)priznavanje troškova dnevnica za službeno putovanje zaposlenih, zakupa nepokretnosti i zakupa putničkog vozila, koji nisu plaćeni do kraja poreskog perioda\nPoreski tretman izdataka za advokatske usluge u vezi sa sačinjavanjem ugovora o prenosu udela koji vrši osnivač društva – fizičko lice\nUtvrđivanje procenta posrednog učešća u kapitalu kao kriterijuma za određivanje povezanih lica u smislu člana 59. Zakona o porezu na dobit pravnih lica\nRaspodela stečajne mase poveriocima – nererezidentnim pravnim licima sa aspekta Zakona o porezu na dobit pravnih lica\nPrestanak korišćenja transportne linije zbog neupotrebljivosti – s aspekta (ne)priznavanja rashoda u poreskom bilansu\nIsplata naknade nerezidentnom pravnom licu za uslugu izrade alata i nacrta za alat\nPlaćanje naknade nerezidentu za izradu šablona, odnosno obrasca za elektronske novine tzv. „newsletter template“ (s aspekta poreza na dobit po odbitku)\nNepokretnosti koje su nabavljene pre 1. januara 2019. godine amortizuju se primenom tzv. starih pravila, odnosno ne vrši se odmeravanje izvršenih naknadnih ulaganja\nIsplata naknade za pravo korišćenja aplikacije Zoom – s aspekta PDV-a i poreza po odbitku\nKrivična prijava protiv vlasnika ne smatra se ispunjenjem uslova za priznavanje rashoda u poreskom bilansu\nPrimena beneficirane poreske stope u slučaju isplate naknade za korišćenje baze podataka nerezidentom pravnom licu, kada UIDO predviđa dve različite stope\nPo osnovu usluga neposredno povezanih sa prometom sekundarnih sirovina ne plaća se porez po odbitku\nOtpis potraživanja po osnovu date kapare – s aspekta priznavanja rashoda u poreskom bilansu\nPlaćanje poreza po odbitku po osnovu isplate autorske naknade pravnom licu – rezidentu Hong Konga (potpisan je UIDO sa Hong Kongom, ali nije stupio na snagu)\nOporezivanje prenosa prava svojine na nepokretnosti po osnovu raspodele likvidacionog ostatka rezidentnom pravnom licu\nProdaja nepokretnosti povezanom licu nije osnov za sastavljanje izveštaja o transfernim cenama, ali postoji obaveza utvrđivanja tržišne cene za potrebe obračuna kapitalnog dobitka (nezavisno od toga da li je vrednost transakcije veća ili manja od 8.000.000 dinara)\nNačin utvrđivanja poreskog kredita po osnovu poreza na dobit koji stalna poslovna jedinica rezidentnog obveznika plaća u drugoj državi (u skladu sa članom 51. ZPDPL)\nPrimena UIDO prilikom plaćanja kamate Razvojnoj banci Austrije - OeEB\nOsnovica za obračun poreske amortizacije primenom novih pravila u slučaju naknadnog ulaganja na starom sredstvu kada nema početnog salda konkretne amortizacione grupe\nPoreska amortizacija za vozilo stečeno na osnovu ugovora o finansijskom lizingu\nPodnošenjem samo krivične prijave, a ne i tužbe u parničnom postupku ili predloga za izvršenje u postupku izvršenja – nije ispunjen uslov u pogledu utuženja u smislu člana 16. Zakona o porezu na dobit pravnih lica\nIzdaci po osnovu učešća lekara na seminaru ili kongresu kao izdatak za reklamu\nUticaj naknadnih ulaganja na obračun poreske amortizacije za 2019. godinu u slučaju kada se računovodstvena amortizacija tih ulaganja vrši od 1. januara 2020.\nDa li se obračun poreske amortizacije nematerijalnih sredstava stečenih pre i tokom 2019. godine vrši po danima ili po mesecima\nStipendije isplaćene učenicima srednjih škola i fakulteta sa aspekta priznavanja rashoda u poreskom bilansu\nPriznavanje rashoda obezvređenja bioloških sredstava (sadnica) u poreskom bilansu\n(Ne)priznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu naknade koja se plaća banci zbog prevremene otplate kredita\nUsluga izrade evaluacije radnih mesta sa aspekta poreza na dobit po odbitku\nOtpis potraživanja bez dokaza o utuženju privrednog društva nad kojim je sprovedena prinudna likvidacija ili dokaza o utuženju članova društva, ne priznaje se kao rashod u poreskom bilansu\nNekoliko pitanja u vezi sa ranije priznatim rashodom po osnovu otpisa potraživanja u poreskom bilansu\nPoreska amortizacija u slučaju sredstava koja su stečena u 2019. godini u transakciji sa povezanim licem – unosom nenovčanog uloga\nPoreska amortizacija u slučaju kada je sredstvo nabavljeno, korišćeno i otuđeno u istom poreskom periodu, i određivanje broja dana korišćenja sredstva\nOtpis potraživanja po osnovu datog avansa preduzetniku – obvezniku PDV-a, koji je u međuvremenu brisan iz APR-a (sa aspekta PDV-a, poreza na dobit pravnih lica i poreza na dohodak građana)\nObračun poreske amortizacije u slučaju ranije nabavljenog osnovnog sredstva kod kojeg se, zbog vrednosti naknadnih ulaganja, obustavlja primena starih i počinje primena novih pravila\nPriznavanje poreske neotpisane vrednosti kao rashoda amortizacije u poreskom bilansu u slučaju kada obveznik prestane da koristi osnovno sredstvo\nPoređenje računovodstvene i poreske amortizacije u slučaju kada obveznik za računovodstvene svrhe opremu amortizuje primenom različitih amortizacionih stopa\nPrihod koji ostvari Ministarstvo finansija druge države po osnovu naknade za konsultantske usluge predmet je oporezivanja porezom po odbitku - (ne)obaveznost posedovanja potvrde o rezidentnosti za primenu UIDO\nObveznik nad kojim se sprovodi postupak likvidacije može da koristi pravo na prenos gubitaka utvrđenih u poreskom bilansu na račun dobiti iz budućih obračunskih perioda\nProdavac sekundarnih sirovina nema obavezu da umesto kupca plati porez po odbitku niti da poseduje dokaz o tome da li je kupac kao poreski dužnik obračunao PDV\nPriznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu poklona udela u kapitalu povezanog društva, zaposlenom u tom društvu čiji se udeli poklanjaju\nPrimena starih ili novih pravila obračuna poreske amortizacije u slučaju naknadnih ulaganja izvršenih tokom 2019. godine na stalnom sredstvu zatečenom na dan 31. 12. 2018. godine\nIzdaci nastali za potrebe zadužbine osnovane u Republici Srpskoj ne priznaju se kao rashod u poreskom bilansu\nPrihod koji ostvari nerezidentno pravno lice po osnovu naknade za obradu kreditnog zahteva nije predmet oporezivanja porezom na dobit po odbitku\nZa primenu UIDO-a potrebno je obezbediti potvrdu o rezidentnosti za godinu u kojoj se vrši plaćanje nerezidentnom pravnom licu, nezavisno od toga kada su usluge pružene\nAktivnosti stranih „headcount“ agencija sa aspekta poreza po odbitku i PDV-a\nNaknada za ISO standard koja se plaća nerezidentnom pravnom licu s aspekta poreza na dobit po odbitku\nPrimena UIDO u slučaju isplate autorske naknade povezanom pravnom licu iz Švajcarske\nOnline igre imaju karakter softvera koji se, u smislu UIDO sa Slovenijom, kvalifikuje kao književno ili naučno delo\nPlaćanje ukupnog iznosa akontacija za period od početka 2019. godine do momenta podnošenja prijave za 2018. godinu\nNabavna cena nepokretnosti stečene statusnom promenom za svrhe utvrđivanja kapitalnog dobitka/gubitka\nOtpis potraživanja i konverzija potraživanja u kapital nakon usvojenog UPPR-a (s aspekta poreza na dobit pravnih lica)\nDa li se priznaje rashod po osnovu otpisa potraživanja ukoliko je obveznik pokrenuo postupak prinudne naplate potraživanja od jemca\nDa li se izdaci po osnovu kamate, provizije i takse nastali u procesu kupovine udela (ili akcija) u povezanom licu priznaju kao rashod u poreskom bilansu\n(Ne)priznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu poklona datog povezanom licu – fondaciji\nZakup prostora na serveru - web hosting (s aspekta poreza po odbitku i PDV-a)\nNaknada za pravo korišćenja softvera ne menja karakter autorske naknade u zavisnosti od toga da li se softver nabavlja za sopstvene potrebe ili za dalju distribuciju\nDa li potraživanje treba otpisati odnosno obavezu oprihodovati ukoliko je izvesno da po tom osnovu neće biti ekonomskih priliva odnosno odliva\nPoreski tretman stipendije koja se isplaćuje deci zaposlenih\nDa li je priprema dizajna marketing materijala predmet oporezivanja porezom na dobit po odbitku\nDa li je testiranje proizvoda predmet oporezivanja porezom na dobit po odbitku\nNakon prodaje udela, koje pravno lice A ima u kapitalu zavisnog pravnog lica B, supruzi osnivača pravnog lica A, prestaje povezanost između ta dva pravna lica\nPriznavanje rashoda po osnovu učešća u kapitalu društva koje je likvidirano\nZakup internet domena od nerezidentnog pravnog lica (s aspekta PDV-a i poreza na dobit po odbitku)\nNiža povlašćena stopa iz UIDO ne odnosi se na dividende koje se isplaćuje fizičkim licima (npr. 5% u slučaju Švajcarske)\nOporezivanje usluge veštačenja porezom na dobit po odbitku\nIskazivanje podatka pod rednim brojem 1 Obrasca OK (aktiva na dan 1. januara) u slučaju kada je obveznik počeo da obavlja delatnost u toku godine\nDa li moraju da se prevode potvrde o rezidentnosti na jezicima koji su nama razumljivi (npr. crnogorski ili hrvatski)?\n(Ne)priznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu donacije date gradu/lokalnoj samoupravi\nEfekat smanjenja i efekat povećanja fer vrednosti investicionih nekretnina ne može se u poreskom bilansu iskazati u prebijenom iznosu\nObveznik nema pravo na umanjenje obračunatog poreza na dobit, za iznos poreza po odbitku plaćenog u drugoj državi po osnovu prihoda od usluga\nDa li postoji obaveza plaćanja poreza na dobit po odbitku za novog poverioca (rezidentno pravno lice) kada vrši isplatu nerezidentnom pravnom licu po osnovu otkupa potraživanja?\nDa li je usluga projektnog konsaltinga za građevinske radove predmet oporezivanja porezom na dobit po odbitku?\nOsnovica za obračun poreske amortizacije nepokretnosti i opreme koji su uneti kao nenovčani ulog\nPriznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu takse za javni medijski servis i doprinosa za korišćenje i zaštitu voda\nOporezivanje naknade od usluge registracije žiga koju rezidentni obveznik isplaćuje Međunarodnoj organizaciji za intelektualnu svojinu\nOporezivanje porezom na dobit po odbitku prihoda koji pravno lice iz Dominikanske Republike ostvaruje po osnovu agencijske provizije\nPriznavanje rashoda po osnovu otpisa potraživanja od dužnika koji je ugašen tj. prestao da postoji\nPrihod koji rezidentno pravno lice ostvari od nerezidentnog pravnog lica po osnovu likvidacionog ostatka čini sastavni deo oporezive dobiti\nNaknadno priznavanje rashoda od obezvređenja imovine koja je otuđena u prethodnim poreskim periodima\nProdajom osnovnog sredstva u pripremi obveznik ostvaruje kapitalni dobitak (gubitak)\nSastavljanje poreskog bilansa za period koji je različit od kalendarske godine odobrava se rešenjem nadležnog poreskog organa\nOporezivanje prihoda nerezidentnog pravnog lica po osnovu kamate za plaćanje nabavljene opreme odnosno zatezne kamate\nKada rezidentno pravno lice otkupljuje sekundarne sirovine od preduzetnika, porez po odbitku se ne plaća\nOporezivanje naknade za softver koji je instaliran u POS terminale porezom na dobit po odbitku\n(Ne)priznavanje nedokumentovanog troška plaćanja master karticom ukoliko je nastao za lične potrebe zaposlenog odnosno osnivača društva\nUticaj promene dužnika na priznavanje rashoda po osnovu ispravke vrednosti potraživanja\nZa utvrđivanje kapitalnog dobitka/gubitka moguće je koristiti poslednju procenjenu vrednost, ukoliko se procenjuje da je tržišna cena nepromenjena u odnosu na momenat procene\nKonverzija potraživanja nerezidentnog pravnog lica u kapital rezidentnog pravnog lica s aspekta poreza po odbitku\nOporezivanje konsultantskih usluga iz oblasti istraživanja tržišta porezom na dobit po odbitku\nStopa poreza na dobit po odbitku u slučaju naknadnog podnošenja poreske prijave PDPO/S\nTelevizor, kamera i štampač razvrstavaju se u III amortizacionu grupu\nRazvrstvavanje sredstava koja nisu navedena ni u jednoj od poreskih grupa\nDa li je predstavništvo stranog udruženja obveznik poreza na dobit pravnih lica\nIspravka greške u razvrstavanju sredstava po poreskim grupama\nMogućnost priznavanja rashoda u poreskom bilansu u zavisnosti od toga da li je greška u evidentiranju rashoda materijalno značajna\n(Ne)priznavanje rashoda u poreskom bilansu po osnovu neblagovremeno plaćenih poreza i doprinosa\nNepriznavanje rashoda po osnovu plaćene kotizacije za učešće lekara na kongresu u slučaju kada je ovaj odustao od putovanja, a povraćaj novca nije izvršen\nOdređivanje statusa (ne)povezanih lica\nRashod po osnovu obezvređenja imovine priznaje se u periodu u kojem je imovina otuđena nezavisno od cene po kojoj je izvršena prodaja\nOporezivanje prihoda od usluga koje pruža pravno lice iz Hong Konga\nKapitalni dobitak koji ostvari nerezidentno pravno lice prodajom akcija u rezidentnom pravnom licu\nPriznavanje rashoda od ispravke vrednosti / otpisa potraživanja po osnovu kamate na zajam koji je dat povezanom licu\n(Ne)priznavanje izdataka za humanitarne namene u poreskom bilansu\nDonacija centru za smeštaj lica ometenih u razvoju kao poreski priznat rashod\nNaknada privatnih troškova zaposlenih i bivših zaposlenih (sa aspekta PDV-a i poreskog bilansa)


