youtube Archives | Original\nYouTube te poziva da snimiš film o sebi\nVideo platforma YouTube poziva sve zainteresovane da snime kratak film o svom životu. Korisnici treba da prikažu kako izgleda jedan običan dan u njihovom životu kako bi učestvovali u projektu “Life in a Day” (Život u jednom danu).\n10/05/2020 09/05/2020 Budi aktuelan by editor\nDa je Ana Frank umesto olovke imala telefon, njen dnevnik bi izgledao ovako\n“Kuća Ane Frank” u Amsterdamu snimila je serijal “Video dnevnik Ane Frank” koji se sastoji od 15 epizoda. Prva epizoda premijerno je prikazana krajem marta, a poslednja je objavljena 4. maja na zvaničnom YouTube kanalu Kuće Ane Frank.\nYouTube ovih dana testira nove opcije, da li ste ih vi dobili?\nYouTube poslednjih nekoliko dana eksperimentiše sa dodavanjem tzv. poglavlja u video snimcima, i to na iOS, Android i desktop uređajima. Ova opcija bi praktično u samom video snimku trebalo da uključi sve važne meta podatke samog snimka.\n29/04/2020 28/04/2020 Budi kulturan by editor\nSvetski filmski festival počinje 29. maja na YouTube-u\n„Svi smo jedno: Svetski filmski festival” počinje na Jutjubu 29. maja i trajaće deset dana. Realizacija projekta započeta je kada je koronavirus prekinuo mnoge međunarodne događaje, a filmska industrija u potpunosti je zaustavljena.\n22/03/2020 21/03/2020 Budi kulturan by editor\nFilmski centar Srbije pokrenuo YouTube kanal na kom možete besplatno da gledate domaće filmove\nFilmski centar Srbije (FCS) je pokrenuo YouTube kanal na kome mogu besplatno da se gledaju domaći filmovi, a na kom trenutno objavljuje ostvarenja koja su nastala uz podršku te ustanove kulture.\nNetflix i YouTube usporili striming u Evropi\nEvropska unija je zahvalila kompanijama Netflix i Google na spremnosti da preduzmu korake u cilju smanjenja pritiska na internet saobraćaj.\nDečja spisateljica pokrenula edukativni serijal za decu i roditelje na YouTube-u\nSpisateljica za decu i mlade Jasminka Petrović pokrenula je na svom YouTube kanalu interaktivni edukativni serijal pod nazivom “Čitanjac, igranjac!” namenjen ne samo najmlađima, već čitavoj porodici.


Tači: Vrijeme za historijski sporazuma Kosova i Srbije\nHasim Tači, predsjednik Kosova\nPredsjednik Kosova Hašim Tači rekao je da će u nedjelju 24. juna biti održan prvi sastanak finalne faze dijaloga između Kosova i Srbije.\nOn je kazao da je došlo vrijeme da se postigne historijski sporazum koji će omogućiti potpunu normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova i njihovih naroda.\nTači je rekao na konferenciji za novinare da je postizanje sveobuhvatnog sporazuma sa Srbijom neophodno za ispunjenje kosovskog cilja, a to je kako je kazao da Kosovo postane članica Ujedinjenih nacija. Time bi se po njegovim riječima ubrzao i proces integracije Kosova u Evropsku uniju i NATO.\n„Naš cilj u zaključnoj fazi ovog dijaloga jeste i postizanje pravno obavezujućeg sporazuma između Kosova i Srbije, koji će omogućiti potpunu normalizaciju odnosa između dvije države. Ubijeđen sam da je došlo vrijeme, nakon razgovora, koji na jedan ili drugi način, traju sada već dvadeset godina, da se potpiše historijski sporazum između Kosova i Srbije, kojim će se okončati tragična epoha, duža od jednog vijeka, u odnosima između dvije države i dva naroda'”, rekao je Tači.\nTači očekuje da će razgovori u Briselu biti teški, ali je istakao da Kosovo nema čega da se plaši kad je u pitanju epilog tog dijaloga.\n„Kao kosovsko društvo i politika, imali smo hrabrost, znanje, dobru organizaciju, međusobnu saglasnost, kako na Konferenciji u Rambujeu, tako i u Bečkom procesu, da putem pregovora i pravične borbe dođemo do oslobođenja Kosova, a zatim da omogućimo i proglašenje nezavisnosti, odnosno stvaranje države Kosovo”, kazao je Tači.\nTači je kazao da će Kosovo u finalnoj fazi dijaloga imati snažnu podršku SAD-a, koje su kako je kazao izuzetno zainteresovane, više nego ikada prije, da se postigne sporazum o normalizaciji, kao neophodan uslov za učlanjenje Kosova i Srbije u EU. On je istakao i da je neophodno osnivanje sveobuhvatne delegacije Kosova, koju bi činili predstavnici političkih partija, civilnog društva, medija i stručnjaka iz određenih oblasti koji bi zajedno radili na postizanju sporazuma.\n„Mislim da će tako nešto proces učiniti mnogo transparentnijim, kredibilnijim i na samom kraju prihvatljivim i sprovodljivim, u slučaju postizanja konačnog sporazuma. Spreman sam da tretiram sve ideje i prijedloge koje će nam zajedno predstaviti, politika i društvo, kako bismo se kako treba suočili sa izazovom koji nas od sada nadalje očekuje“, rekao je predsjednik Kosova.\nGovoreći o sve češćim tvrdnjama pojedinih medija da Albanci planiraju da zauzmu sjever Kosova, Tači je kazao da Kosovo nema tu šta da uzima jer sjever pripada Kosovu. On je rekao da je Zajednica srpskih opština završena stvar jer na izradi statuta već rade stručnjaci i poručio i da će Kosovo ispuniti sve obaveze koje je preuzelo potpisivanjem Briselskog sporazuma.


Bečka policija traži nove službenike - Dijaspora\nPolicajka i policajac u razgovoru sa građankom © BM.I / A. Tuma\nBečka policija u saradnji sa Magistratskim odeljenjem 17 - Integracija i diverzitet organizuje veliki informativni skup pod nazivom "Wien braucht dich" na koju su pozvani svi koji žele da se informišu o eventualnom zapošljavanju u bečkoj policiji.\nManifestacija se održava u četvrtak 4. maja 2017. godine sa početkom u 18:00 časova u velikoj sali VHS Favoriten u 10. becirku, Arthaberplatz 18.\nBečka policija je sebi postavila za cilj da ubuduće u službu primi što više mladih iz doseljeničkih porodica i ovo je jedna od brojnih mera u tom pravcu.\nFestival bezbednosti ispred Rathaus-a\nPovodom nacionalnog praznika u Austriji, 25. i 26. oktobra održaće se deveti po redu, "Bečki festival bezbednosti" (“Wiener Sicherheitsfest”). Učestvuju sve službe pomoći i bezbednosti, kao što su policija, vatrogasci i hitna pomoć.\nPolicijske patrole uživo na Fejsbuku\nU subotu, 27. septembra, bečka policija obeležava svoj dan. Osim što policija ovom prilikom otvora svoja vrata posetiocima, dve jedinice će uživo na Fejsbuku uživo izveštavati o svojoj patroli.\nSavet i pomoć - bečka policija i migranti\nProjekat grada Beča “Savet i pomoć - most za ljude” obuhvata brojne aktivnosti u kojima se bečka policija predstavlja i upoznaje sa stanovništvom migrancionog porekla. Cilj projekta je da se poboljšaju međuljudski odnosi, a samim tim i harmoničan zajednički život u Beču.\nMigranti u saobraćaju\nPod nazivom „Pokretljivost i migracija“ u organizaciji ÖAMTC-a (Austrijski auto-moto klub) održan je po drugi po redu skup eksperata. Da li su migranti zapostavljeni u svojoj pokretljivosti i koji faktori utiču na njihov izbor saobraćajnih sredstava su neka od glavnih pitanja kome je posvećena pažnja.