Indija na meti terorista | Kiosk | DW | 28.11.2008\nIndija na meti terorista\nNjemački listovi pišu o napadima terorista u Indiji koji su odnijeli preko 100 ljudskih života ali i o Kosovu, koje je ovih dana neizbježna tema u njemačkim listovima.\nNasilje i teorizam potresli Indiju\nList „Sueddeutsche Zeitung“ piše pored ostalog sljedeće:\n„Nasilje i terorizam su u Indiji uvijek bili prisutni. Političari su ubijani, bilo je pogroma, hindusi su spaljivali kuće muslimana, muslimani hindusa, čak ni parlament nije bio siguran od terorizma. Odgovorni su se uvijek tražili na sjeveru, prstom se uvijek pokazivalo na omraženog neprijatelja Pakistan. I sada se pretpostavlja da je za napade odgovorna grupa čiji su korijeni van zemlje. Postoje naznake da se neprijetelj u međuvremenu dobro organizirao i u Indiji.\nU ovoj zemlji u kojoj živi preko milijarda stanovnika, živi muslimanska manjina koja broji 130 miliona ljudi. Sinhronizovano djelovanje ubica i ciljana potraga za strancima iz zapadnih zemalja ukazuje da bi iza napada mogla stajati Al Kaida. Ipak upotreba granata i bombi nisu tipični za ovu terorističku organizaciju.\nU Mumbaju živi i dosta radikalnih hindusa koji su još u junu imali ideju da na islamistički terorizam odgovore hinduističkim terorizmom. Znači riječ je o borbi za moć, a ne o razumu. Indijskim muslimanima bi i odgovarao povratak fanatičnih hindusa na političku scenu jer bi slika neprijatelja onda bila još jasnija. Za zemlju i za budućnost ove azijske supersile to bi bila velika nesreća.“\nI list „Die Welt“ danas donosi komentar pod naslovom: „Napad na Indiju“ u kome se spominje jedna teroristička grupa ne sa sjevera, već sa juga zemlje:\n„Došli su u gumenim čamcima, zauzeli nekoliko strateški važnih mjesta i iza sebe ostavili smrt i pustoš. Scene koje su se dešavale u Mumbaju su ranije moglo zamisliti samo u filmovima. Grupa terorista Indiji je objavila rat. Odgovornost za napad za sada je preuzela jedna teroristička grupa sa juga zemlje. Ovaj napad nije bilo moguće izvesti bez pomoći iz inostranstva, naprimjer bez pomoći Al Kaide. Teroristi su ciljano tražili Amerikance i Britance. Napadi su dakle upereni protiv demokratskih država i njihovih građana. Sada je Indija bila na meti zato što se kao i Zapad zalaže sa pluralističko i otvoreno drštvo.“\nU Njemačkoj ne nedostaje kritika na račun vlade u Prištini zbog hapšenja trojice agenta njemačke obavještajne službe. List „Sueddeutsche Zeitung“ piše:\nBerlin kritikuje Prištinu zbog hapšenja njemačkih agenata\n„Njemačka je finasijski podržavala ovu nekadašnju pokrajinu Srbije i nedavno je priznala njenu nezavisnost i to ne zbog toga što je željela izvući sopstvenu korist već zato što se osjećala obaveznom i zato što je smatrala da kosovske Albance ne može prepustiti sebi samima, a pogotovo ne Srbima. Sada je i savezna vlada kao prethodno i UN spoznala da se pomagači u zemljama u kojima vlada kriza ne doživljavaju kao takvi već kao neko ko je upao u zemlju i ko pametuje.“


Bivši selektori: Toletu će zviždati i ako ne dođe na utakmicu\nTomislav Karadžić, prvi čovek FSS, neće prisustvovati utakmici Srbije i Belgije 12. oktobra na „Marakani“ u kvalifikacijama za Svetsko prvensto 2014. Iako nema zvanične potvrde, to je posredno objavio selektor Srbije Siniša Mihajlović.\n- Predsednik neće doći na utakmicu s Belgijom, tako da nema razloga za skandiranjem “Tole, lopove” - rekao je Mihajlović.\nMeđutim, takva odluka je odmah izazvala brojne reakcije. Neki to komentarišu kao pokušaj da se “odobrovolje” ekstremne grupacije na tribinama, dok drugi smatraju da je to još jedan korak ka ujedinjenju navijača pod reprezentativnim grbom.\nIako sadašnji selektor podržava taj postupak prethodni smatraju da do toga nije moralo da dođe. Tako razmišlja i bivši selektor Ilija Petković.\n- Mislim da nema potrebe za tim. Naša publika je dobra ako se zamoli. A verujte, ti koji mu viču, vikaće mu i ako ne dođe. Iako Karadžić želi da pošalje umirujuću poruku, to ne mora da da rezultate. Bio sam na meču OFK Beograd - Vojvodina i tada su mu vikali iako nije bio tu. Izuzetno je ružno nazvati nekoga lopovom, skandirati tako nešto. Ali navijači moraju da shvate da to nema nikakve veze sa terenom. Predsednik Saveza je tu da brine o finansijama i vodi celu organizaciju i ne treba ga mešati sa takvim stvarima - kaže u razgovoru za “Blic” Ilija Petković.\nČinjenica da bi Karadžiću moglo da se skandira i ako ne dođe, Petkovića navodi na poseban zaključak.\n- Možda je to dirigovano, odnosno naručeno. Ne mogu da znam od koga ili odakle, ali takva pretpostavka se nameće.\nBivši selektor smatra da se ne treba toliko opterećivati navijačima, a pogotovo to ne treba da čini Mihajlović.\n- Miha mora da shvati jednu stvar, ne mogu se publici zabranjivati neke stvari. U Novom Sadu je bila rapsodija, svakih 10 minuta gol, tamo su svi uslovi bili fantastični. Porediti tu utakmicu i ovu sada, kada su apetiti porasli, nije isto. Reprezentacijama zvižde svuda po svetu, ali nije u redu zviždati ako je tesno ili ako čak vodimo. Miha je na dobrom putu, a najbolji način da sve to ispegla je rezultatima. Kada ih ima, sve se zaboravlja - zaključio je Petković.\nSlično razmišlja još jedan bivši selektor - Slobodan Santrač.\n- Tole nema razloga da izbegava utakmicu. I kada sam ja bio selektor, isto je bilo, zviždalo se. Taj odnos navijača se nije menjao. Jedini problem je kada se sve svodi na relaciju Zvezda - Partizan i navijači broje koliko ko ima igrača u reprezentaciji. Sada se polako stvara atmosfera da je Karadžić kriv svakom klubu, odnosno njegovim navijačima ako taj klub nema rezultat. Ipak, ne postoji neko ko neće navijati za Srbiju na toj utakmici. Ponašanje navijača daće stimulans igračima na terenu i oni to znaju. Zato u toj situaciji ne bi trebalo da je u centru pažnje predsednik Saveza, već igrači - komentariše Santrač za “Blic”.\nNekadašnji centarfor se osvrnuo i na pitanje takozvane beogradske publike.\n- Beograd je možda i zasićen velikih mečeva i to se nekad primeti. Međutim, Mihajlović je u ovu priču ušao sa dobrim stavom, možda i malo emotivno, ali publika je to prepoznala i verujem da će i u Beogradu biti odlična atmosfera i da se navijači neće baviti Tomislavom Karadžićem - optimista je Slobodan Santrač.\nPodsetimo, Mihajlović je najavio da reprezentacija, ukoliko bude bilo zvižduka i uvreda, više neće igrati u Beogradu. Kako bilo, i ako ne bude na meču, Karadžić će četiri dana kasnije sigurno biti prisutan u Skoplju, kada naš tim gostuje Makedoniji, takođe u okviru kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2012. godine.\nNA NOVOM ZADATKU Ilija Petković izabran za predsednika Fudbalskog saveza Beograda\n"BLIC" KOMENTAR Pomirenja na "Zlatnoj lopti"


11:01 >> 10:52\nGlumica i fudbaler su 12 godina u emotivnoj vezi, a sada Mirka priznaje i da bi bilo vreme da svoju ljubav krunišu brakom\nGlumica Mirka Vasiljević i njen emotivni partner Vujadin Savić tokom pandemije borave na Kipru, a kako kaže, dok su van naše zemlje, oboje su usmereni samo na porodicu. Celokupna situacija ih je podstakla da razmišljaju o prinovi i venčanju koje godinama mnogi priželjkuju.\n– Fokusiramo se na manje planove, jer je nezgodno planirati u ovoj situaciji. Mislim, ako smo svi zdravi, ostalo ćemo lako rešiti – kaže Mirka i dodaje:\n– Što se tiče svadbe, Vujadin je predvodnik, onaj koji više to forsira i želi. Naravno da i ja želim, ali nekako komplikovanije sve to vidim nego on, kao i svaka žena. Nadam se da će se obaviti i svadba, volimo srpske običaje i tradiciju, već gotovo 12 godina smo zajedno i mislim da bi bilo lepo da se i to desi. Zaslužuju i roditelji, bake i deke da budu sa nama u tom momentu – priča glumica, koja ističe da bi sa Vujadinom volela da dobije i četvrto dete, a potajno priželjkuje devojčicu:\nMirka ističe da uživa u majčinstvu i da joj ne pada teško da se brine o deci, ali isto tako kaže da joj je Vujadin velika podrška i pomoć u svemu.\n– Kada sam u Srbiji, podršku i pomoć imam od porodice, za koju sam jako vezana. U takvim smo odnosima da jedni druge ne moramo ništa da pitamo, nego nam se po pogledu i energiji vidi da li je potrebna pomoć. Svi smo tu da jedni drugima priskočimo. Tu je i Vujadinova porodica, s kojom imam odličan odnos, na njih isto mogu da se oslonim. Mislim da je i za decu zdravo da rastu uz bake, deke i ostalu familiju, jer oni su tu da im sve čine i da ih razmaze, a mi roditelji da ih vaspitamo. Kada sam u inostranstvu, onda sam s Vujadinom sama sa decom, ali tu je drugačiji ritam i tempo života. U inostranstvu sam njegova supruga i imam više obaveza oko kućnih poslova, sve se vrti oko Vujadinovih profesionalnih obaveza. U Srbiji sam ćerka, sestra, glumica, majka, prijateljica… Tako da u inostranstvu nije problem da funkcionišem sama, sve radimo s uživanjem i Vujadin i ja. Tu nismo svoj na svome i držimo našu malu bazu, da sve funkcioniše kako treba. Tu smo 24 časa usmereni jedni na druge – ispričala je Mirka Vasiljević za „Blic”.\nMirka Vasiljević svadba vencanje Vujadin Savić\n„Tako je najbolje": Vanja Mijatović odložila svadbu za 2022. godinu!\nSprema se velika svadba? Nikola Rokvić i Bojana Barović zaintrigirali javnost (FOTO)


Poslao: 23 Nov 2008 18:47\nInteresuje me kako da obrishem internet explorer iz kompa?\nunapred hwala na odgoworima\nPoslao: 23 Nov 2008 18:50\nA sto bi brisao?\nPoslao: 23 Nov 2008 18:58\nSamo postavi FF za Default browser i zaboravićeš da IE(junk) uopšte postoji!\nPoslao: 23 Nov 2008 20:23\nPa mojoj majci treba IE jer preko FF ne otwara neke tamo stranice,a IE me neshto zeza pa sam mislio da skinem neki drugi...Imam IE 7 ali neshto zeza,pa sam mislio da stawim npr.6 ali kad probam da ga instaliram on kazhe da ne mozhe jer imam nowijy werziju...Zato pitam kako da ga obrishem?\nPoslao: 23 Nov 2008 21:35\nПробај ово http://www.maxthon.com/ он користи ИЕ мотор.\nPoslao: 23 Nov 2008 22:02\nbad_boyyyy ::Pa mojoj majci treba IE jer preko FF ne otwara neke tamo stranice\nProbaj extenziju za FF IE Tab\nMoze da se ukloni IE sa sistema (ne potpuno, vec samo da ga nemas "nigde", ali ipak su "tu" njegove neke komponenete), ali to je komplikovana rabota. Komplikovana kazem, jer se koristi program nLite (nije on komplikovan, vec je komplikovano to sto ako ga izbacis pomoci njega, moras ponovo da instaliras taj XP iz koga si izbacio IE).\nImas ovde uputstvo za nLite, pa ako ti odgovara, probaj.\nHwala swima na pomoci,probacu prwo owaj maxthon pa ako ne uspem onda cu da widim dalje...Hwala josh jednom...pozz\nPoslao: 23 Nov 2008 23:09\nIE 7 mozes jednostavno da deinstaliras iz add/remove liste i vratice ti se na 6.\nPoslao: 23 Nov 2008 23:35\nАј па јави шта си направио.\nPoslao: 24 Nov 2008 00:24\nNema ga u add/remove zato shto mi je uz windows stigla 7-ica...Inache imam neki sp3 Star Wars...Kako da ga obrishem a da ne ubacujem drugi sistem?zz\nUkupno su 564 korisnika na forumu :: 36 registrovanih, 7 sakrivenih i 521 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _commandos_, bankulen, bato, bojank, brufen, crnitrn, cupacdunja, helen1, ivan979, JOntra2, kovinacc, ladro, madza2, Marko Marković, MB120mm, mercedesamg, Mercury, Milan A. Nikolic, miodrag2, Mirage 2000N, ozzy, prekodrinski, Recce, repac, rodoljub2, rovac, Sale.S, SD, silikon, Sr.Stat., Srki94, Toni, trutcina, Vlad000, Vzor50, zixmix


Kineska kompanija sa crne liste Svetske banke započela kopanja na Šodrošu | Blok vesti\nHome Magazin Kineska kompanija sa crne liste Svetske banke započela kopanja na Šodrošu\nKineska kompanija sa crne liste Svetske banke započela kopanja na Šodrošu\nU Novom Sadu postoje kružoci koji kazuju da se vlast pretvorila u aparat za uslišavanje želja investitora umesto potreba građana koje zastupaju. Novosađani su nedavno podneli gotovo 15.000 primedbi na Nacrt Generalnog urbanističkog plana za Novi Sad do 2030. godine – čime su jasno i nedvosmisleno rekli „ne“ planu grada i zatražili da se on povuče.\nTenzije su rasle godinama, a Novosađani svedoče da je trenutno u toku urbanističko – investitorski rat gde vlast i investitori nastoje da grad nepovratno isporuče u privatne ruke i faktički ga preotmu od građana.\nNovosadski urbanisti isključeni iz planiranja grada, zbog Galensa sužavanje…\nTako su i pre par dana, bez ikakve prethodne najave, započeta geološka i hidrološka istraživanja tla na potezu Šodroša (poslednje prirodne zelene oaze grada) za potrebe projekta izgradnje četvrtog mosta u Novom Sadu. Javnost uopšte nije bila informisana o bušotinama koje na neobeleženom prostoru izvodi kineska državna kompanija CRBC.\nDaniela Stojković Jovanović, predsedavajuća NVO Svet i Dunav u razgovoru za Luftiku kaže da su građani dobijali informacije da su na vodnom području u toku neobični radovi. Aktivisti NVO Svet i Dunav uputili su se ka Šodrošu da posete radnike iz Hidrozavoda DTD koji su im rekli da rade na ispitivanju, odnosno uzorkovanju tla za potrebe studije o izvodljivosti projekta izgradnje mosta – a da su angažovani od kineske državne kompanije CRBC.\n– U predelu koji je već pod zaštitom, Spomenik prirode Ribarsko ostrvo, naišli smo na grupu radnika i na velike mašine, pritom, vrlo stare a njihov uticaj je vrlo upitan, jer rade na naftu. Opravdano sumnjamo na zagađenje. Na parcelama na kojima se vrši hidrogeološko ispitivanje tla gradilište uopšte nije bilo obeleženo. Tek su kasnije koliko-toliko obeležili pojedine rupe da se vidi da su u toku radovi, ali dosta rupa su još uvek apsolutno neobeležene i otvorene, što je veliki problem.\nOno što je posebno zabrinjavajuće je da je Hidrozavod DTD angažovala kineska državna kompanija CRBC, kako smo saznali, na osnovu dogovora sa Vladom Srbije. Mi se pitamo kad je objavljen konkurs, tender? To pitanje ostaje potpuno nejasno. Mnogo je stvari koje su sporne u vezi ovih istraživanja – kaže Daniela i dodaje:\n– Zabrinuti smo jer su i sami radnici Hidrozavoda DTD nekoliko puta ponovili da su kineski partneri krajnje nepouzdani, da zahteve menjaju naprasno, da kasne sa dokumentacijom.\nKad su vršena ispitivanja na samom Dunavu u jednom momentu je bilo dogovoreno da se buši na 30 metara dubine, da bi već sledećeg tražili da se buši na 50 metara. Dakle, radi se o kompaniji koja je na crnoj listi Svetske banke. Upravo je poznata po tome što projekte izvodi bez svih sakupljenih, neophodnih studija – zaključuje za Luftiku Daniela Stojković Jovanović, predsedavajuća NVO Svet i Dunav.\nFoto: NVO Svet i Dunav\nIsta kompanija je novembra prošle godine kompanija kažnjena sa 200.000 evra zbog pomora riba i uništavanja drugog živog sveta u reci Tari tokom izgradnje autoputa u Crnoj Gori.\nPodsetimo, NVO Svet i Dunav se obratila i Sekretarijatu Bernske konvencije, koji je – uvažio njihovu žalbu. Oni su posegnuli za poslednjim pravnim lekom kada gradske, pokrajinske i republičke vlasti nisu ispunile zahtev da se područje Kameničke ade, Šodroša i Dunavca sačuva od planirane urbanizacije i upiše u katastar.\nU odgovoru iz Strazbura navedeno je da će žalba biti razmotrena na drugom sastanku Biroa, koji je zakazan za 15. i 16. septembar ove godine. Sekretarijat je zatražio od Ministarstva za zaštitu životne sredine Republike Srbije da do 15. jula iznese zvaničan stav o ovoj žalbi.\nZbog svega navedenog, NVO Svet i Dunav zajedno sa drugim ekološkim, građanskim, nevladinim organizacijama i inicijativama najavljuje protest za subotu, 26. februar sa početkom u 14 časova na kom će tražiti povlačenje Nacrta Generalnog urbanističkog plana Novi Sad 2030 i moratorijum na sve radove do odluke Bernske konvencije, uključujući i stopiranje pomenutih, započetih radova.\nOkupljanje je kod Brodogradilišta odakle će građani krenuti prema kružnom toku na Bulevaru Evrope, lokaciji na kojoj je predviđena gradnja mosta.\nNacrt četvrtog mosta u Novom Sadu je usvojen u avgustu 2021. godine. Most-obilaznica je sada usmeren na novi GUP koji još nije ni usvojen a projekat njegove izgradnje nikada i nigde nije predočen javnosti.\nAli zato jeste gradnja i to iz vedra neba. 10. februara ministar Tomislav Momirović i gradonačelnik Miloš Vučević najavili su početak gradnje mosta za mesec i po dana dok projekta još uvek nema nigde. Čak i radovi za potrebe studije o izvodljivosti projekta izgradnje mosta nisu najavljeni, a otpočeti su, dok se naša zemlja buši a da mi ne znamo ništa o tome.\nDa li građanima treba, može, mora ili baš i ne mora da se precizirano, jasno i nedvosmisleno predoči sve što se radi i planira da se radi? Ili je pak, u demokratiji dovoljno da se gradnja mosta najavi od strane najviših državnih zvaničnika iz vedra neba i u očiglednoj žurbi – pa da nešto, sve ili svašta u celoj priči o transparentnosti i proceduri, jednostavno – ne štima.\nReklo bi se, vrlo neozbiljna predstava i pristup za ozbiljne građane Novog Sada od strane onih koji im služe, ili bi trebali to da rade.\nPrevious articleКако се Русија борила против псовања\nNext articleNADAL VEĆ „SMENIO“ NOVAKA: „Očigledno je da će Medvedev postati broj jedan“