Neka objašnjenja pada "realnog socijalizma" | TC linija\nNeka objašnjenja pada „realnog socijalizma“\nPristupajući jednom od centralnih problema aktuelne političke konjukture u Srbiji, analizi uslova i uzroka raspada Jugoslavije i sloma „realnog socijalizma“ i potonjih poledica pokušaćemo da predočimo nekoliko različitih perspektiva koje se bave ovim pitanjem.\nDrugi u seriji tekstova dolazi od autora koji je deo jedne tendencije povratka humanizma u marksizam, i iako redakcija TCL nije sklona humanističkim stremljenjima unutar marksizma i tzv. argumentu „druge strane“ (tj. ideji da je Kapital samo jedna knjiga pisana iz perspektive kapitala, i da u tom smislu apstrahuje ljudske potrebe (drži ih konstantnim), te da je potrebno doći do punije slike da bi se otvorio prostor za otpor), podržavamo svaki napor da se istorija raspada Jugoslavije objasni dinamikom klasne borbe unutar socijalističkog društva i ovaj tekst predstavlja još jedan doprinos tome.\n/Majkl A. Lebovic/\nZašto su „realni socijalizam“, i naročito Sovjetski Savez, propali? Dozvolite mi da pomenem nekoliko ponuđenih objašnjenja. Uz poštovanje prema Sovjetskom Savezu, jedno od ponuđenjih objašnjenja govori da je za sve kriv Mihail Gorbačev; i to ne samo njegove greške, već izdaja. Oni koji zastupaju ovo objašnjenje se oslanjaju na dokument koji je često opisivan kao njegovo priznanje. Početak ovog dokumenta glasi:\n„Moja ambicija je bila da likvidiram komunizam, diktaturu nad svim ljudima. U ovom zadatku me je podržavala moja žena, koja je bila tog mišljenja mnogo pre mene. Znao sam da to mogu da uradim samo ako budem vodeći funkcioner. Žena me je podstrekivala da napredujem do samog vrha. Kada sam se zapravo povezao sa Zapadom, moj um se promenio zauvek. Odlučio sam da moram uništiti ceo aparat Komunističke Partije i Sovjetskog Saveza, kao i da moram to učiniti u svim ostalim socijalističkim zemljama. Moj ideal je put socijaldemokratije. Jedino ovaj sistem je u korist svih ljudi. Odlučio sam da ovaj zadatak moram ispuniti.“\nJedna od najinteresantnijih stvari u vezi s ovim dokumentom je da mu se praktično ne može ući u trag. Govori se da potiče iz intervjua u Turskoj, ali je zapravo izvor nepotvrđen i ispada kao da je vođen od strane nekoliko novinara. Dakle, rekao bih da ovaj dokument nema kredibilitet. Zašto ga onda spominjati? Prosto zato što postoje ljudi koji veruju da on postoji i tretiraju ga kao autoritet. Na svoje iznenađenje, to sam otkrio pre par godina na konferenciji o padu Sovjetskog Saveza u Pekingu, gde su ga uporno citirali članovi ruskih i bugarskih komunističkih partija, kao i, što je zanimljivo, kineski naučnici iz državne strukture koji su jasno upozoravali protiv kineskih gorbačova. Zaključak je da je sve bilo u redu sa realnim socijalizmom, ali da je veoma važno držati na oku likvidatore i sabotere.\nDrugo objašnjenje koje je preovlađujuće među ekonomistima i reformistima, kako unutar, tako i izvan realnog socijalizma, je da je Sovjetski Savez bio žrtva sopstvenog uspeha. Uspeo je u izgradnji proizvodnih snaga preko partikularnih metoda centralnog planiranja (koristeći administrativno-komandne metode) do tačke gde stari načini organizovanja ekonomije nisu više bili odgovarajući za kompleksniju, industrijalizovanu ekonomiju. Sada su ove stari načini postali okovi razvoju proivodnih snaga, što je rezultiralo krizom. Prema tome, bilo je neophodno promeniti proizvodne odnose i udaljiti se od centralnog planiranja, da bi se fokusiralo na individualno preduzetništvo. Zadatak je, ukratko, bila temeljna restrukturacija i stvaranje novog ekonomskog mehanizma. Međutim, problem je bio u tome što je to zahtevalo previše vremena za promene u ekonomiji koja je već ušla u krizu.\nSledeći argument koji ističe neuspeh da se neophodne reforme sprovedu, naglašava da je problem sa nasleđima prošlosti. Na primer, orijentacija radnika prema egalitarizmu i jednakosti je opisana od strane jugoslovenskog sociologa kao „egalitarni sindrom“ koji je „relikvija tradicionalnih društava“ – „poročno nasleđe“ i samim tim i barijera ka razvitku modernog društva. Sklonost orijentaciji prema jednakosti je često opisivana kao naleđe tradicionalne seljačke kulture i samim tim jasno „ne-proleterska“. Kako je jedan Sovjetski ekonomista rada izjavio, „Marksizam-lenjinizam odlučno odbacuje sitno-buržoasku teoriju izjednačavanja raspodele i potrošnje“, i nastavlja dalje govoreći da su takve ideje „strane proletarijatu“. Ovde takođe stoji argument brzog kretanja ka tržišnoj ekonomiji.\nJoš jedno objašnjenje propasti realnog socijalizma koje zvuči marksistički je da je bio preuranjeno – da je nivo proizvodnih snaga bio prenizak, i samim tim nedovoljan za uvođenje socijalističkih odnosa proizvodnje. Prema tome, prvenstveno je bilo neophodno izgraditi proizvodne snage (po mogućstvu pod kapitalističkim odnosima). Ovo je bio veoma čest argument kod Menjsevika koji su bili kritični prema sovjetskoj revoluciji; ali je isto značajno što sam to pre nekoliko godina čuo na sastanku partijske škole od vodećih partijskih intelektualaca u vijetnamu.\nDalje, tu je i argument Borisa Kidriča iz Jugoslavije iz 1950 (podržavan od strane mnogih u vođstvu partije), koji je opisivao reali socijalizam kao državni socijalizam koji „neizbezno vodi ka porastu osnaživanja privilegovane buržoazije kao društvenog parazita, ka potiskivanju … socijalističke demokratije, i ka opštoj degeneraciji sistema u…državni kapitalizam“. Ovo je bio argument da „realni socijalizam“ nije imao socijalističke odnose proizvodnje i da se ne može izgraditi socijalizam bez radničkog upravljanja – pozicija kasnije usvojena od strane venecuelanskoh predsednika Čaveza. Implicitna premisa ovog argumenta je da je neuspeh uspostavljanja novih socijalističkih odnosa proizvodnje izvor neuspeha realnog socijalizma.\nProtivrečna reprodukcija u „realnom socijalizmu“\nDok se u principu slažem da je karakteristika realnog socijalizma bila nedostatak socijalističkih odnosa proizvodnje, samo po sebi to je nedovoljno da objasni partikularni pravac realnog socijalizma koji se konsolidovao u periodu od 1950ih do 1980ih. Nasuprot mnogim pristupima koji posmatraju „realni socijalizam“ kao partikularni sistem, ja sam raspravio u Protivrečnostima realnog socijalizma: dirigent i dirigovani, da ga moramo razmotriti kao konkretan fenomen koji je u sebi sadržao nekoliko različitih proizvodnih odnosa , tj. da je neophodno prepoznati postojanje protivrečne reprodukcije između razlikujućih logika. Ukratko, naglasio bih važnost fokusiranja na klasnu borbu.\nDosledno Marksovoj metodologiji, iz mojih istraživanja pojedinačnih konkretnih fenomena kao što su nestašica i očigledna ponašanja aktera u realnom socijalizmu, izdvojio sam prost koncept iz kojeg se logično razvija unutrašnja povezanost sistema i razumevanje konkretne celine. Ta logična startna pozicija je avangardna partija koja je ključna za razumevanje avangardnih odnosa proizvodnje (dominantan odnos između avangardne partije i radničke klase u realnom socijalizmu). U knjizi sam izdvojio tri principa ili doktrine karakteristika logike avangardne partije:\n1. Cilj promene sistema: apsolutna posvećenost zameni kapitalizma socijalizmom i izgradnji komunističkog društva (koji za premisu podrazumeva odgovarajući nivo razvoja proizvodnih snaga)\n2. Potreba za političkim sredstvom: da bi se postigao ovaj cilj potrebna je partija sa zadatkom i odgovornošću organizovanja, vođenja i orijentisanja radničke klase, radnog naroda i društvenih organizacija.\n3. Nužni karakter avangardne partije: borba protiv neprijatelja radničke klase zahteva disciplinovanu, centralizovanu i ujedinjenu revolucionarnu partiju – našu partiju.\nRazmotrite ove tri tačke. Cilj promene sistema razdvaja koncept avangardne partije od organa birokrata vođenih ličnim interesom koji bi želeli da budu kapitalisti. Ono počinje jasnim odbijanjem kapitalizma kao sistema i verovanjem u nužnost socijalizma. Uzimajući u obzir taj suštinski cilj, pitanje je – šta da se radi? Karakteristika pristalica avangardne partije jeste ubeđenje da se ovaj cilj neće desiti spontano i da samim time zahteva vođstvo. Ukratko, orkestru je potreban dirigent. Budući da dirigent vidi sliku u celini, tu nema prostora sa spontanost i improvizaciju. Disciplina i hijerarhija su suštinske. Unutar radnog mesta ili zajednice, jedino je odgovarajuće da svi delovi, svi instrumenti prati predodređeni plan avangardne partije. Socijalizam iz ove perspektive predstavlja poklon svima „odozdo“ od onih iznad koji znaju kako da naprave socijalizam.\nMeđutim, karakteristika „realnog socijalizma“ nije bila samo logika avangarde (logika koju možemo videti u mnogima koji bi hteli da budu dirigenti). Ključno je bilo da je radnička klasa prihvatila vođstvo avangardne partije. I ona je to uradila zbog toga što joj je to omogućavalo da postigne željene ciljeve. U „realnom socijalizmu“ je postojao društveni ugovor (koji je Boris Kagarlicki opisao kao obavezni ili asimetrični društeni ugovor), i suštinski deo tog ugovora za radnike bila je zaštita od nezaposlenosti, održavanje njihovih radnih prava (što je značilo da njihovi poslovi nisu mogli biti promenjeni u smeru za koje bi radnici smatrali da smanjuju njihovo individualno blagostanje), niska dužina i intenzitet radnog dana, očekivanja porasta prihoda vremenom, subvencionisane neophodne namirnice i relativna jednakost. U zamenu za ove realne koristi, radnici su prihvatili vlast avangardne partije i sopstvenu nemoćnost i subordinaciju u svim aspektima društva.\nImplicitno se nalazi u logici avangarde nužnost da avangarda kontroliše državu, da sredstva za proizvodnju budu u vlasništvu države i da država kontroliše pravac ekonomije kroz centralno planiranje. Ovo nisu apstraktne karakteristike. U svakoj dijalektičnoj prezentaciji, svi kasniji momenti su implicitni u startnoj tački. Prema tome, u realnom socijalizmu, ove institucije su ukorenile hijerarhiju inherentnu u ovakvoj koncepciji avangarde. To su avangardni oblik države, avangardni oblik državnog vlasništva i avangardni oblik planiranja i posebno avangardni način proizvodnje. Dalje, postojale su specifične tendencije, zakoni kretanja inherentni ovoj vezi. Sa radnim pravima osiguranim u društvenom ugovoru, na primer, proširena reprodukcija kroz intenzivni razvoj (npr. uvođenje novih mašina i tehnika u već postojeće proizvodne centre) bila je teška. Prema tome, razvoj je nametao izgradnju novih proizvodnih centara , zatim privlačenje radnika na te bolje radne uslove, plate i beneficije. Inherentno u ovoj tendenciji za ekstenzivnim razvojem bilo je stvaranje, pre ili kasnije, nestašice rada i resursa i samim time potencijalne krize.\nIpak, ovo nije bio neposredni izvor krize realnog socijalizma i njegovog disfunkcionalnog i iracionalnog karaktera. Ne postoji ništa u avangardnim odnosima što bi objasnilo takve perverzne fenomene kao što su teški lusteri (denuncirani od Hruščova) ili debeo papir proizveden u industriji papira, nedovršene zgrade jer su preduzeća za izgradnju kreditovana s većom vrednošću u početnim fazama izgradnje nego u kasnijim i prakse kao što je „gold plating“(gde je, na primer, fabrika odeće koristila materijal za proizvodnju kaputa koji je koštao dva puta više od odeće za inostranstvo, i time povećavala vrednost proizvedenih kaputa). Slično tome, razmotrimo rasipničku praksu „storming“ pomoću koje su se dobijali bonusi time što se proizvodila beskorisna i opasna roba( kao što su usisivači koji bi vas udarali strujom), gomilanje proizvodnih materijala i rada individualnih preduzeća i iskrivljeni izveštaji o proizvodnim kapacitetima slani ka gore od preduzeća do planera nisu dosledni sa ciljevima i praksama avangarde.\nOve tendencije su poticale iz izvora izvan društvenog ugovora između avangarde i radničke klase. Zapravo, one su bile rezultat maksimisujućeg ponašanja menadžera preduzeća koji su telotvorili različitu logiku od avangarde. Logika avangarde se fokusira na celinu, na međupovezanost i harmoniju delova. To je logika dirigenta orkestra, koji avangarda posmatra kao suštinsku u osiguranju harmonične kooperacije. Nasuprot tome, kod menadžera nema fokusa na celinu. Ova logika insistira na maksimizaciji svake individualne jedinice i njen implicitni argument jeste da delajući u skladu sa sopstvenim ličnim interesima, svaka jedinica biva vođena od strane nevidljive ruke doprinoseći interesima celine.\nPrema tome, za menadžere je bilo veoma racionalno da potcene proizvodnje mogućnosti njihovih preduzeća da bi dobili niske kvote koje bi pojačale njihov potencijal da osiguraju bonuse, uprkos tome što je ovo oduzimalo tačne informacije planerima o ekonomiji. Bilo je racionalno skladištiti zalihe resursa i viška rada iako je to proizvodilo nestašice, kao i proizvoditi inpute koji bi mogli biti nepristupačni zboh nestašica iako bi to stvaralo iracionalno dupliranje u ekonomiji. Dalje, bilo je racionalno interpretirati kvote na takav način da je došlo do rekordnog povećanja autputa(kao što je slućaj sa pozlaćenim proizvodima gde su kvote određivanje prema vrednosti ili teških lustera gde je težina bila kriterijum za postizanje bonusa). Zbir individualnih racionalnih odluka očigledno nužno ne doprinosi ukupnoj društvenoj racionalnosti.\nKoja je to alternativna logika? Iako ovi menadžeri nisu posedovali sredstva za proizvodnju, nisu imali moć da privole radnike da proizvedu višak rada, i nisu posedovali robe (kao rezultat procesa rada) koje bi se razmenile u cilju realizovanja viška vrednosti, oni su u sebi sadržali logiku kapitala, kao što su trgovci i zajmodavci kapitalisti sadržali pre nego što je kapital bio uspešan u pretvaranju proizvoda u svoje vlasništvo.\nIako su ograničenja postavljena menadžerima preko regulacija avangarde sprečavala da oni funkcionišu kao kapitalisti, sa nagonima, impulsom, logikom tih menadžera bila je drugačija priča. ipak su se ovi maksimizujući menadžeri, ograničeni kapitalisti, borili da skinu ogranićenja koja su im nametnuta. Na primer, specifični izbori autputa , određivanje nabavljača i mušterija, prisvajanje profita preduzeća, nemogućnost disciplinovanja ili otpuštanja radnika, ili uvođenje potpuno novih metoda proizvodnje, šta je taj nagon ako nije logika kapitala? Izražavanje te logike je mantra – sloboda kapitalu!\nDakle, imamo dve različite logike, logiku avangarde i logiku kapitala. Rezultat njihove interakcije je ono što možemo videti posmatrajući karakteristike „realnog socijalizma“. Kao što je Preobraženski naglasio 1920-ih, ako postoji protivrečna reprodukcija između različitih setova proizvodnih odnosa, interakcije unutar sistema mogu stvoriti krize, neefikasnosti i iracionalnosti koje se ne bi mogle naći ni u jednom sistemu ukoliko bi on funkcionisao bez elemenata drugog sistema. Ovo je neartikulisana priča o „realnom socijalizmu“ – njegove partikularne karakteristike nisu bile rezultat ni logike avangarde ni logike kapitala. Umesto toga, on je bio partikularna kombinacija te dve logike koje su zajedno činile realni socijalizam disfunkcionalnim i deformisanim. Dva sistema i dve logike ne mogu prosto postojati jedan uz drugog. Oni interaktuju. Oni se mešaju. I oni deformišu jedan drugog.\nU knjizi istražujem efekte protivrečne reprodukcije u „realnom socijalizmu“. Kombinacija ponašanja menadžera koji pokušavaju da maksimiziraju svoju dobit u svojim preduzećima pod ograničenjima planova i napora planera da prisile menadžere da proizvode što je više moguće (i da odbace ono što su videli kao „prividne poteškoće“ koje su menadžeri stvorili) nastaje partikularan obrazac nestašica u „realnom socijalizmu“. Ipak, ovo je samo jedan aspekat odnosa: postoji znatno više toga od borbe suprotnosti. Uz ozbiljne disfunkcije (zapravo, krize) u ekonomiji kao celini koje su rezultovale iz borbe između ove dve logike, svaka strana je deformisana posredstvom mešanja sa drugom. Tako, na jednoj strani, vidimo menadžere koji su u praksi radije preferirali da traže i lobiraju saveznike u ministarstvima i planerskim telima, nego da isprobaju svoje šanse na tržištu. A na drugoj strani bili su planeri i ministri koji su (slično Hegelovim gospodarima u Fenomenologiji) prepoznali svoju zavisnost od menadžera za uspeh planova unutar njihovih partikularnih jurisdikcija i prema tome ignorisali perverzne posledice menadžerskih ponašanja na ekonomiju u celini.\nOvde vidimo određenu tendenciju da linija između dve suprotnosti postane zamagljena u praksi, to jest, tendenciju za ujedinjenje suprotnosti. Na jednoj strani, menadžeri koji se fokusiraju na lobiranje onih iznad za podršku, a na drugoj planeri koji podržavaju akcije lično-orijentisanih menadžera. Iako spajanje ovih suprotnosti može doneti obostranu sigurnost na neko vreme i može stvoriti vidljivu stabilizaciju unutar „realnog socijalizma“, to jedinstvo je samo vidljivo. Ono što je dominantno je skriveno, otvorena borba ove dve logike, borba oko svojine, to jest oko vlasništva nad sredstvima za proizvodnju.\nKome je paket svojinskih prava nad sredstvima za proizvodnju pripadao u „realnom socijalizmu“? Moramo razdvojiti pravno vlasništvo i realno vlasništvo, pravnu moć i realnu moć nad sredstvima za proizvodnju. Ko je imao pravo da upravlja narodom, da koristi i distribuira višak proizvoda i ostatak prihoda, pravo kontrole sredstava za proizvodnju (uključujući pravo da određuje kontrolu)? Pod avangardnim odnosima proizvodnje, avangardna partija je imala sve osobine vlasnika sredstava za proizvodnju sa izuzetkom mogućnosti prodaje ili otuđenja te imovine. Dokazivanje svog vlasništva je takođe bila mogućnost avangarde pod društvenim ugovorom da dodeljuje radnička prava radnicima, pravo koje je osiguralo svoju vezu u praksi prema specifičnim sredstvima za proizvodnju.\nAvangarda kao avangarda, ipak nije posedovala sredstva za proizvodnju. Prateći Čarlsa Betelhajma, beležimo da su specifične jedinice proizvodnje u stvari bile u posedu onih koji su ispunjavali tehničke kapacitete upravljanja i korišćenja sredstava za proizvodnju u radnom procesu. Dok god je vlasnik sredstava za proizvodnju u mogućnosti da kontroliše one koji ih poseduju, to posedovanje ne može biti transformisano u imovinu. U slučaju „realnog socijalizma“, što više je avangarda stavljala sredstva za proizvodnju pod svoju kontrolu i koordinisala a priori različitim jedinicama proizvodnje preko centralnog plana, to su više oni koji su posedovali sredstva za proizvodnju bivali podređeni avangardi kao vlasniku.\nSa druge strane, ukoliko su oni koji poseduju sredstva za proizvodnju bili u mogućnosti da izbegnu kontrolu preko plana i mogli da donose sopstvene odluke oko korišćenja sredstava za proizvodnju koja su posedovali, onda je to proces prenošenja realnih (u suprotnosti sa pravnim) imovinskih prava. Akteri posedovanja postajali su imovinski akteri. Ukratko, ukoliko je to efikasno, centralni plan sprečava preduzeća da transformišu svoje posedovanje u imovinu. Prema Betelhajmu, država reaguje kao vlasnik „na jednoj strani kada državna svojina efektivno dozvoljava državnoj upravi da prisvoji sve ili deo onoga što preduzeće poseduje; i na drugoj strani kada država efektivno dominira korišćenjem koja produzeća čine sa svojim sredstvima za proizvodnju i proizvodima“. U „realnom socijalizmu“, borba oko imovine imala je oblik borbe između plana i tržišta a zamena plana tržištem reprezentovala je transfer imovinskih prava menadžerima preduzeća.\nNa kraju je logika kapitala pobedila logiku avangarde u „realnom socijalizmu“. Postoji više razloga zašto se to desilo. Jednim delom, to je bila posledica neuspeha da se učini promena ka intenzivnom razvojnom putu pod postojećim strukturama i postoje veoma jasni znaci da je sovjetska ekonomija propada u nedostatku tih promena (kao što je Gosplan predvideo 1970.). Pod ovim uslovima, argumenti tržišnih reformatora bili su sve više prijemčivi avangardi.\nIdeje mogu biti materijalna snaga kada zauzmu umove avangarde. A u borbi ideja, ograničeni kapitalisti su imali snažna oružja. Imali su ekonomiste kao njihove ideološke reprezente. Ti ekonomisti nisu želeli da budu kapitalisti ili nužno bili svesni reprezenti kapitala. Međutim, kao što je Marks govorio o glasnogovornicima sitne buržoazije (u Osamnaestom brimeru Luja Bonaparte): „Ono što njih čini predstavnicima sitne buržoazije jeste to da oni u glavi ne prelaze granice koje sitni buržuj ne prelazi u životu, da oni prema tome u teoriji dolaze do istih zadataka i rešenja na koje sitnu buržoaziju u praksi nagoni materijalni interes i društveni položaj.“\nU ovom slučaju, takođe, ekonomisti su bili zaglavljeni unutar svojih klasnih ograničenja. U principu, njihova slepa tačka bila je radnička klasa. Alternativa koju su oni ponudili hijerarhijskoj vladavini avangarde nije ispitivala dominaciju nad radnicima na radnom mestu i u društvu. Umesto toga, ekonomisti su ispitivali ograničenja nad menadžerima. Oni nisu govorili o dinamičnoj neefikasnosti kao posledici razdvajanja mišljenja i rada kod radnika. Umesto toga, ekonomisti su počeli i završili sa neefikasnošću s kojom su se menadžeri suočavali svakodnevno kao posledicom njihovogupravljanja odozgo.