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 15.Apr.2021, 09:04\nAmerička vlada uvela je seriju finansijskih sankcija protiv Rusije i odlučila protjerati deset ruskih diplomata, kao odgovor na cyber napade i rusko miješanje u predsejdničke izbore u SAD 2020. godine, zbog Ukrajine i drugih djela. Predsjednik SAD Joe Biden potpisao je ukaz kojim će biti takođe moguće i ponovo dodatno kazniti Rusiju ukoliko "nastavi ili favorizuje svoje akcije" koje dovode do međunarodne destabilizacije, navodi se u saopštenju Bijele kuće. Biden je u četvrtak...\nInformacija.rs: SAD planiraju sankcije protiv Rusije kao odmazdu za sajber napade\nSjedinjene Države nameravaju da proteraju ruske diplomate iz Vašingtona i Njujorka. Diplomate će imati 30 dana da napuste zemlju. Američka agencija „Blumberg“ je prethodno objavila, pozivajući se na svoje izvore, da će Vašington uvesti sankcije protiv 12 ruskih državljana i 20 ruskih...\nNove sankcije: SAD proterale 10 ruskih diplomata\nSjedinjene Američke Države uvele su nove sankcije Rusiji kojima je obuhvaćeno više od 30 pojedinaca i kompanija i odlučile da proteraju 10 ruskih diplomata...Razlog za uvođenje novih sankcije je, kako tvrdi Vašington, mešanje Moskve u američke izbore 2020. godine i sajber napad za koji američka...\n08:15: Brejk Atlante za vođstvo u finalu Istoka, Bogdanović jači od p...\n15.Apr.2021: Radio Slobodna Evropa


OGLASILA SE EDITA ARADINOVIĆ NAKON ŠTO JE SAZNALA DA JE KIJA KOCKAR MENJA U MINISTARKAMA! - PRess Serbia | PR PRess team\nOGLASILA SE EDITA ARADINOVIĆ NAKON ŠTO JE SAZNALA DA JE KIJA KOCKAR MENJA U MINISTARKAMA!\nKija Kockar je postala nova članica sastava “Ministarke”, te su mnogi očekivali da čuju reakciju Edite Aradinović, pevačice koja je proslavila ovaj bend, u kom je bila glavni vokal u proteklih pet godina.\nPodsetimo, Edita je, nakon brojnih nesporazuma, rešila da napusti grupu, a njoj očigledno, nimalo ne smeta što će je menjati baš pobednica “Zadruge”.\n– Ona je devojka koja ima neverovatno mnogo talenata i sigurna sam da će biti super pevačica. Ona ne treba da uči od mene niti osećam potrebu da je savetujem. Možda bi pre trebalo ja da naučim nešto od nje – istakla je Edita.\nTagoviedita kija ministarke press serbia\nVERIDBA: Dženifer Lopez nije uspela da sakrije od paparaca OGROMAN PRSTEN\nLENA KOVAČEVIĆ NA BELEF-u


Muzička nedelja u Gradu - Časopis InterFON\nVesti Muzička nedelja u Gradu\n27. новембар 2014. | Posted by PR | Vesti\t|\nElektrana Neon Nacht\nČetvrtak 27. novembar, 20h\nElektrana vas poziva na Neon Nacht veče za d-d-dancing!\nU goste nam dolazi Vlada iz Niša, polovina yugodrom platforme, sa kojom je i letos imao izložbu u Kulturnom centaru Grad, a u klubu poznatiji kao WC7. Društvo u zločinu mu prave: BAGHEERA MÜNCHGSTETTNER izaslanik Dragstore Beograd kluba, i ambasador Neon Nacht-a NEOMODERN, ujedno i polovina minimal wave dua YusYus!\nCena karte – 150 dinara\nPetak 28. novembar, 23h\n▶ SPACE DIMENSIONS CONTROLLER(Belfast / Ireland)\nZašto Space Dimensions Controller i druge sitnice koje niste znali o njemu?\nJack Hammil je prvi put zvanično zakoračio u svet elektronske muzike kada je imao samo 19 godina. Posle prvog kupljenog muzičkog instrumenta po kome je nastao pseudonim Space Dimensions Controller, Hammil snima svoj prvi album „The Love Quadrant“, a njegova izdavačka kuća ga proglašava za jednog od di-džejeva nove generacije.\nIspunjen dijalozima, vokalima i zvukom budućnosti 2013. godine objavljen je album pod nazivom „Welcome to Mikrosector-50“, koji najbolje oslikava Hammilov jedinstveni pristupkreiranju muzike i pokazuje da je ona za njega mnogo više od običnog zvuka.\nTako je glavni akter albuma Mr. 8040, čije je putovanje kroz vreme i povratak na svoju planetu predstavljeno brojnim dijalozima i rigidnim robo fankom kako ga i sam Hammil opisuje.\nČlanovi di- džej pokreta Beyond House i jedan od najpopularnijih dvojaca u Beogradu, poznati po tome da se muzički međusobno dopunjuju u svojim setovima, 28. novembra napraviće odličan diskoifank uvod pred nastup SDC-a.\nDušan Predojević Doo svoj muzički stil opisuje kao hod po tankoj linijii zmeđu modernog i klasičnog zvuka, baziranog na house i tehno muzici. Dušanovo ime vezuje se i za muzički blog „MYMODERN“, gde sa grupom entuzijasta vodi, uređuje i profiliše muzički ukus njegovih brojnih posetilaca.\nCena karte je500dinara do 00h, posle 700 dinara.\nWENT promocija EP-a Alternative Endings\nSubota 29. novembar, 20h\nBeogradski bend Went će u novembru predstaviti svoj treći EP pod nazivom „Alternative Endings“. Tim povodom 29. novembra održava se i koncert i promocija izdanja u Kulturnom centru Grad.\nNakon nedavno objavljenog singla „Short-term memory“ i pratećeg spota, na red je došla i promocija konačnog izdanja pod okriljem izdavačke kuće Floorcollapsing. EP sadrži 5 pesama, a celo izdanje snimljeno je u studiju 3×2 u Pančevu. Stefan Gaćeša potpisuje mix, dok je za produkciju bio zadužen Dušan Filimonović.\nNa promociji u KC Grad Went će u punoj postavi predstaviti u celosti „Alternative Endings“ uživo, a publika će imati priliku da čuje i neke od pesama sa prethodnog „Wasteland“ EP-a, kao i neke iz najnovijeg bendovog repretoara.\nWent je nastao 2005. godine, i u svojoj muzici polazeći od tradicije američkog folka mešaju uticaje alternativnih žanrova sa estetikom akustičnog zvuka. Članovi benda su Dušan Filimonović (gitara, vokal), Stefan Pejatović (bubanj), Ivana Miljković (gitara, perkusije, orgulje), Goran Strbo (gitara, perkusije, synth), Sara Tomić (bas), uz duvačku sekciju koju čine Marina Milošević (truba) i Tomislav Marjanović (eufonijum).\nKarte za koncert moći će da se kupe u KC Grad po ceni od 300 dinara, DJ podrška će biti DJ Truch sa almost pop zvukom, a ceo događaj počinje u 20 časova.\nPionirsko veče – Gordan Paunović, Ewox & Tamarinsky, Miloš Stojanović\nSubota 29. novembar, 23:30h\nDrugovi i drugarice! Braćo i sestre pioniri i pionirke! Okupićemo se 29. novembra u domu kulture KC Grad, na adresi Braće Krsmanović 4, kako bismo proslavili Dan Republike! Molimo vas da izvadite iz ormara vaše bele košulje, crvene marame, plave kapice sa petokrakom i dođete na igranku kako bi smo zajedno proslavili zlatno doba bratstva i jedinstva, kada smo svi živeli pod istim krovom, u ljubavi i u slozi!\nNa svečanom programu nastupiće više puta odlikovan veteran Gordan Paunović, kao i herojski duet iz partizanskih dana, Ewox & Tamarinsky. Poželećemo i dobrodošlicu povratniku sa Zapadnog fronta, starom članu Electric Factory divizije, Milošu Stojanoviću!\nUlaz je za sve pionire i pionirke besplatan do ponoći, dok se posle ponoći naplaćuje simboličnih 200 dinara.\nTagged :Elektrana Neon Nacht, Ewox & Tamarinsky, Kc Grad, SPACE DIMENSIONS CONTROLLER, WENT\nprev Put u Indiju – lutanjem do samospoznaje\nnext Kompozitorka Katarina Tomić među višestruko nagrađivanim kompozitorima iz celog sveta