\n„Sloboda menadžerima“ bilo je njihovo rešenje i to pravac kojim su krenule reforme u „realnom socijalizmu“. Došlo je promene posmatranja ekonomije kao celine u korist posmatranja preduzeća kao osnovne jedinice ekonomije. Menadžeri su u tom kontekstu bili uspešni u preuzimanju imovinskih prava od avangarde. Ali prihvatanje preduzeća kao osnovnih jedinica ekonomije bio je samo jedan deo borbe za slobodu menadžera. Drugi aspekt bitke ideja za menadžere i njihove ideološke reprezente bila je neophodnost da se napadne društveni ugovor – određenije, radnička prava, imovinska prava koja su ih dovodila u vezu sa određenim sredstvima za proizvodnju. Ukratko, druga strana Rata Ideja za ekonomiste jeste napad na radničku klasu.\nI uz ehoe Margaret Tačer i Ronalda Regana kada je kapital počeo da preokreće tekovine radničke klase, ideološki glasnogovornici kapitala u „realnom socijalizmu“ započeli su totalni napad. „Socijalizam nije filantropija koja automatski garantuje svima zaposlenje nezavisno od njegove ili njene sposobnosti da uradi posao“, rekao je Stanislav Šatalin, koji je izabran od strane Gorbačova da pripremi njegov petstodnevni plan reformi. Slično tome, pridružujući se napada na radna prava i Sovjetskom Savezu, Nikolaj Šmeliov žalio se na „ekonomsku štetu izazvanu parazitskim poverenjem u siguran posao“ i pozvao Vladu da razmotri prednosti koje „komparativno mala rezervna armija rada“ može doneti socijalističkoj političkoj ekonomiji. Problem je bio što je „suvišna puna zaposlenost“ proizvodila „pregršt društvenih bolesti“; dalje je napomenuo „realna opasnost gubljenja posla… je dobar lek za lenjost, alkoholisanost i neodgovornost.“\nZašto je avangardna partija popuštala pred klasnom perspektivom koja je ispitivala avangarde odnose i napadala radničku klasu (koju je avangarda podržala društvenim ugovorom)? Pored rastućeg gubitka poverenja posredstvom krize i njihove slabosti u sukobu sa oružjem „nauke“ (nauka neoklasične ekonomije) posredstvom kapitala, izbor nije bio načinjen od avangarde u čistoj doslednosti prema logici avangarde već pre u pravcu njene interakcije sa logikom kapitala. Ta bolest se proširila čitavom partijom – zarazila je njihove stare članove i prirodu novih regruta. Kapital je konačno pobedio u ratu ideja u „realnom socijalizmu“ zbog uspešne invazije na avangardnu partiju.\nLogika radničke klase\nDa li zaista nije bilo druge alternative avangardnim odnosima sem restauracije kapitalizma? U svojoj knjizi sam identifikovao treću logiku – logiku radničke klase. Ta logika bila je potisnuta i u realnosti i ideološki (kao izvrtanje marksizma koje ja nazivam razoružavanjem radničke klase od strane avangardnog marksizma). Međutim, u ponašanju i interakcijama radničke klase, postojala je posebna moralna ekonomija radničke klase – osećaj za ono što je ispravno i pravedno. I u toj moralnoj ekonomiji radničke klase „realnog socijalizma“ seme socijalističke alternative bilo je implicitno. U njihovoj orijentaciji prema jednakošću možemo primetiti obrise jedne takve karakteristike – fokus na zajednickom vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju (što implicira da kao vlasnici imaju pravo na jednak udeo).\nSlično tome, iz individualnog radnog mesta dolazi poseban zdrav razum –osećaj njihove kolektivne moći kao radnika i latentna podrška za radničku kontrolu. Naravno, organizovana kampanja za radničku vlast nije bila moguća u normalnim okolnostima pod uslovima nametnutim od strane avangarde. Međutim, radnici su štitili jedni druge na radnim mestima. Postojao je rasprostranjen konsenzus među radnicima i podrška otporu dominaciji i eksploataciji odozgo, a spontane erupcije radničkih saveta u momentima slabosti u sistemu (npr. Mađarska 1956. i Poljska 1980.) dozvoljavaju nam da zaključimo da je postojao fundamentalni konsenzus među radnicima u cilju radničkog upravljanja.\nUkratko, možemo videti dva latentna elementa u moralnoj ekonomiji radničke klase u „realnom socijalizmu“ – društveno vlasništvo nad sredstvima za proizvodnju i društvena proizvodnja organizovana od strane radnika, dve strane koje ja opisujem u svojoj knjizi „Socijalistička alternativa“, kao socijalizam koji je organski sistem, dve strane koje je predsednik Čavez nazvao „socijalističkim trouglom“. Oni zajedno impliciraju koncept „kooperativnog društva zasnovanog na zajedničkom vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju“. Ipak, kooperacija unutar društva podrazumeva više od kooperacije samo u sferi proizvodnje. Ono takođe obuhvata kooperaciju u vezi sa određivanjem svrhe proizvodne delatnosti. U potpunosti razvijeno, takvo društvo se fokusira direktno na društvene potrebe, to jest, na proizvodnju za potrebe i svrhe zajednice – što je treća strana socijalističkog trougla. Ta strana je takođe latentna u moralnoj ekonomiji radničke klase u „realnom socijalizmu“.\nZa treću stranu je osnovni pojam solidarnost. U solidarnom društvu, ljudi se ne odnose kao vlasnici, zahtevajući quid pro quo za učešće svoje imovine ili rada. Njihova početna pozicija nije pozicija lično orijentisanih vlasnika, već koncept zajednice. Klica ovih odnosa se pojavila u „realnom socijalizmu“ kada su ljudi pomagali jedni drugima bez zahtevanja ekvivalenta zauzvrat. U suprotnosti od odnosa u kojima otuđene, međusobno indiferentne individue razmenjuju otuđene stvari, postojao je odnos poklanjanja među mrežama ljudi koji imaju vezu, ljudi koji imaju prošlost i nadaju se da će imati budućnost i njihov proizvod je povećanje solidarnosti. Solidarno društvo precizno govoreći je „ekonomija poklanjanja“ – ekonomija u kojoj oni koji daju nisu nagrađeni predviđanjem onoga što mogu dobiti zauzvrat več time što ne davati znaći prekršiti sopstveni osećaj vrline i ponosa.\nU moralnoj ekonomiji radničke klase u „realnom socijalizmu“ možemo videti naznake ne samo orijentacije prema društvenom vlasništvu sredstava za proizvodnju i društvenoj proizvodnji od strane radnika već i potrebe zajednice i svrhe kao cilj proizvodne delatnosti – tri strane socijalističkog trougla. Latentan je potencijal za drugačiji tip društva – kooperativno društvo u kojem se ljudi odnose svesno kao članovi zajednice. To je društvo asocijativnih proizvođača, društvo zasnovano na prepoznavanju da slobodan razvoj jednog počiva na slobodnom razvoju svih.\nNiko ne može pomešati ovaj impuls sa logikom avangarde kao i, naravno, logikom kapitala. Ovo je logika radničke klase, logika asocijativnih proizvođača. To je logika koja stavlja potpuni ljudski razvoj u srž i insistira da se ljudi razvijaju kroz svoje delatnosti – i prema tome stavlja u svoj centar protagonizam na radnom mestu i zajednici jer uočava bitnost „revolucionarne prakse“ – „slučaj promena uslova i ljudske delatnosti ili sopstvene promene“.\nProtivrečna reprodukcija u jugoslovenskom samoupravljanju?\nNišta od toga se nije desilo u „realnom socijalizmu“. Radnici nisu bili u mogućnosti da razviju svoje kapacitete. Taj problem, koji je zaista fundamentalna protivrečnost „realnog socijalizma“, inherentan je avangardnim proizvodnim odnosima. U tom proizvodnom odnosu, dominacija nad radnicima sprečava razvoj njihovih kapaciteta, obezbeđuje njihovu otuđenost od procesa proizvodnje i zadržava razvoj produktivnosti, odnosno, razvoj proizvodnih snaga radnika. To je jedna strana avangardnih odnosa. Druga strana je nagon avangarde da se zalaže za razvoj, proširenu reprodukciju sredstava za proizvodnju, uz eksplicitnu svrhu izgradnje socijalizma.\nAvangarda se oslanjala na menadžere da deluju u svom interesu da bi obezbedila dostignuće ovih ciljeva. Ipak, menadžeri, koji imaju partikularan odnos prema sredstvima za proizvodnju (poseduju sredstva za proizvodnju), postajali su sve svesniji svojih partikularnih interesa. Oni deluju prema svojoj logici koja nije identična logiki avangarde. Menadžeri zaista postaju klasa po sebi i njihovi napori da slede svoje interese uzajamno deluju sa pokušajima avangarde da sprovede svoja imovinska prava.\nDakle, borba između avangarde i menadžera zamenjuje odnos između avangarde i radnika kao protivrečnost koja proizvodi specifično kretanje „realnog socijalizma“. Ta protivrečna reprodukcija stvara krizu koja za posledicu ima da je logika kapitala podređena logici avangarde.\nDa li postoje uvidi ovog razmatranja „realnog socijalizma“ u odnosu prema iskustvu samoupravljanju u Jugoslaviji. Naravno , mi znamo da su postojale bitne razlike. I pre i posle rata, pojam avangardne partije u Jugoslaviji podudara se sa pojmom „realnog socijalizma“ , ipak postojala je značajna promena oko 1950. Dok se održavalo verovanje u potrebu političkog sredstva i avangardne partije koja je disciplinovana, centralizovana i ujedinjena, nastao je prelom sa konceptom društva koje je stvoreno u Sovjetskom Savezu. Vođe partije su tvrdile da su državno vlasništvo i državno upravljanje nedovoljni za socijalističke odnose proizvodnje i da je ključno uvođenje radničkog upravljanja u cilju izgradnje novog socijalističkog društva.\nKao što znate, neposredni koraci koji su preduzeti su uvođenje novih zakona o radničkom samoupravljanju (koji su upravljanje preduzećem stavili pod odgovornost radničkim savetima) i zakona o planskom upravljanju ekonomijom (koji je zamenio detaljno plansko planiranje proizvodnje instrukcijama osnovnih srazmera investicija). Iako su ovi početni potezi posmatrani kao koraci ka proizvodnji nove celine, ja predlažem da je korisno razmotriti da su oni latentno sadržali unutar sebe dve različite logike – logiku kapitala i logiku radničke klase. Vremenom su ove mere uticale na stvaranje radničkih saveta koji su imali vlast unutar preduzeća, ovo je sigurno bio početak realizacije one strane logike radničke klase koja naglašava proizvodnju organizovanu od strane radnika. Kombinovano sa ranijim svršetkom kapitalističkog vlasništva nad sredstvima proizvodnju, ovo je ukazivalo na proces stvaranja dve strane socijalističkog trougla.\nPostojao je i još jedan aspekat ovih promena. Svakako, smanjenje obima centralnog plana (udaljavanje od detaljnih instrukcija „odozgo“) bio je početak promene u imovinskim odnosima, promena koja je opisana kao promena vlasništva od državnog (koje je faktički bilo vlasništvo avangarde) ka društvenom vlasništvu. Subjekti svojine su na ovaj način postali vlasnici imovine. Došlo je do promene vlasništva od države prema grupama radnika. Doduše, uvek moramo praviti razliku između pravnog i realnog vlasništva. Ko su bili ti novonastali vlasnici? Važno je razmišljati unazad o „realnom socijalizmu“ i podsetiti se da su zahtevi za prekidom detaljnog centralnog planiranja i dozvoljavanja individualnom preduzeću da donosi svoje odluke na tržištu bez uplitanja planera bili zahtevi menadžera i da su predstavljali logiku kapitala.