Stručnjaci poručili: Ulaganjem u ljude do uspjeha - Klix.ba\n"Ljudi na prvom mjestu" Stručnjaci poručili: Ulaganjem u ljude do uspjeha\n"Ljudi na prvom mjestu"\nStručnjaci poručili: Ulaganjem u ljude do uspjeha\n19.3.2012. u 10:33\nHR konferencija o upravljanju ljudskim potencijalima pod nazivom "Ljudi na prvom mjestu/People first", u organizaciji portala Posao.ba i British Councila te uz podršku Britanske ambasade u Sarajevu, je okupila najveće HR stručnjake iz Velike Britanije i regije te 250 učesnika, direktora i HR menadžera.\nKonferencija je održana 15. marta u Hotelu Bristol u Sarajevu, a predstavlja jedinstven događaj u BiH ove prirode. Njen značaj su uvidjeli, prije svih, sami organizatori, partneri te HR stručnjaci koji su prepoznali potrebu za edukacijom menadžera na ovom polju u BiH.\n"Smatramo da je ovo krucijalna tema u BiH i želimo poslati poruku cijelom društvu, ne samo biznis zajednici, da ljudi zaista jesu na prvom mjestu. U BiH, nažalost, mnoge kompanije nisu svjesne važnosti HR-a. Mali je broj kompanija koje uopće imaju uspostavljene HR odjele, ali i one koje ih imaju ne nalaze se na mjestu koje zaslužuju u kompaniji", navodi Edin Mehić, direktor Development Studija i portala Posao.ba.\nLarry Hochman, evropski biznis govornik godine i predavač o temi Talent\nmenadžmenta, je istakao: "Samo ako svi zaposlenici imaju ambiciju, ako strastveno pristupaju onome što rade, organizacija može postići uspjeh. Svaki čovjek može biti uspješan ako on to želi, bilo gdje na planeti. Danas smo ovdje da pokažemo šta je to talent menadžment, kako ulagati u ljude i njihove talente, bilo da oni rade u javnom ili privatnom sektoru, kako bi zaista postigli uspjeh.“\nOlive Strachan, dirketorica i osnivačica Olive Strachan Resources LTD i govornica o temi Performance menadžmenta je naglasila je: "Nastojimo pomoći organizacijama i kompanijama da definiraju mjerenje radnog učinka i uspostave balansa između upravljanja ljudskim resursima i mjerenja i maksimiziranja radnog učinka, a da osoblje i dalje ostane motivirano, inspirirano i da poslu pristupa sa strašću."\n250 učesnika iz cijele BiH i regije je iskazalo veliki interes za učešće na konferenciji i potrebu za novim znanjima i primjerima iz prakse o upravljanju ljudskim potencijalom kroz veliku angažovanost i interaktivno učešće na svim prezentacijama, radionicama i diskusijama. Učesnica konferencije Hajra Borovina, specijalistica za razvoj ljudskih resursa u UniCredit Bank d.d. Mostar, je izjavila: "Hvala puno za izvrstan naziv konferencije - Ljudi na prvom mjestu i predavače koji su nesebično podijelili svoje znanje sa nama. Interesovanje i broj prisutnih na konferenciji daju dobru sliku o uspješnosti događaja."\nOrganizaciju posebnog dijela konferencije - Performance menadžment u javnom sektoru, namijenjen predstavncima javnog sektora u BiH, je podržao Federalni zavod za zapošljavanje te je, u saradnji sa Development Studiom i portalom Posao.ba pokušao ukazati na važnost uvođenja promjena na polju upravljanja ljudskim potencijalima i mjerenje radnog učinka u ovom sektoru.


'Slabljenje dinara uticalo bi na rast inflacije'\nIzvor: B92, 02.Avg.2021, 18:36\n"Slabljenje dinara uticalo bi na rast inflacije"\nBeograd -- Guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je da nisu tačne tvrdnje da bi slabljenje dinara podiglo konkurentnost domaće privrede.\nKako kaže, slabljenje dinara bi uticalo na rast inflacije i pad investicionog i potrošačkog poverenja.\nTabaković je za portal Biznis.rs odgovarajući na te tvrdnje, koje se povremeno čuju u javnosti, objasnila da konkurentnost domaće privrede podižu, pre svega, povoljni uslovi poslovanja, a ne cenovni faktori u koje spada i devizni kurs.\n"Ako bi slabljenje dinara i pomoglo konkurentnosti domaće privrede, to bi bilo isključivo u kratkom roku. U srednjem roku preovladali bi negativni efekti slabljena dinara na rast inflacije, pad poslovnog, investicionog i potrošačkog poverenja, pojavu problematičnih kredita u bankarskom sektoru", navela je Tabaković.\nTakođe, na tvrdnju da državi odgovara slabljenje dinara, jer joj je dug u stranoj valuti manji u odnosu na BDP (koji se meri u dinarima) i zato što lako dolazi do rasta plata u evrima, Tabaković kaže da je u osnovi te i takvih teza sve vreme zaključak da bi bez intervencija NBS kurs dinara slabio.\n"Taj zaključak je pogrešan. Iz javno dostupnih podataka jasno može da se vidi da je u periodu od aprila 2017. godine, pa sve do izbijanja pandemije, NBS neto kupila više od pet milijardi evra kako kurs dinara ne bi prekomerno jačao, kao i da je ove godine, iz istog razloga, neto kupila 700 miliona evra", ukazala je Tabaković.\nNa tvrdnju da takvo stanje dugoročno obara privrednu aktivnost, Tabaković navodi da je jedini period od 2001. godine do danas, kada je privredna aktivnost Srbije bila "dugoročno oborena" bio period od 2009. do 2012. godine, kada je Srbiji, kako kaže, zbog sveopšte makroekonomske, finansijske i fiskalne nestabilnosti, ali i zbog nosilaca ekonomske politike trebalo 18 kvartala (4,5 godine) da se vrati na pretkrizni nivo BDP-a (P1 2008).\n"Poređenja radi, tokom krize izazvane pandemijom korona virusa, Srbiji je bilo potrebno svega tri kvartala da dostigne i premaši pretkrizni nivo", navela je Tabaković.\nKada je reč o tvrdnji da je pokrivenost uvoza izvozom svega 70 odsto, Tabaković kaže da je pokrivenost uvoza izvozom, ukoliko se gleda samo robu, povećana sa 59,8 odsto koliko je iznosila 2012, na 75,4 odsto koliko je iznosila 2020. godine.\n"Ove godine izvesno je da će dostići nivo od oko 78 odsto. Ukoliko na robu dodamo i usluge, pokrivenost uvoza izvozom povećana je sa 67,5 odsto koliko je iznosila 2012. godine, na 84,2 odsto 2020. godine. Ove godine ocekujemo da pokrivenost na ovaj način izračunata dostigne nivo od oko 86 odsto", rekla je Tabaković.\nNa tvrdnju da je kurs precenjen i da bi trebalo da vredi 130, pa čak i 150 dinara, Tabaković navodi da su takve licitacije kursom paušalne, odnosno, osim navođenja te dve cifre, nikada nisu potkrepljene bilo kakvom računicom.\nTabaković, na tezu da se po zvaničnim podacima i statistici može zaključiti da je trgovinski deficit, odnosno platni trgovinski bilans sa inostranstvom više od 13 odsto negativan, odgovara da ono što se može videti po zvaničnim statističkim podacima jeste da je trgovinski deficit značajno popravljen.\n"Sa -16,7 odsto BDP-a 2012. na -11,2 odsto BDP-a u pandemijom obeleženom 2020. godinom, a ove godine očekujemo i da se dodatno smanji. Jedan od razloga zbog kojeg trgovinski deficit nije još manji, jeste uvoz opreme koji je tokom prethodne dve godine u proseku iznosio 3,4 milijarde evra", objasnila je Tabaković.\nNavela je da je u periodu od 2009. do 2012. prosečan godišnji uvoz opreme iznosio više nego dvostruko manje - svega 1,6 milijardi evra godišnje.\nNa tvrdnju da su izvoznici stalno svih ovih godina veliki gubitnici dvovalutnog sistema, gde u kursnim razlikama u proseku gube dva-tri odsto, a u nekim godinama i od sedam do 10-12 odsto, Tabaković odgovara da srpska privreda iz godine u godinu ostvaruje sve veću profitabilnost, gde, kako navodi, stabilnost deviznog kursa ima značajnu ulogu, uz drastično niže kamatne stope.\n"Podsećanja radi, 2014. godine negativne kursne razlike srpske privrede iznosile su 244,1 milijardu dinara, da bi, nakon njihovog kontinuiranog smanjivanja iz godine u godinu, 2020. godine iznosile svega 36,6 milijardi dinara. To znači da je prošle godine srpska privreda samo po osnovu smanjenja negativnih kursnih razlika ostvarila za 207,5 milijardi bolji rezultat nego 2014. godine", navela je Tabaković.\nKada se, kaže, na to dodaju i niže kamate u odnosu na trošak kamate iz 2014. godine, srpska privreda je po ta dva osnova na koja je NBS bitno uticala, ostvarila rezultat koji je bolji za skoro 278 milijardi dinara.\nNa tvrdnju da jak dinar na kratak rok i bez razumevanja suštine problema deviznog kursa odgovara praktično svima, Tabaković odgovara da nema opravdanja da se za politiku koja tokom devet godina daje rezultate, kaže "bez razumevanja suštine problema deviznog kursa".\n"Čuli smo i tezu da će veća volatilnost deviznog kursa uticati da stanovništvo i privreda počnu više da koriste dinar umesto evra, čime će se povećati dinarizacija… To se nije dogodilo. U aktuelnim uslovima dinarska štednja je prešla 100 milijardi dinara, i 5,6 puta je veća u odnosu na 2012. godinu", navela je Tabaković.\nIstakla je i da devet godina unazad NBS deluje nepristrasno, u oba smera i dodala da su pozitivna makroekonomska kretanja u zemlji uticala da u periodu pre pandemije to bude na strani kupovine.\n"Ono što je posebno nejasno jeste koji su to svi izvoznici koji žele slabljenje dinara. Opet, ostali smo uskraćeni i za te informacije, kao i za sve ostale podatke i analize. U međuvremenu, ove godine, izvoz robe i usluga iz Srbije će da dostigne oko 27 milijardi evra, što će, zaključno sa ovom godinom predstavljati rast od 135 odsto u periodu od devet godina", zaključila je Tabaković.


Šesta po redu Biznis konferencija „Turističko tržište Jugoistočne Evrope-SEET 2016“, održana je u Sava centru u Beogradu, u sredu 28. septembra 2016. godine. Konferencija SEET 2016 se održava pod pokroviteljstvom Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije, a samo neki od ciljeva su unapređenje konkurentnosti i povećanja prihoda turističkih privreda u regionu Jugoistočne Evrope, jačanje regionalne saradnje, rast prometa turista između zemalja u Regionu i privlačenje turista udaljenih tržišta.\n6. biznis konferencija „SEET 2016“ je okupila više od 400 najznačajnijih predstavnika poslovne turističke zajednice koja se odnosi na donosioce odluka u vodećim kompanijama iz oblasti turizma, saobraćaja, kao I visoke predstavnike relevantnih međunarodnih organizacija i privrednih asocijacija.\nSpecijalna bolnica za rehabilitaciju Banja Koviljača je takođe uzela učešće u ovoj izuzetno značajnoj regionalnoj biznis konferenciji gde joj je pružena mogućnost da proširi stručna i praktična znanja, i unapredi svoje poslovanje kroz konkretne poslovne dogovore.\nTimu ove ustanove na čelu sa direktorom prim. dr Aleksandrom Jokićem je dodeljena prestižna nagrada Brend Lider Award 2016 za lidera u postavljanju novih standarda u inovativnosti, profesionalnosti, kvalitetu, pouzdanosti i konkurentnosti u oblasti medicinskog i wellness turizma u regionu jugostočne Evrope.\nStručni kolegijum 6. Biznis konferencije „Turističko tržište Jugoistočne Evrope-SEET 2016“ na osnovu analize tržišta i standardizovanih kriterijuma koji obuhvataju kontinuiran pozitivan razvoj, visok stepen tržišne prepoznatljivosti, uticaj i doprinos unapređenju, popularizaciji potencijala i kreiranja konkurentnog imidža turističnke industrije regiona jugoistočne Evrope, odlučio je da je Specijalna bolnica za rehabilitaciju Banja Koviljača lider u svojoj oblasti i da nagrada odlazi u prave ruke.


Funkcioneri pored plate uzimali i do 40.000 KM\n18.04.2014. / 9:57\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske, razrješenjem funkcionera na posljednjoj radno-konsultativnoj sjednici u Banjaluci, oslobodila je oko 40 pozicija u upravnim, nadzornim i odborima za reviziju javnih preduzeća, ustanova i republičkih organizacija.\nIz informacije na osnovu koje je Vlada RS razriješila pojedince članstva u nekoliko odbora, a koja je u posjedu “Nezavisnih”, vidljivo je da su pojedinci pored osnovnog i stalnog zaposlenja bili angažovani i u pet ili šest odbora i ustanova.\nUbjedljivo najviše angažovanja pored zvaničnog radnog mjesta imao je Milenko Janić, jedan od direktora u “Poštama Srpske”, koji je tokom prošle godine, pored plate u ovom preduzeću, kroz članstvo u odborima za reviziju JP “Putevi RS”, “Željeznica RS”, JU SC “Borik”, AD “Toplana”, “Kosmosa” i Poslovne zone, dodatno zaradio 22.921 KM. Janić je zadržao samo funkciju člana Odbora za reviziju JP “Putevi RS”.\nZa njim ne zaostaje ni Snežana Vujnić, direktor Investiciono-razvojne banke RS, koja je bila član u pet odbora. Vujnićeva je bila predsjednik Odbora za reviziju u “Krajina osiguranju”, kao i član Odbora za reviziju “Željeznica RS”, JP “Šume RS”, član Nadzornog odbora u Banci Srpske i “Lutrije RS”.\nNa osnovu ovih anganžmana, pored plate direktora u Investiciono-razvojnoj banci RS, tokom prošle godine ostvarila je dodatna primanja od čak 24.199 KM. Najveću zaradu imala je po osnovu članstva u NO Banke Srpske, i to 8.000 KM, a zadržala je članstvo u Odboru “Lutrije RS”, iz koje je prošle godine inkasirala'4.800 KM.\nNišta manje nije bio angažovan ni Mladen Milić, direktor Fonda PIO RS, koji je kao član NO Društva za upravljanje PREF-om, Agencije za informaciono društvo RS, NO Banke Srpske i UO Kompanije “Boksit” tokom prošle godine inkasirao 23.571 KM.\nMilić je zadržao funkciju člana UO Kompanije “Boksit”, po osnovu koje prima 1.064 KM mjesečno.\nI u sektoru energetike pojedini direktori hidroelektrana, elektrodistribucija i izvršni direktori “Elektroprivrede RS” pored zvanične funkcije bili su angažovani u upravnim i nadzornim odborima uglavnom preduzeća iz elektroenergetskog sektora.\nTako je Blagoja Šupić, izvršni direktor u “Elektroprivredi”, pored redovnog radnog mjesta, dodatno zarađivao i u “Elektrodoboju”, RiTE Ugljevik, “Elektrodistribuciji” Pale i gradu Trebinju. Zanimljivo je da se Šupić nije izjasnio u kojem upravnom ili nadzornom odboru želi da zadrži funkciju.\nSlična situacija je i s Vladislavom Vladičićem, direktorom “Elektrohercegovine”, koji je bio u upravnim i nadzornim odborima u HE na Trebišnjici, RiTE Ugljevik, “Elektrokrajini”, a ostvarivao je primanja i od grada Trebinje. Vladičić se izjasnio da želi da zadrži funkciju člana NO HE na Trebišnjici, odakle inkasira 500 KM mjesečno.\nNi u finansijskom sektoru i institucijama nije drugačije, pa je tako Saša Stevanović, izvršni direktor Društva za upravljanje PREF-om, pored plate u ovoj instituciji tokom prošle godine ostvario i dodatna primanja od oko 20.000 KM i to kroz članstvo u Odboru za reviziju Pavlović International Bank te Upravnom odboru “Krajinapetrola” i “Elektrodoboja”. Stevanović je zadržao funkciju člana Upravnog odbora “Elektrodoboja”.\nI njegov pretpostavljeni Darko Lakić, direktor Društva za upravljanje PREF-om, pored osnovne plate zaradio je 20.428 KM kroz anganžman u UO “Alumine” iz Zvornika i kao član Odbora za reviziju u “Telekomu RS”. Lakić je zadržao funkciju u “Telekomu”.\nVećina direktora, što je i logično, zadržala je funkcije koje su plaćenije, a zanimljivo je i to da ih je većina napustila članstvo u organima Banke Srpske.\nIz informacije koju je razmatrala Vlada RS, a u kojoj se navode i primanja funkcionera i direktora po raznim osnovama, vidljivo je da je rekorder po primanjima, pored osnovne plate, Milenko Pađen, izvršni direktor Fonda zdravstvenog osiguranja RS, koji je tokom prošle godine dodatno zaradio gotovo 40.000 KM. Njemu je od aprila do decembra prošle godine iz Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje RS isplaćeno 12.880,53 KM, zatim iz JZU Dom zdravlja 6.196,38 KM, Narodne skupštine RS 19.638 KM i iz JZU Institut za javno zdravstvo 130 KM.\nMalo manje, tačnije oko 32.000 KM pored osnovne plate primio je i Veljko Marić, direktor Univerzitetske bolnice u Foči i to kao poslanik Narodne skupštine RS, odakle je inkasirao 21.317 KM, i kao profesor Univerziteta u Istočnom Sarajevu, gdje je tokom prošle godine zaradio 10.425 KM.\nInače, gotovo svi direktori iz sektora zdravstva pored osnovne plate imali su i dodatna primanja, bilo kroz odborničke dodatke, anganžman na univerzitetu ili kroz članstvo u upravnim i nadzornim odborima drugih zdravstvenih institucija.\nI Brankica Babić, izvršni direktor u Fondu zdravstvenog osiguranja, tokom prošle godine kroz anganžman u JP “Putevi RS” zaradila je dodatno više od 15.000 KM.\nPored plate, velikim dodatnim primanjima može se pohvaliti i Duško Račić, direktor Kliničkog centra Banjaluka, koji je dodatno zaradio oko 20.000 KM i to od grada Banjaluka, Doma zdravlja, Univerziteta u Banjaluci, Osnovnog suda i kompanije “Hemofarm”.\nNa sjednici održanoj u srijedu Vlada RS je razriješila direktore, zamjenike direktora i izvršne direktore u javnim preduzećima, javnim ustanovama, agencijama, vanbudžetskim fondovima i Investiciono-razvojnoj banci članstva u nadzornim odborima, upravnim odborima i odborima za reviziju. S obzirom na zaključak Vlade RS donesen nekoliko dana ranije, direktorima je ostavljena mogućnost da izaberu članstvo u samo jednom upravnom, nadzornom ili odboru za reviziju.\nPremijerka RS Željka Cvijanović izjavila je juče da će ubuduće svi koji budu konkurisali za članstvo u nadzornim i upravnim odborima morati potpisati izjavu da nisu članovi nekog drugog odbora.\nOna je rekla da će u narednih sedmicu ili dvije biti imenovani vršioci dužnosti, a nakon toga će se ići u redovnu proceduru raspisivanja konkursa, ističući da je veoma važno da će razrješenjima biti otvoren prostor za neke stručne ljude koji mogu doprinijeti radu nadzornih i upravnih odbora. Nezavisne novine\nTagovi: funkcioneriizbormilenko janicplatesnezana vujnicvaznovlada rs\n12.12.2019 | 11:21\nVrhovac umjesto Vujnićeve na čelu IRB RS\n10.10.2019 | 7:30\nRazmotren izvještaj o poslovanju IRB fondova\n09.10.2019 | 16:35\nVujnić: Neto dobit IRB-a i fondova veća od 20 miliona KM\n09.10.2019 | 14:16\nZa armiju službenika nabavljaju 46 tona mesa\nKomentari na članak: Funkcioneri pored plate uzimali i do 40.000 KM\ncicvara i med\n18.04.2014 u 17:26\nBezveze ste prozvali ovih par ljudi.Šta je još ovakvih koji bez ikakvog posebnog osnova(ni zvanja ni rezultata)primaju ogromne cifre još od 2000 g..Ako tražite da dokumentujemo,nije problem.Samo džaba vajda od dokumentovanja,oni neće novac vratiti u budžet ,tj narodu\nOvce za šišanje!!\n18.04.2014 u 17:56\nJadan ovan narod, čega se više neće naslušati, nagledati trpiti.\nČuj, iz zdravstva koje je u totalnom kolapsu, predstavnik u JP ”PuteviRS”, ne zna se šta je gore ili putevi, ili zdrastvo ili njihovi predstavnici.\nGdje vam je više kraj, da li imate imalo ljudskosti, morala, bilo čega, što životinja već ima???Jadni, bijedni, prozvani i ostali kako vas nije sram, stidite se Boga, koji može vam vratiti najmilijima. Znate li granicu ikada. dokle više, Vlada, treba zbog ovoga, da odgovara i da odgovaraju oni koji to rade ili su radili do sada. Čuj, Milić u Boksit preko hiljadu za mjesec dođe li ili ne doše na taj Odbor.Sram, vas bilo.\n18.04.2014 u 17:59\nPročitajte prozvani i neprozvani makar ovo što danas piše http://www.capital.ba/radnici-umiru-od-gladi/\nSRAM VAS BILO STIDITE SE NARODA, A PLAŠITE SE BOGA, IMATE LI U SEBI IŠTA LJUDSKO,ŽIVOTINJE IMAJU MORALA VIŠE OD VAS!!ZA ŠTA STE SPOSOBNI,DA UZIMATE NARODU I POSLEDNJU KORU HLJEBA.\n19.04.2014 u 1:15\nMladenu Miliću se isplatila kupovina diplome na Fabusu.\n23.04.2014 u 12:47\nja mislim da se tebi MM nije ispaltilo igranje i manipulisanje, pa sad jauces sto te vise nema :-) …nema ruckova, nema zena, nema sluzbenog vozila, vozaca ….\nSve više ljudi trguje kripto valutama u BiH\nManji rashodi podigli „Nektar“\nOvo je još jedan dokaz ludila vlasti prema domaćoj privredi - proizvođačima. Dilu između tajkuna i pojedinih nosioca vlasti nema…\n“Mtel” imun na koronu, polugodišnja dobit 16,1 miliona KM\ncao ovdje gay mirko imao sam paket u elta kabelu bio je jedan zgodan decko ponudio mi ali je to…\nOvo je firma koja ne plaća topli obrok radnicima sigurno je i to ušlo u ove uštede.\nDa li bi neko iz UIO iznio svoj komentar? Da kaže iskreno šta misli o ovome. Znate li Vi iz…