\nDakle, šta je bilo drugačije u Jugoslaviji? Očigledno, ono što nas upućuje na mišljenje različitosti jeste uloga koja je dodeljena radničkim savetima u svakom preduzeću. Implicitna je ideja da su sada radnici pravi vlasnici, sa svim pravima vlasništva (tj. čitavog paketa vlasničkih prava) sa izuzetkom mogućnosti prodaje sredstava za proizvodnju. Dakle, pitanje je da li su radnici mogli da upotrebljavaju ta prava i da li je proces dovodio do porasti sposobnosti da ih koriste.\nDozvolite mi da predložim da je zapravo postojala protivrečna reprodukcija između logike kapitala i logike radničke klase u pojedinačnom preduzeću i da je fokus na lični interes i maksimizaciju prihoda unutar pojedinačnog preduzeća ojačavao logiku kapitala i oslabljivao realizaciju logike radničke klase. Kako bismo drugačije objasnili zašto je uprkos Titovom insistiranju 1950ih da bi radnici „trebalo da ovladaju komplikovanim tehnikama upravljanja fabrikama i ostalim preduzećima kroz sam proces upravljanja“ i „samo kroz praksu radnici mogu da uče“, 25 godina kasnije Joze Goričar opisao pukotinu između radnika i menadžera, napominjući da su radnici imali „samo slabu mogućnost za razvoj, obavljanje svojih dužnosti, značajniju količinu slobode mišljenja, imaginacije i inovativnosti“?\nKako bismo drugačije mogli da objasnimo rastuću nejednakost između radnika u istoj industriji, između radnika različitih industrija, između radnika iz različitih regija, između ruralnih i urbanih radnika? Da li treba da govorimo o društvenom vlasništvu sredstava za proizvodnju kada je toliko puno zavisilo od različitih pristupa partikularnim sredstvima za prozvodnju i kad je zaista bilo toliko onih koji su bili odvojeni od svih sredstava za proizvodnju zato što su bili ili nezaposleni ili napustili Jugoslaviju da bi bili gastarbajteri? Dalje, s obzirom na treću stranu socijalističkog trougla, više od solidarnosti i osećaja zajedništva, postojala je odvojenost i ravnodušnost među radnicima iz različitih preduzeća. Zaista, Če Gevara je 1959. bio zabrinut zbog konkurenciju među radnicima koju je uočio, ističući da to može „uneti faktore koji bi izobličili ono što bi socijalističi duh trebao biti“. Bilo bi veoma teško argumentovati da je logika radničke klase bila realizovana.\nBaš suprotno, logika kapitala je sve više bila hegemona, što je bilo pokazano uspešnom borbom da se uklone već postojeće regulacije donesene od avangarde i da se smanji oporezovanje preduzeća (prihodi koje je koristila avangardna država da bi otvarala nova preduzeća i izjednačavala regione). Sada je veći deo prihoda ostavljen individualnim preduzećima da odlučuju o njegovoj raspodeli i te odluke bile su predlagane od strane menadžera i njihovih tehničkih eksperta a najčešće odbijane od strane radničkih saveta. Suština ove putanje bila je skroz otkrivena ustavnim amandanima iz 1968. Posebno uklanjanjem regulacija koje su osiguravale učešće manuelnih radnika u radničkim savetima sa pravnom snagom upravljanja preduzećem. Ukratko, u ovom periodu je došlo do kretanja unazad po pitanju društvenog vlasništva i proizvodnje organizovane od strane radnika. Umesto da su radnici bili realni vlasnici, oni koji su pretvorili posedovanje sredstava za proizvodnju u imovinu bili su sve više menadžeri.\nDodajte ovoj slici sve više pozivnica stranim investitorima da otvore firme zajedno sa jugoslovenskim preduzećima i promenu prirode Saveza Komunista, koja je imala sve sve manje i manje manuelnih radnika i bila sve više i više dominirana od menadžera i ekseprata. Oni koji su upravljali proširenom reprodukcijom su bili nosioci logike kapitala i uklanjali su sve prepreke realizacije te logike.\nI uprkos tome, logika avangarde i logika radničke klase nisu u potpunosti poražene. Dobro je poznato da je došlo do velike reakcije protiv putanje 1950ih i 1960ih. Kad je Jugoslavija ušla u 1970te, došlo je do porasta protesta, protesta među manuelnim radnicima, protesta iz siromašnijih republika. Govorili su da više nemaju vlast, a nejednakost i nezaposlenost rastu. I kao odgovor ovih pokreta, avangarda je promenila pravac. Sve više i više u partijskoj literaturi mogao se naći argument „Vidi, mi vodimo borbu na dva fronta. Na jednom frontu se borimo protiv državne birokratije, ta birokratska klasa želi da vodi sve „odozgo“. Ali druga bitka, drugi front, je borba protiv kapitalizma. Ali mi smo zaboravili na drugi front.“\nU cilju napada na moć kapitala (prezentovanog kao „tehno-birokratija“), bilo je brojnih inicijativa tokom 1970ih. One su sadržale nove pravne promene, „radničke amandmane“ u Ustavu, regulacije koje bi smanjile razlike nadnica kao i nov zakon o planiranju koji bi se fokusirao na planiranje „odozdo“ kroz samoupravne dogovore između radnika različitih preduzeća.\nBez pogovora, nove regulacije i zakoni uveli su ograničenja menadžerima. Oni su uveli proveru logike kapitala koja je odražavala do neke mere logiku avangarde i logiku radničke klase. U Jugoslaviji je bilo protivrečne reprodukcije. Ukratko, predlažem da je pogrešno posmatrati samoupravljanje kao jedan sistem sa partikularnim karakteristikama. Više sam mišljenja da je suština razmatrati iskustvo samoupravljanja u Jugoslaviji kao partikularan konkretni fenomen koji je proizvod interakcije različitih proizvodnih odnosa u procesu protivrečne reprodukcije.\nInterakcija različitih logika u jugoslovenskom samoupravljanju\nTo je ono što sam Vam ponudio – da mislite o pravcima u kojim različite logike avangarde, kapitala i radničke klase interaktuju i stvarajući disfunkcionalnost i deformišu jedna drugu u praksi. Da bih adekvatno pristupio ovom pitanju morao bih da uradim ozbiljno istraživanje (koje obećavam i sebi i drugima da ću početi da radim). Ipak dozvolite mi da predložim neke aspekte ovih interakcija bez posebnog reda.\nNa primer, razmotrimo radničku orijentaciju prema zajedničkom vlasništvu sredstava za proizvodnju. Oblik u kojem se to odigralo u Jugoslaviji je bio odbijanje nejednakosti koja je proistekla iz različitih pristupa pojedinačnim sredstvima za proizvodnju. Radnici iz manje profitabilnih preduzeća su očekivali da im plate rastu kao i onima iz profitabilnijih preduzeća. Posledica je bila smanjenje likvidnosti slabijih preduzeća i prisiljavanje da se okrenu prema bankama da bi osigurali finansiranje ne samo za proširenu reprodukciju već da bi uopšte ispunili zahteve ličnih dohodaka radnika.\nNaravno, ovo je bilo u potpunosti suprotno zvaničnoj perspektivi o „socijalističkoj robnoj proizvodnji“ gde su lični dohoci bili rezultati prodaje robe a ne bankarskih pozajmica. Slična posledica na likvidnost preduzeća jeste da, za razliku od kapitalističkih firmi, usporavanje u prodaji nije značilo da će članovi kolektiva biti otupšteni, štaviše, koncept radničkog kolektiva značio je da u takvim vremenima preduzeća nastavljaju da proizvode zarad proizvodnje za skladištenje. Dodatak ovim posledicama bila je pozicija avangarde (što je reflektovano u argumentima predstavnika opštinskim vlada o bankama) da preduzeća ne treba pustiti da propadnu jer bi to stvorilo nezaposlenost, ostavljajući opštinskim vladama da se bore sa tim problemom. Ukratko, mi vidimo ovde osnove za meko budžetsko ograničenje iz istog razloga kao i u Mađarskoj i takođe unutrašnju tendenciju stvaranje značajne inflacije kao rezultat bankarskih pozajmica.\nLogika radničke klase (podržana od avangarde) mešala se na više načina sa sposobnošću menadžera da upravljaju preduzeća na način koji je smatran efikasnim. Odvajanje vremena za učestvovanje u radničkim savetima menadžeri su posmatrali kao gubljenje vremena, ali ih je avangarda prinudila na to. Slično tome, nametanje samoupravnih dogovora kao osnove za plan „odozdo“ predstavljao je faktor koji je onemogućavao individualna preduzeća da funkcionišu u ekonomiji kako žele. Neiznenađujući, menadžeri su izgubili malo vremena razbijajući samoupravne dogovore kada su se uslovi promenili što je suprotno individualnom blagostanju njihovih preduzeća.\nDok je avangarda ograničavala logiku kapitala i podržavala elemente već ranije pomenute koji su dosledni logici radničke klase (npr. razvoj plana „odozdo“, radnički saveti, zaštita preduzeća od bankrota), istovremeno je osujećivala realizaciju logike radničke klase svojim nepopustljivim insistiranjem prevlasti ličnog interesa. Argumenti koji su predlagali da se ljudi postavljaju jedni prema drugima na bilo koji drugi način bili su napadani (na primer od Kardelja) kao ekstremno levičarenje, voluntarizam, anarhizam – kao što su bile kritike da su menadžeri postali novi klasa koja ima vlast nad radnicima.\nUmesto fokusiranja na izgradnju alternative zasnovane na solidarnosti i kooperaciji naroda unutar zajednice, umesto izgradnje osnove moralne ekonomije radničke klase i pokušaja osnaživanja logike radničke klase, premisa avangarde bila je ohrabrenje radnika da sarađuju ili tvrdnja da će zaraditi više novca tim putem.\nIako su koristili termin „solidarnost“, u praksi je to značilo „solidarnost je izgrađena od strane radnika koji su prepoznali da će zajedničkim radom napraviti više novca i bolji uspeh“. Postojale su i teorijske i klasne osnove ove pozicije. Teorijski, u osnovi te premise je ista pozicija na kojoj se nalazi avangarda u „realnom socijalizmu“ – avangardni marksizam koji je krivotvorio Marksa da bi argumentovao nužnost dve odvojene faze gde je prva faza zasnovana na socijalističkom principu „svakome prema zaslugama“. U praksi, u osnovi te premise je logika kapitala i moć robno-proizvođačkih preduzeća čiji su vlasnici svojine bili menadžeri.\nU svojoj knjizi argumentujem da je avangardni marksizam jednostrani marksizam. On gleda radnike samo kao radnike. Drugim rečima, on ne posmatra radnike kao ljudska bića koja imaju druge strane, kao ljudska bića unutar društva. To je tačka koju je Marks dokučio jasno u svojoj kritici formule „svakom prema zaslugama“ u svojoj Kritici Gotskog programa. To je bila kritika fokusiranja na materijalne interese – ili kako je to shvatio Če Gevara u svojoj refleksiji da je „maštarija da je moguće dostići socijalizam glupim sredstvima nasleđenim iz kapitalizma; npr. roba kao ekonomska ćelija, individualni materijalni interes kao poluga, itd. vas mogu odvesti u slepu ulicu u kojoj ste završili nakon dugog putovanja sa mnogim raskrsnicama gde je veoma teško shvatiti gde ste pogrešno skrenuli.“\nJugoslovensko samoupravljanje je završilo u slepoj ulici. Neuspeh izgradnje logike radničke klase i kontinuirana interakcija različitih logika proizvela je ćorsokak u kojem je logika kapitala bila dominantna ali ograničena, deformisana i disfunkcionalna. Ipak, na kraju je taj ćorsokak razrešen spoljnim silama – uslovljavanje Međunarodnog Monetarnog Fonda koji je omogućio pobornicima kapitala da načine logičan korak 1988. zakonom o preduzećima koji je zamenio pravna ograničenja donošenja odluka od strane radničkih saveta sa akcionarima.\nKao što sam nagovestio ranije, moja namera u ovoj kratkoj skici jugoslovenskog iskustva bila je da vas ohrabrim da istražujete ovu istoriju kao posledicu partikularnih procesa protivrečne reprodukcije. Mada, priznajem da se nadam da sam preneo još jednu poruku – nije poenta interpretirati istoriju drugačije, već je stvarati.\nPavluško Imširović i Žan-Žak Mari\nZablude Prošlosti: Kritički osvrt na „Teze za teoriju socijalističke robne proizvodnje“\nNacrt za materijalističku teoriju nacionalizma