U Republici Srpskoj nije zabilježena pojava bolesti afričke kuge svinja, a Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede preduzelo je preventivne mjere iz svoje nadležnosti i svakodnevno dobija informacije evropskih službi, prije svih Generalnog direktorata Evropske komisije za zdravlje i bezbjednost životinja.\nPortparol Ministarstva Aleksandar Macanović rekao je danas Srni da je iz ovih izvještaja vidljivo da je u posljednjoj sedmici januara i prvoj sedmici februara u zemljama EU zabilježeno 159 slučajeva izbijanja bolesti kod divljih svinja i 13 slučajeva kod domaćih svinja.\n"Pretežno obolijevaju divlje svinje, a bolest se dalje prenosi na domaće u manjoj mjeri. Najviše slučajeva kod divljih svinja zabilježeno je u Poljskoj, a kod domaćih u Rumuniji", naveo je Macanović.\nPrema njegovim riječima, za sada nije registrovana pojava bolesti afričke kuge svinja u zemljama okruženja, Srbiji i Hrvatskoj.\nOn je napomenuo da su preventivne mjere, uglavnom, u nadležnosti tijela na nivou BiH, Kancelarije za veterinarstvo BiH i Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\n"Poslali smo dopis republičkim veterinarskim organizacijama i inspekcijama, Lovačkom savezu Republike Srpske, kao i svim korisnicima lovišta, te veterinarskim laboratorijama da u skladu sa nadležnostima obavijeste vlasnike farmi svinja o povećanom riziku za pojavu afričke kuge svinja. Ove ustanove treba da preduzmu sve preventivne mjere", naglasio je Macanović.\nS obzirom na to da trenutno nema efikasne vakcinacije i liječenja, Macanović kaže da je najbolja strategija za zemlje u kojima nema bolesti poboljšanje kontrole granica, pravilno podizanje svijesti i poboljšanje biološke bezbjednosti.\n"Sprečavanje unosa virusa moguće je i ograničavanjem kretanja divljih svinja", dodaje Macanović.\nOn je ukazao da je afrička kuga svinja visokozarazna virusna bolest domaćih i divljih svinja koja pričinjava ekonomsku štetu.\n"U zemljama EU gdje se bolest pojavila vrši se eutanazija životinja jer nema poznatog lijeka. Opasnost za ljude ne postoji u smislu prenošenja bolesti sa životinja", navodi Macanović.\nMacanović je rekao da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede na raspolaganju medijima za sve informacije kako bi javnost bila objektivno i pravovremeno informisana.


Usporen pad poslovanja Komercijalne banke u trećem kvartalu | Kamatica\nPočetna > analiza > Usporen pad poslovanja Komercijalne banke u trećem kvartalu\nTekst objavljen: 04.11.2020 12:10\nBeogradska Komercijalna banka (KMBN) objavila je nerevidirane rezultate poslovanja za period jul-septembar koji su doneli poboljšanje poslovanja u odnosu na pandemijom pogođeno drugo tromesečje\nU prvih devet meseci Komercijalna je zabeležila neto prihod od kamata u visini 9,03 milijarde dinara, što je smanjenje od 4,6 odsto u odnosu na isti period lani, dok je neto prihod od naknada i provizija dostigao 3,65 milijardi dinara, što je slabije za 9,1 odsto u odnosu na isti period 2019. godine.\nBanka je u periodu januar-septembar ostvarila profit od 4,32 milijarde dinara (pad od 39,1 odsto), pod uticajem slabijeg rezultata iz osnovnog biznisa, ali i zbog viših troškova zarada i naknada zarada, te u prošloj godini ostvarenih vanrednih prihoda od naplate otpisanih plasmana.\nAktiva Komercijalne banke na kraju septembra iznosila je 459,5 milijardi dinara što predstavlja rast od početka godine od 6,3 odsto.\nDržava je još uvek većinski vlasnik Komercijalne banke sa udelom od 83,2 odsto, dok bi do kraja godine trebalo da se sprovede krajem februara potpisan sporazum o prodaji ovih akcija slovenačkom NLB-u.\npoboljšanje poslovanja Komercijalna banka kombanka treći kvartal momentum


Ambasadorka Kine o investicijama | N1 Srbija\nAmbasadorka Kine: Ako se ostvari dogovoreno, investicije 20 milijardi dolara\n26.06.2019. |18.47 >18.51 |\nAmbasadorka Kine u Srbiji Čen Bo izjavila je, u razgovoru sa poslaničkom grupom prijateljstva Srbije i Kine u Skupštini Srbije, da su sadašnje investicije u Srbiju preko deset milijardi dolara sa tendencijom da ako se ostvare svi potpisani međudržavni sporazumi mogu da dostignu oko 20 milijardi dolara do 2025. godine.\nOna je izrazila uverenje da će se saradnja dalje razvijati kroz još aktivnije uključivanje investitora, pre svega malih i srednjih preduzeća iz Кine, i jačanjem saradnje na polju inovacija i poljoprivrede, saopšteno je iz Skupštine Srbije.\n"U našem odnosu i saradnji nema zabranjenih zona i nema prepreka", naglasila je ambasadorka.\nPoslanik Dragomir Karić rekao je da treba sarađivati i raditi sa državama kao što je Kina, koja, kako navodi, podržava Srbiju u Savetu bezbednosti i u svim međunarodnim organizacijama.\nPoslanička grupa prijateljstva Srbije i Кine, koju predvodi Žarko Obradović, ugostila je u Narodnoj skupštini ambasadorku Кine Čen Bo, a na sastanku je istaknuto da su tradicionalno bliske veze između dve države poslednjih godina ojačane do te mere da su poprimile, kako su naveli, čelični karakter.\nPredsednik poslaničke grupe Žrako Obradović je rekao da Srbiju i Кinu vezuje sveobuhvatno strateško partnerstvo i zahvalio se toj državi na podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nČen Bo Investicije Kina Srbija\nZasto kredite nazivate investicijama? A nazadnjaci...💳\nOPET,po ko zna koji put MESHATE "INVASTICIJE" sa "KREDITIMA"!!!!...\nAmbasadorka zvanično priznaje da je dosadašnji ukupni dug Srbije prema Kini 10 milijardi dolara. Zamislite kako se tek Venecuela provela sa Kinom, kao njihov najveći dužnik na planeti. Da li se od ovolikog zaduženja bolje živi i da li je kod nas blagostanje? Šta je sa dežurnim analitičarima i pametnicama? GDE IM JE PAMET, STRUKA I PRE SVEGA POŠTENJE?


Ivica Todorić postaje najuticajniji čovek na Balkanu\n27/06/2014 | 09:51\nAgrokorovim preuzimanjem Mercatora nastala je daleko najzaduženija grupa na Balkanu, koja ima ukupno 5,3 milijardi evra duga, a Ivica Todorić će završetkom transakcije postati najuticajniji čovek u Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori, piše ljubljanski Dnevnik.\nPreuzimanjem Mercatora, Todorić je svojim prehrambenim firmama pružio potreban prostor na trgovskim policama, ali je spasio i svoj poslovnu imperiju koji tone pod teretom duga i neodrživo visokih troškova finansiranja, ocenjuje ljubljanski list.\n>>>>> Preuzimanje Mercatora: Hrvati likuju, Slovenci najavljuju demonstracije\nPlaćanjem kupoprodajne cene za 53 odstotni paket deonica, Mercator je i službeno prešao u vlasništvo Agrokora ili holandske kompanije Adria Group. Na ovu kompaniju je Todorić nedavno premestio većinski udeo Agrokora, a u isto vreme je podigao gotovo pola milijarde evra kredita kojima namerava preuzeti Mercator.\nDanas ili najkasnije u ponedeljak će Mercator postati deo daleko najzaduženija grupa na Balkanu, a Todorić je najuticajniji čovek u Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori. Od njega će direktno zavisiti 57.000 radnih mesta, a posredno i nekoliko puta više. Završetkom akvizicije koncern Agrokor takođe postaje prevelik za propast, jer bi usled toga došlo do finansijskog sloma bankarskog sistema na čitavom Balkanu. S obzirom na obaveze Mercatora, Agrokora i kredite, kojima namerava finansirati kupovinu slovenačkog trgovca, Todorićevo poslovno carstvo ima 5,3 milijarde evra finansijskih i poslovnih obaveza.\nNakon završetka akvziciije, Todorić će imati u rekama sudbinu cele prehrambene industrije, ne samo u Sloveniji, nego u svim zemljama bivše Jugoslavije. Prehrambena firma, koja odluči da se povuče sa police ujedinjenog Mercatora i Konzuma teško će preživeti.\nAgrokor je postao i najveći vlasnik nekretnina u Sloveniji. S Mercatorom je dobio 1,14 miliona kvadratniih metara nekretnina. Agrokor se sada smatra jednim od najvećih zemljoposednika u Hrvatskoj, a zbog raširenih poljoprivrednih aktivnosti svake godine dobija nove desetke miliona evra državnih subvencija.\nPreuzimanje Mercatora je za Todorića samo međustanica ili način kako da spasi svoj poslovno carstvo, ocenjuje Dnevnik.\nPreuzimanje Mercatora: Hrvati likuju, Slovenci najavljuju demonstracije\nMali: `Beograd na vodi` glavni pokretač privrede


Pozivni broj 033676 / +4933676 / 004933676 / 0114933676, Nemačka\n033676 je pozivni broj telefonskog okruga za Friedland b Beeskow. Za fiktivni broj telefona 4443221 i pozivni broj grada 033676, broj za pozivanje je 033676 4443221. A Friedland b Beeskow se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4443221, pozivni broj grada 033676 (Friedland b Beeskow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 33676 4443221. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 033676, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 033676 (Friedland b Beeskow).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Friedland b Beeskow, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Friedland b Beeskow, morate da dodate +49 33676 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4443221, pozivni broj grada 033676 (Friedland b Beeskow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 33676 4443221.