Koju dohranu za bebe kupiti? | Economy.rs\nOn 10 децембра, 2021 27 децембра, 2021 By urednik\nIshrana novorođenčeta u prvim mesecima života je jednolična i svodi se ili na adaptiranu formulu ili dojenje. U slučaju da se dojenje nije uspostavilo druga opcija mora biti formula, a glavnu brigu roditelja predstavlja pitanje „koju dohranu za bebe kupiti pa da to njoj prija?“.\nNa tržištu postoji ogroman broj proizvođača i još više specijalnih linija tako da je zaista teško biti siguran u dobar izbor.\nŠta treba uzeti u obzir prilikom biranja hrane? Koga treba konsultovati? Da li beba plače zbog gladi i kako joj pomoći?\nKako pronaći najbolju dohranu za bebe?\nJedna stvar treba da bude jasna svakom roditelju, a to je da je bebin stomačić jako osetljiv i tek uspostavlja funkciju varenja. Zbog toga se javljaju grčevi, a problemi će biti i veći ako dohranu za bebe često menjate da bi pronašli bolju.\nLekar, pedijatar je jedini kompetentan da proceni koja je hrana bebi potrebna i daće sugestiju da li se može koristi klasična dohrana ili su potrebne specijalne vrste koje će olakšati varenje.\nPonavljamo, pedijatar jedini daje zaključak na osnovu zdravlja bebe pa nije dobro birati vrste na svoju ruku. Čak i da vam se čini da bebi hrana prija pa je mirnija, a da je nekad više plakala, ne mora da znači da je sve u redu i da ste odabrali odgovarajuću dohranu za bebe jer lekar može pronaći i druge uzroke takvih stanja.\nDa bi se izbegle brige, on će razjasniti kako izgleda prilagođavanje na novu hranu. Sigurno je da se neki period očekuje veća nervoza kod beba, jači grčevi ili povećan apetit. Na redovnim kontrolama će se pratiti dobijanje na kilaži pa onda na osnovu simptoma odlučiti da li treba koristiti istu dohranu za bebe ili uvesti nešto novo.\nKoje vrste mlečne formule postoje?\nSvaki proizvođač ima dohranu za bebe za prvih 6 meseci života i za period posle toga. Najčešće je sledeća grupa do punih godinu dana (12 meseci), pa za punih 2 godine (24 meseca) i za decu stariju od toga.\nTokom prvih 6 meseci dohrana za bebe je u glavnom jedini izvor hrane, a tek od 5. meseca kreće uvođenje čvrste hrane pa formula postaje dodatak redovnoj ishrani, a ne i glavni obrok.\nU okviru svake grupe imaju i specijalne formule koje su adekvatne za prevremeno rođenu decu, hrana za bebe koje su sklonije alergijama, za grčeve i zatvor, za netoleranciju na laktozu, za refluks…\nSvaka od ovih formula je posebno dizajnirana za nežan stomak bebe i samo nju treba koristiti u slučaju da dojenje ne može da se sprovede. Dohrana za bebe se temelji na nekim komponentama kravljeg mleka, ali nije dvotrećinsko koje niko ne preporučuje tako maloj deci.\nSlušajući savete pedijatra beba će rasti zdravo. Nije svaki bebin plač problem, nije ni svako stanje u kojem je ona mirna dobro. Sve nedoumice treba podeliti sa njim i ništa ne preduzimati na svoju ruku.\nU slučaju da i lekar potvrdi da treba koristiti dohranu za bebe, proizvođača je dosta i grupa koje su specijalno dizajnirane za svaki problem pa će stomačić biti zadovoljan, a bebica srećnija.\nPREVIOUS POST Previous post: Živopisna i unikatna štampa na tekstilu kao sjajna promocija\nNEXT POST Next post: 8 destinacija za doček nove 2022. godine


Prijetnje iz zatvora: Milošević poručio novinarki da zna gdje živi - [:en]safejournalists[:ba]safejournalists[:hr] safejournalists [:ks] safejournalists [:mk] safejournalists [:me] safejournalists [:rs] safejournalists [:]\nHome News Podgorica Prijetnje iz zatvora: Milošević poručio novinarki da zna gdje živi\nPODGORICA, 30.07.2021. – Novinarka ND Vijesti Jelena Jovanović podnijela je krivične prijave protiv pritvorenika Maria Miloševića i njegove advokatice Natalije Karadžić, zbog ugrožavanja sigurnosti, pišu Vijesti.\nAdvokatica Karadžić 28. jula je na službenu email adresu novinarke i redakcije hronike u kojoj Jovanović radi poslala mail, koji je nazvala demantom, a u kom osumničeni za izvršenje dva ubistva navodi gdje novinarka stanuje, insinuirajući da Jovanović stan otplaćuje pišući tekstove o njemu.\nKaradžić je “Vijestima” rekla da je upoznata sa prijavom, ali da nema nikakav komentar.\nNovinarka, koja je svjedok ubistva za koje tužilaštvo sumnjiči Miloševića, te navode protumačila je kao ozbiljne prijetnje i pokušaj zastrašivanja i diskreditacije jer informacija o tome gdje stanuje nije javna.\n”Milošević, kojeg tužilaštvo sumnjiči za ubistvo čiji sam svjedok navodi gdje mi je stan i insinuira da ga otplaćujem pišući tekstove o njemu, što je sramotna laž i kleveta… Nikada nije javno objavljeno gdje ja stanujem, niti sam tu informaciju ikada, na bilo koji način podijelila sa Miloševićem, zbog čega se plašim za svoju i bezbjednost ljudi sa kojima se srijećem svakodnevno – članova moje porodice, prijatelja, kolega… Način na koji sam kupila stan je lako provjeriti, zato tražim da Milošević i dokaže svoje sumnje da to ima bilo kakve veze sa njim ili bilo kojim mojim tekstom”, napisala je Jovanović u prijavi.\nTražila je i da tužilaštvo utvrdi na koji način je advokatica Karadžić dobila otkucano pismo Mioševića u Word dokumentu, datirano na 28. jul, s obzirom na činjenicu da zbog obustave rada advokati ne ulaze u Upravu za izvršenje krivičnih sankcija, a da je pritvorenim licima komunikacija ograničena.\nOd policije i tužilaštva je, zbog svega, tražila da utvrdi da li je Milošević i ljudi povezani sa njim na bilo koji način prate, ali i da utvrde da li je advokatica Karadžić, eventualno, saizvršilac pomaganjem u vršenju više krivičnih djela u sticaju.\n”Advokatica Karadžić je, kao pravnik, morala znati da prenošenje prijetećih poruka od osobe osumnjičene za najteža krivična djela, predstavlja pomaganje”, navela je Jovanović u prijavi protiv advokatice, objasnivši da nije prvi put da je žrtva ljudi iz kriminalnih krugova, te da je u periodu kada je rasvijetljavano krivično djelo ubistvo za koje se sumnjiči pritvorenik Milošević, upravo zbog toga bila štićena ličnost, o čemu postoji dokumentacija u Upravi policije.\nOsim krivične, novinarka je protiv advokatice podnijela prijavu i disciplinskom tužiocu Advokatske komore, ocijenjujući da je po Statutu Karadžić dužna da u svakom trenutku bude svjesna svoje odgovornosti i da sa njom uskladi svoje postupke, što, po njenom mišljenju, prije dva dana nije uradila.\nObrazložila je da je Karadžić, kao pravnik, morala znati da prenošenje prijetećih poruka od osobe osumnjičene za najteža krivična djela, predstavlja pomaganje u izvršenju krivičnog djela, ali je to ipak učinila prosljeđujući pismo.\nU dopisu disciplinskom tužiocu, novinarka je navela i da smatra da je Karadžić prekršila Statut AK koji propisuje da je “advokat odgovoran za savjete koje je dao i za mjere koje je preduzeo ili propustio da preduzme”.\n“Smatram da advokatica Karadžić prosljeđivanjem ovog pisma nije zapravo poslala demanti, već prijetnju, jer kao pravniku, mora joj biti poznat i Zakon o medijima, koji propisuje da se ispravkom ili odgovorom podrazumijeva informacija kojom se argumentovanim navodima pobijaju, suštinski ispravljaju ili dopunjuju navodi u objavljenom programskom sadržaju, a ne uvrede, klevete i prijetnje na račun novinara, koje se, zbog postupka koji se vodi, mogu tumačiti i kao pokušaj zastrašivanja svjedoka… Cijenim da je advokatica Karadžić u ovom slučaju prekršila Kodeks i poistovjetila se sa svojim klijentom i njegovim interesom, kao i da je suprotno pravilima Kodeksa advokata iznijela neistinite podatake o meni insinuirajući da “otplaćujem stan tekstovima o Miloševiću”, čime pokušavaju da uruše moj ugled i kredibilitet”, napisala je Jovanović.\nPrevious articleFormiran poseban tim da radi na rasvjetljavanju ubistva Jovanovića\nNext articleSMCG: Hitno procijeniti bezbjednost koleginice Jovanović


NEFORMIRANjE VLASTI - CILJ IZAZIVANjA TENZIJA | SRNA\nNEFORMIRANjE VLASTI - CILJ IZAZIVANjA TENZIJA\nMOSTAR, 19. SEPTEMBRA /SRNA/ - U BiH se namjerno izazivaju tenzije u javnosti i među političkim akterima da ne bi bili primijenjeni rezultati izbora ni nakon skoro godinu dana, smatra član Predsjedništva Hrvatskog narodnog sabora /HNS/ BiH LJiljana Lovrić.\n"Moralno i politički odgovorno bilo bi da se svi vratitimo dogovoru na koji HNS i svi politički predstavnici Hrvata konstantno pozivaju. Cilj treba da bude završetak formiranja vlasti, zaustavljanje daljeg urušavanja BiH, institucija, izgradnja povjerenja i međunarodnog ugleda zemlje", rekla je Lovrićeva.\nOna je naglasila da bi prioritet trebalo da bude pronalazak rješenja i mjera koje će spriječiti negativni trend odlazaka iz BiH, saopšteno je iz HNS-a.\nLovrićeva je ocijenila da se deklaraciji SDA nepotrebno dao značaj jer je dokument nemoguće sprovesti.\n"Političke ciljeve javno iskazivati je legitimno ako ne narušavaju demokratske postulate. No, jesu li oni realni, ali i opasni kada je riječ o BiH, drugo je pitanje", smatra Lovrićeva.\nOna je dodala da je za sprovođenje ciljeva opisanih u deklaraciji SDA, po važećem Ustavu i zakonima, potreban potpuni konsenzus svih u BiH, a toga nema.\n"Drugi način je da budu nametnuti, što je nemoguće, jer da je neko prije 25 godina smatrao da BiH treba da bude organizovana na konceptu vladavine većine nad ostalim narodima, onda sigurno ne bi bila dejtonska", izjavila je Lovrićeva.\nLovrićeva napominje da se ovakva nepovoljna situacija u BiH negativno održava i na prilive stranih ulaganja, te spoljnotrgovinsku razmjenu.\n"Ukupna strana ulaganja u BiH u 2015. godini iznosila su nešto više od 300 miliona KM, u 2018. oko 200 miliona, a za prvih šest mjeseci ove godine tek 45 miliona KM, dok je spoljnotrgovinski deficit za šest mjeseci ove godine veći za 12 odsto u odnosu na isti period 2018", navela je Lovrićeva, koja je i rukovodilac Odjeljenja privrede Glavnog vijeća HNS-a.\nOna upozorava da izneseni podaci o teškoćama u poslovanju potvrđuju da je stanje u BiH alarmantno u svim segmentima i predstavljaju signal da se stanje hitno mora mijenjati.


! /Izbori u Ujedinjenom Kraljevstvu: Konzervativci skupili 26 puta više novca od Laburista / Radio Sarajevo\n! / Izbori u Ujedinjenom Kraljevstvu: Konzervativci skupili 26 puta više novca od Laburista\n21. 11. 2019. u 23:04:00 Fena\nKonzervativna stranka britanskog premijera Borisa Johnsona prikupila je 26 puta više sredstava u političkim donacijama od najveće opozicione Laburističke stranke u prvoj sedmici predizborne kampanje za parlamentarne izbore.\nIzborna komisija objavila je da su Konzervativci prikupili 5,7 miliona funti (više od 12 miliona i 500.000 maraka) od 6. do 12. novembra, dok su Laburisti Jeremy Corbyna prikupili samo 218.500 funti (više od 618.100 maraka)..\nSudeći prema tim ciframa, Laburisti zaostaju čak i za dvije manje stranke po prikupljenim sredstvima, iako Laburisti namjeravaju prikupiti više novca od manjih donacija koje su ispod donjeg praga finansiranja od 7.500 funti (više od 16.500 maraka) koji je postavila komisija.\nLiberalni demokrati prikupili su 275.000 funti (više od 607.000 maraka), dok je Stranka Brexita Nigela Faragea prikupila 250.000 funti (više od 550.000 maraka).\nNajveći donator Konzervativaca je pozorišni producent John Gore, koji je dao milion funti (više od dva miliona maraka). On je bio najveći donator stranke i u prošloj godini.\nNaredna tri najveća dontora su putnička kompanija Trailfinders, te firme Countrywide Developers i WA Capital, od kojih je svaka donirala stranci po 500.000 funti (više od milion maraka).\nDanašnja vijest pružit će dodatni podsticaj Konzervativnoj stranci dok koordinira reklamnu kampanju i popunjavanje predizbornih štabova osobljem do izbora 12. decembra.\nKrajem prošle godine, Konzervativci su prijavili prvi deficit u osam godina i bili su težoj finansijskoj situaciji od Laburista, sudeći po godišnjim izvještajima objavljenim u augustu.\nStranka je, ipak, nadmašila Laburiste u ovoj godini kada je postalo očigledno da se Ujedinjeno Kraljevstvo kreće u pravcu novih izbora, dok je Johnson lično nadmašio rekord od najviše prikupljenog novca za jednog britanskog političara u njegovim nastojanjima da postane premijer u ovoj godini, prenosi Reuters.\nTagovi: Ujedinjeno Kraljevstvo izbori predizborna kampanja\nLondon / Nevjerovatan peh: U vozu zaboravio violinu vrijednu pola miliona maraka


U TOKU PRIJAVLJIVANJE ZA DRUGU “PEKARIJADU”: Ko će biti najbolji pekar Srbije? – Nadlanu.com\nU TOKU PRIJAVLJIVANJE ZA DRUGU “PEKARIJADU”: Ko će biti najbolji pekar Srbije?\nObjavljeno 6. jula 2017. / 15:45:14\nNakon velikog uspeha prve “Pekarijade”, kompanija Lesaffre Srbija, uz podršku Unije pekara Srbije ove godine organizovaće drugo po redu nacionalno takmičenje za najboljeg profesionalnog i mladog pekara.\nProfesionalni pekari Srbije, na ovogodišnjoj “Pekarijadi” svoje umeće pokazaće u četiri kategorije – u pravljenju tradicionalno obogaćenog hleba, najboljeg bureka sa sirom, obrednog hleba i dekorisanog slatkog kroasana, dok će se mladi pekari nadmetati u pripremi najukusnijih uskršnjih peciva. Prijave za najboljeg pekara Srbije su u toku i otvorene su do 20. septembra ove godine.\nNakon faze prijavljivanja uslediće predselekcija i odabir finalista. Svi zainteresovani kandidati mogu se prijaviti preko veb sajta www.pekarijada.rs, putem SMS-a na broj 062/20-88-18, kao i e-mailom na: prijava@pekarijada.rs, ali i preko Facebook stranice “Pekarijada” i poštom, na adresu Milutina Milankovića 11b, 11070 Novi Beograd.\nPobednici među profesionalnim pekarima biće nagrađeni novčanom nagradom u vrendosti od 800 eura, dok će najbolji mladi pekar dobiti mogućnost da se zaposli i svoj talenat razvija u jednoj od najbolji pekara u zemlji.\n– Da se dobar glas daleko čuje, bilo nam je jasno posle neočekivanog uspeha koji smo postigli prvom “Pekarijadom”. Znamo da dobre prakse treba negovati, pa smo zato odlučili da jednu ovako nesvakidašnju manifestaciju nastavimo i pretvorimo u tradicuju koju ćemo sa velikom pažnjom negovati. Kroz ovakve projekte želimo da afirmišemo majstore dobrog hleba i peciva, ali i damo podsticaj mladim talentima da nam spremaju omiljena peciva koje većina od nas uvek rado konzumira – rekla je Milena Obradović, marketing menadžer kompanije Lesaffre i član organizacionog komiteta “Pekarijade”.\nDa li proteini zaista imaju odlučujuću ulogu u mršavljenju?\n"Solidarna klopica" u pekarama: Sića iz džepa za vas – obrok za…


Obuka mladih Roma o starim zanatima će doprinijeti kvalitetu njihovih života [CdM] - NVO Mladi Romi | Romi u medijima\nObuka mladih Roma o starim zanatima će doprinijeti kvalitetu njihovih života [CdM]\nSreda, 24 februar 2016 13:33\nKonferencija "Mogućnost zaposlenja mladih Roma u okviru starih tradicionalnih zanata" išla bi u prilog razvoju očuvanja zanata kojima se bave Romi, te bi doprinijela mogućnosti da i mladi svojim radom obezbijede egzistenciju za sebe i svoje porodice, kazao je predstavnik Sekretarijata za razvoj preduzetništva Marko Ćulafić.\nSekretar Ćulafić se, kako se ističe u saopštenju Sekretarijata za razvoj preduzetništva, zajedno sa pomoćnikom sekretara Vladimirom Pavićevićem, u ponedjeljak susreo sa predstavnikom Demokratskog romskog centra.\nNa sastanku su razmotrene mogućnosti saradnje na pripremi Konferencije "Mogućnost zaposlenja mladih Roma u okviru starih tradicionalnih zanata", kao i mogućnost nalaženja lokacije, odnosno određenog prostora gdje bi se otvorila zanatska radnja i obučavali mladi Romi.\nĆulafić je, tom prilikom, u ime Sekretarijata podržao predlog o održavanju konferencije, te izrazio uvjerenje da će se mladi Romi prepoznati u tom poslu, i svojim radom obezbijediti egzistenciju, kako sebi, tako i porodicama.