Bank of China, Hong Kong, Kina\nBanka je finansijska institucija čija je osnovna funkcija da pruža usluge u vezi sa skladištenjem depozita i izdavanjem kredita. Riječ banka potiče od italijanske riječi banca što znači klupa. Bankarstvo je privredna djelatnost koja se bavi posebnim poslovima u vezi s novcem i novčanim vrijednostima, a tako nazivamo i ekonomsku nauku o bankama i njihovom poslovanju.\nHistorija bankarstva usko je povezana sa historijom novca. Geneza bankarstva proistekla je iz razvoja bankarskih poslova, prije svega depozitnog i kreditnog posla, koji određuju osnovnu instuticionalnu funkciju banke kao novčanog preduzeća. Kreditni, mjenjački i založni poslovi postojali su već u starom vijeku kod Sumerana, Asiraca, Babilonaca, Egipćana i Grka. Ove aktivnosti su bile vezane za religiozne hramove antičkog svijeta, što je sa svoje strane doprinosilo razvoju trgovine i poljoprivrede. U periodu od 7. do 5. vijeka p.n.e. u Babilonu su se pojavile prve privatne kuće (Igibi i Murašu), koje su se bavile poslovima skladištenja i čuvanja robe (žita, hrane, zlata), kao i davanja u zajam robe drugim licima.\n^ Bankarstvo, Univerzitet Singidunum, ISBN 9788679121912\nhttp://www.theguardian.com/news/datablog/2009/mar/25/banking-g20 (en) Najveće svjetske banke\nhttps://web.archive.org/web/20120111132200/http://ucblibraries.colorado.edu/govpubs/us/banking.htm (en) Bankarstvo, banke, i kreditne zadruge\nhttps://web.archive.org/web/20151222134118/http://cbbh.ba/ (bs) Centralna banka Bosne i Hercegovine\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Banka&oldid=3138898"


09.01.2019. 07:28 > 12:12\nU Banjaluci i drugim gradovima širom Republike Srpske danas se obeležava Dan Republike. Na centralnom gradskom Trgu Krajine održan je svečani defile, a manifestacijama u Banjaluci prisustvuje predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, ministar odbrane u Vladi Srbije Aleksandar Vulin, ruski ambasador u BiH Petar Ivancov i mnoge druge visoke zvanice.\nPočasna jedinica MUP RS predala je raport na početku svečanog defilea predsednici RS Željki Cvijanović, a predvodio ju je komandir Vitomir Petričević.\nU svečanom defileu su Posebne snage policije, kadeti 20. klase Policijske akademije. Sledi ih pet motorizovanih ešalona MUP i jedan iz civilnog sektora, piše Srpskainfo.\nOklopno vozilo "Despot" izazvalo je najviše pažnje okupljenih građana, a u pitanju je prototip koga razvija Tehnički remontni zavod Bratunac.\nSvečani defile počeo je tačno u podne, a učestvovalo je preko 1.000 učesnika. Polazak je bio sa stadiona „Borca“, a gradom su prodefilovali mnogobrojni učesnici.\nMeđu njima su pripadnici Specijalne jedinice Policije Republike Srpske, tri ešalona pripadnika jedinice za podršku, kao i mnogi drugi pripadnici MUP-a RS ali i ostali učesnici.\nPodsećamo da je prošle godine Banjalukom prodefilovalo više od 1.800 učesnika.\nCvijanović: Republiku očivala ljubav\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je nakon tradicionalnog pozdrava „Pomoz bog junaci“ da je Republiku Srpsku očuvala ljubav i snaga njenih institucija.\nDodik nakon svečane akdemije poručio da je SRPSKA SVE VIŠE DRŽAVA\n- Hvala svima koji su stvarali RS i onima koji su je u miru razvijali. Svaki put je Republika pobjeđivala kada smo bili okupljeni oko njenih interesa. Želim da tako bude i ubuduće. Živela Republika Srpska – poručila je predsednica Republike Srpske.\nPred hiljade građana koji su izašli da prate svečani defile pripadnici MUP RS i ostali učesnici otpevali su pesmu „Pukni zoro“.\nNa kraju svečanog defilea povodom Dana Republike Specijalna antiteroristička jedinica otpevala je Himnu kosovskih junaka. Zanimljivo je da su tokom izvođenja ove pesme pripadnici MUP-a promenili deo gde su stihove "odlazimo da se ne vratimo" otpevali "odlazimo da sve pobedimo".\nPredsednici Vlade Srbije Ani Brnabić uručen je Orden Republike Srpske na lenti, a tom prilikom ona je poručila da je odlikovanje potvrda odgovorne politike Vlade i predsednika Srbije i stalni podsetnik na obaveze i dunosti koje nosi bratski odnos Banjaluke i Beograda.\nNa svečanosti u Palati Republike, gde su povodom Dana RS, 9. januara, uručena odlikovanja i drugim zaslužnim pojedincima i institucijama, ona je rekla da odnos Srbije i RS prevazilazi formalne okvire uobičajene bilateralne saradnje, već da u njemu postoji, u svakom smislu, nešto mnogo veće i značajnije od "diplomatskog" i administrativnog.\nOna je pozvala da se, ne zaboravljajući prošlost, da se ne bi ponovila, okrene budućnosti - saradnji, miru i stabilnosti, brizi za generacije koje dolaze i obavezi da se za njih napravi drugačiji region i bolja budućnost.\nOdnos Republike Srpske i Srbije baziran je na međusobnoj brizi i podrci, i ne samo na rečima već na konkretnim projektima, istakla je Brnabić.\n- Ovo odlikovanje je podsticaj za još ozbiljniji i vredniji rad u korist našeg naroda i svih građana drugih nacionalnosti - zaključila je predsednica Vlade Srbije.\nSaša Vlaisavljević, generalni direktor beogradskog aerodroma "Nikola Tesla", takođe prisustvuje manifestacijama koje se održavaju povodom dana RS. Njemu je uručena plaketa "Sveti Stefan", povodom Dana Republike Srpske.\nPrisutna i delegacija Srpske liste i patrijarh srpski Irinej\nTakođe, obeležavanju Dana Republike Srpske prisustvuju i delegacija Srpske liste, koju će predvoditi predsednik te srpske stranke na Kosovu i Metohiji, Goran Rakić.\nObeležavanju Dana RS prisustvovaće i patrijarh srpski Irinej koji služi Svetu arhijerejsku liturgiju u Sabornom hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci.\nSrbi sa Kosova i Metohije položili vence na spomenik 12 beba\nDelegacija Srba sa Kosova i Metohije i Odbora za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji danas su, povodom obeleževanja 9. januara- Dana Republike Srpske, položili venac na spomenik 12 beba u Banjaluci.\nVenac su položili predsednik Srpske liste i gradonačelnik severne Kosovske Mitrovice Goran Rakić, potpredsednik Srpske liste Igor Simić, generalni direktor Kombinata “Trepča” Jovan Dimkić i predsednik Odbora za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji Milorad Arlov.\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić rekao je da je ova delegacija u ime naroda sa Kosova i Metohije došla u Banjaluku kako bi odala poštu svima koji su dali živote i ono najvrednije što su imali za odbranu Republike Srpske i za spas Srbe zapadno od Drine.\nZatvoreni lokali, od ranog jutra sve spremno za defile\nU Banjaluci sve je jioš rano jutros sve bilo spremno za svečani defile na Trgu Krajine te su u najvećem gradu Srpske povećane mere bezbednosti, piše Srpskainfo.\nMnogi lokali su zatvoreni, na balkonima se vijore zastave Republike Srpske, a policajci su raspoređeni po celom gradu i brinu da sve manifestacija povodom Dana Republike proteknu u redu.\nPre početka svečanog defilea, kolona vozila sa srpskim trobojkama prošla je ulicama Banjaluke povodom Dana Republike Srpske.\nBez Trećeg pešadijskog (RS) puka Oružanih snaga BiH\nOružane snage BiH ni ove godine neće učestvovati u obeležavanju 9. januara – Dana Republike Srpske, potvrdio je predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nOn je istakao da nije tražio učešće pripadnika Trećeg pešadijskog (RS) puka Oružanih snaga BiH u aktivnostima zvaničnika Republike Srpske.\nDodik je naveo da to nije uradio zbog struktura na nivou BiH.\n– Ne želim nikoga da moljakam, niti nešto drugo, niti da ponižavam te ljude iz Oružanih snaga. Dobro su došli na svakoj manifestaciji, veoma ih cenim i biću s njima kada budemo obeležavali Božić u kasarni “Kozara” – rekao je Dodik, piše Srpskainfo.\nDržavni praznik u RS\nNarodna skupština Republike Srpske je prethodno usvojila Deklaraciju u kojoj se navodi da Dan Republike neće biti ukinut čak i ako Ustavni sud BiH, eventualno, donese odluku kojom bi ovaj državni praznik proglasio neustavnim.


Bliskost u partnerskim odnosima – Psiholjub\nOno što određeno iskustvo među partnerima čini bliskim je zajedničko kreiranje značenja. Iskustvo koje oba partnera smatraju izrazom bliskosti je ono koje je za oboje visoko značajno, i smisleno. Oba partnera se u takvim interakcijama osećaju potpuno uključenim i ispoštovanim, te percipiraju ovakvo iskustvo kao izraz, kako lične vrednosti tako i samog bračnog odnosa. Bliska interakcija stavlja akcenat na saradnju, uzajamnost i empatičnost.\nOdređen nivo otvorenosti i osetljivosti u suštinskoj je suprotnosti sa načinom na koji se dečaci socijalizuju. Tokom odrastanja, dečaci od svoje okoline dobijaju poruke o tome da treba da izbegavaju svako pokazivanje slabosti. Podstiču se u tome da svoja osećanja zadrže za sebe, što će ojačati njihovu sposobnost za samokontrolu, kada je upitanju ekspresija “zabranjenih“ emocija. Ovakav vid samokontrole ne ide ruku pod ruku sa duhom otvorenosti i saradnje. Dečaci se nagrađuju kada pokazuju snagu i rešavaju praktične probleme, te su skloniji međusobnoj kompeticiji i iskazivanju moći.\nSeksualnost je, takođe mesto gde različita uverenja i očekivanja svakog od partnera mogu dovesti do problema na polju bliskosti. Ukoliko muškarac izjednačava intimnost sa seksualnošću, jer ima uverenja da je samo tokom seksualnog kontakta prihvatljivo da pokaže svoje emocije i osetljivost, on će insistirati na sexualnom odnosu, kako bi osetio bliskost sa svojom ženom. Međjutim, ukoliko njegova partnerka smatra da je zapravo bliskost preduslov seksualnom kontaktu, njih dvoje će se naći u začaranom krugu, i zatvoriće kanale međusobnom razumevanju.\nMnoge devojčice su vaspitavane tako da razvijaju, sa jedne strane svoje verbalne sposobnosti, a sa druge interpersonalne veštine, sa fokusom na kapacitet za brigu o drugome, kao pandan korišćenju moći kao sredstvu uticaja (koji je namenjen muškarcima). Ako pođemo od preduslova bliskosti, a to je pretpostavka da svaki partner jednako učestvuje u stvaranju značenja, ženino uverenje da je ekspert za interpersonalne odnose, može ugroziti uspostavljanje bliskosti među partnerima. Ukoliko supruga sebe percipira za stručniju u kreiranju značenja, barijera uspostavljanju bliskosti je podignuta.\nNa koji način se misli pri “ogledaju u drugome”?\nKao sto se dete ogleda u majci.Termin je iz razvojne psihologije,u kontaktu sa majkom dete upoznaje sebe i formira sopstvene granice.Uci se neutralizaciji i mentalizaciji-osmisljavanju svojih psihickih stanja.To radimo i kada odrastemo.Kada postoji bliskost i razumevanje sa obe strane,uz pomoc druge osobe spoznajemo sta je autenticno nase,a sta je stvar projekcije.Potvrdjujemo sopstvene granice.