Inter Cars: Oglas za zaposlenje (više radnih pozicija) - Ozonpress :: internet portal\nTag: oglas, zaposlenje\nInter Cars je najveći distributer automobilskih rezervnih delova za putnička i komercijalna vozila u centralnoj i istočnoj Evropi. Asortiman proizvoda takođe uključuje garažnu opremu, gume, baterije, maziva, rezervne delove za motocikle, itd. Preko distributivnih lanaca, Inter Cars snabdeva robom od oko 500 proizvođača, više od 50 hiljada registrovanih kupaca.\nInter Cars-ov sistem sastoji se od više od 500 predstavništava prodaje u Evropi (Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunija, Bugarska, Srbija, Hrvatska, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Grčka, Italija, Letonija, Litvanija, Moldavija, Estonija, Ukrajina).\nPoslodavac : Inter Cars d.o.o.\nАdresa distributivnog centra: Topalovića put bb, Čačak, Preljina\nLice za kontakt: Milićević Dragan\nUz CV obavezno navesti poziciju za koju potencijalni kandidat konkuriše\nKonkurs otvoren do: 20.03.2021. godine\nZbog brzog rasta i širenja u regionu, za potrebe otvaranja distributivnog centra u Čačku, traži se kandidat za poziciju:\nPredstavnik prodaje na terenu (m/ž)\nObilazak kupaca u dodeljenom regionu\nPrezentovanje ponude i usluga kompanije\nRazvoj postojećih i širenje mreže uvođenjem novih kupaca\nPodrška i komunikacija sa kupcima na dnevnom nivou\nPlaniranje aktivnosti i izveštavanje\nIskustvo u prezentovanju prodajnog asortimana na terenu\nIskustvo u prodaji rezervnih delova će se smatrati prednošću\nSposobnost za rad u timu i dinamičnom okruženju\nObuku za rad u savremenim softverskim alatima\nProfesionalno usavršavanje, edukaciju i treninge\nProdavac u objektu (m/ž)\nPrijem i obrada telefonskih i internet poružbina kupaca\nPružanje informacija i tehnička pomoć kupcima u identifikaciji rez. delova\nUsluživanje kupaca u prodajnom objektu (po potrebi)\nKomunikacija i saradnja sa blagajnom i magacinom\nIskustvo u prodaji i identifikaciji rezervnih delova i opreme za automobile, najmanje 2 godine\nPoželjno i iskustvo u radu sa rezervnim delovima i opremom za teretna vozila, smatraće se prednošću\nKomunikativost i profesionalan odnos prema kupcima\nKontrola robe i pripremljene dokumentacije za kupce\nIsporuka robe kupcima na teritoriji grada Niša\nOdgovornost za tačnost i brzinu isporuke\nVažeća vozačka dozvola B kategorije, aktivan vozač\nPriprema i kreiranje dokumenata\nKontrolu i arhiviranje ulazne i izlazne dokumentacije\nOdgovornost za rad sa fiskalnom kasom\nKontakt sa kupcima i usklađivanje dokumentacije\nIskustvo u radu sa blagajnom i fiskalnom kasom\nPoželjno iskustvo u radu sa Microsoft Navision programom\nBroj ozvrššilaca: više izvršilaca\nPrijem robe u magacinu upotrebom Bar kod skenera i označavanje deklaracijama\nOčekujemo kandidate sa visokim nivoom motivacije i ambicija. Nudimo podsticajno radno okruženje zasnovano na našem i skustvu iz preko 18 zemalja, sa mogućnostima ličnog napretka. Ako imate iskustva u branši, mogućnosti i želje da razvijete i kreirate nešto novo, očekujemo vašu prijavu.\nzakeralo 06/03/2021 u 15:12 Odgovorite\nMože li osoba koja je pisala oglas da objasni malo detaljnije šta je to „Dinamično radno okruženje“?\nPo mom skromnom iskustvu to podrazumeva da budeš zadužen za sve i svašta, da radiš 3 posla paralelno i imaš 3 šefa od kojih svaki očekuje da prvo završiš ono što ti je on tražio, tako da ti ceo radni dan prođe baš „dinamično“.\nJbg tako je 07/03/2021 u 07:01 Odgovorite\nPravi nick imas! Otvori firmu/pr i kreni majstore u mirnom radnom okruzenju, gde ces mirno “preziveti” maks 3 meseca dok te dinamicni ne pojedu…\nRade 07/03/2021 u 09:13 Odgovorite\nKod nas svaki inženjer kad se zaposli očekuje da bude tretiran kao neko bez koga se ne može. U Nemačkoj kad ga firma zaposli ima rok od godinu dana da sxe dokaže da svojim radom i znanjem može da zaradi platu za sebe i da donese profit firmi, ako ne prođe taj test ide kući.\nTako i sa svakim drugim zanimanjem, to je dinamično radno okruženje.\nNiko nije obavezan da ti daje platu koju nisi zaradio. Naravno, niko nema pravo ni da ti umanjuje ono što si pošteno zaradio.\nZato je Nemačka tu gde jeste, a mi tu gde jesmo.\nKurbla Kuplung Dihtung 06/03/2021 u 23:18 Odgovorite\nDosli veliki da rasture ovu lokalnu boraniju.\nNebojsa 07/03/2021 u 06:17 Odgovorite\nVeleprodaja delova kao i svaka druga koja radi u Srbiji.A tekst srocen kao da ce se raditi u Toyoti, Mercedesu, ili Nasi…\nDokoni penzioner koji čeka da mu Vučić vrati penziju 07/03/2021 u 09:06 Odgovorite\nPa vreme je da počnete da se navikavate na pristojnost i profesionalnost. Očigledno dolazi nova generacija mladih poslovnih ljudi, a prolazi vreme onih dognam-prodam.\nNebojsa 07/03/2021 u 12:35 Odgovorite\nPenzioner, ostanite u penziji za vase dobro.\nMalo Googla i vidis da navedena firma u Cacku nema ni zapocet posao. Treba neko na ledjima da iznese posao par godina dok to krene. A sta ce dobti zauzvrat?\nZnate li koliko veleprodaja delova ima u Cacku? Mislite da ce ovde nesto biti drugacije, bolje?\nJa sam imao to „zadovoljstvo“ da u dve firme pocinjem od samog otvaranja. I ne bih vise, osim za ozbiljnu materijalnu nadoknadu.\nDokoni penzioner koji čeka da mu Vučić vrati penziju 07/03/2021 u 13:42 Odgovorite\nNemoj sine Nebojša ti da lomiš svoju kičmu za male pare. Pusti ove ljude da rade svoj posao. Ako u poslu budu fini, poslovni i profesionalni kakvi su bili u pisanju ovog oglasa oni će uspeti da postave firmu na noge, da uspešno rade i zarade.\ntebi sine niko ne brani da sad kad imaš iskustvo sam pokreneš neki svoj biznis pa svima pokažeš kako to treba da se radi.\nSamo se sine čuvaj ove vlasti, jer ako ona ostane i tebi će sutra da uzme pošteno zarađenu penziju kao meni i ostalim penzionerima u Srbiji, pa posle da na kašičicu vraća, a kamatu da zaboravimo.\nNebojsa 07/03/2021 u 14:22\nDragi penzioneru, Vi ste bar dogurali do penzije. Ja radim 17 godina a staza imam jedno 12, a ima i vecih „ilegalaca“ koji rade i duze na crno.\nSto se posla i zalaganja tice, ja se ne bojim, dajem uvek 100% ili priblizno tome. Budala.\nSve to sto Vi govorite meni je jasno. Imajuci navedeno u vidu razumite i moje nepoverenje prema lepo srocenim oglasima i obecanjima. Voleo bih da je u ovom slucaju sve drugacije i da ce biti tako kako se navodi.\nNikola 07/03/2021 u 09:01 Odgovorite\nLjudi bi hteli da rade kao nekada u socijalizmu a da imaju velike plate. Ne ide tako, nema besplatnog ručka, mora puno i vredno da se radi. Nisu ni svi poslodavci isti, a za ovoga mi se čini da nije ni nalik nekim nabeđenim poslodavcima u Čačku.\nIskreno i otvoreno kaže šta od zaposlenih očekuje i šta oni od njega mogu da očekuju. Fer ponuda.\nKome se ne sviđa ne mora ni da se javi na ovaj oglas, a kome se sviđa treba da se javi.\nJa im želim puno uspeha u poslu.


5. Međunarodni kongres konvencionalne, alternativne, tradicionalne i integrativne medicine i i 2. Simpozijum kvantno-informacione medicine ~ Zdrava Energija\n27 јун 2017 123456 No comments\n"5.MEĐUNARODNI KONGRES ”KATIM-VRBAS 2017” će se održati u Vrbasu 29. i 30. septembra 2017. godine, u Centru za fizičku kulturu “Drago Jovović”\nPoseban pijetet 5.Međunarodnog kongresa KATIM –VRBAS 2017 biće i održavanje 2.SIMPOZIJUMA Kvantno Inforamcione Medicine (KIM) u saradnji sa Medjunarodnim udruženjem za promociju i razvoj kvantne medicine - “Quanttes” iz Beograda, R. Srbija.\nSUORGANIZATOR 5.MEĐUNARODNOG KONGRESA KATIM i 2. SIMPOZIJUMA KIM:\nE-mail ADRESA ZA SLANJE RADOVA: alternativnicentar@hotmail.com, tomova95@gmail.com, biogen.bgd@gmail.com\nE-mail adresa za kontakte i pitanja: alternativnicentar@hotmail.com; tomova95@gmail.com; biogen.bgd@gmail.com ili office@biogen.rs\n5. Međunarodni kongres konvencionalne, alternativ...


Mladi reprezentativac dane koronavirusa provodi u Nikšiću | onogošt.me\nSituacija sa virusom poremetila je sportistima redovan tok sezone, međutim, Aleksa nam otkriva da ovaj period koristi za individualne treninge, kao i za to da ga provede u društvu najbližih.\n“Situacija sa virusom me je zatekla u jeku sezone, tako da je u početku bilo čudno, morali smo odjednom promijeniti sve navike i zatvoriti se u karantin. Sad sam se već privikao i koristim ove dane za individualni trening kod kuće, kao i da provodim dosta vremena sa porodicom, što inače ne bih mogao u normalnim okolnostima“, navodi Aleksa u razgovoru za naš portal.\nMladi Nikšićanin sa svojih 18 godina igra već treću sezonu za njemački klub na poziciji plejmejkera.\n“Ove sezone sam nastupao za juniorski tim Ratiopharm Ulm kao i drugi seniorski sastav koji se takmiči u trećoj Bundes ligi. Obje ekipe su dobro napredovale i izborile su plej-of što je bio primarni cilj. Posebno sam zadovoljan što sam dobio značajne minute u seniorskoj konkurenciji i to kao najmladji član ekipe. Nažalost, oba takmičenja su ranije prekinuta i nećemo saznati koliko daleko smo mogli da doguramo u plej-ofu, ali trenutno su zdravlje i zaštita svih ljudi od virusa imperativ i mislim da je odluka o prekidanjima takmičenja pravilna“, rekao je Bulajić.\nDa je disciplina glavni faktor za pobjedu protiv nevidljovog neprijatelja, poručuje i Aleksa.\n„Svakog dana kroz medije slušamo savjete doktora i nadležnih kako treba da se ponašamo u skladu sa mjerama o zaštiti. Mislim da je većina građana to ozbiljno prihvatila, nadam se da ćemo tako nastaviti ubuduće i da ćemo se uskoro uz dobru disciplinu vratiti svojim normalnim životima“, optimista je on.


Glečer sudnjeg dana bi mogao da se "razbije kao vetrobransko staklo automobila", kažu naučnici | Ekologija\nGlečer sudnjeg dana bi mogao da se "razbije kao vetrobransko staklo automobila", kažu naučnici 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nGlečer sudnjeg dana bi mogao da se "razbije kao vetrobransko staklo automobila", kažu naučnici\nAutor Srđan Vejnović\nNaučnici kažu da Tvejts, jedan od najvećih glečera na svetu, doživljava promene koje bi mogle da dovedu do njegovog otapanja brže nego što su naučnici prethodno mislili.\nJedan od najvećih glečera na svetu Tvejts, takozvani glečer sudnjeg dana, doživljava promene koje bi mogle da dovedu do njegovog otapanja brže nego što su naučnici prethodno mislili, saopšteno je nedavno na sastanku Američke unije geofizičara u Nju Orleansu.\nOni su objasnili da su na plutajućoj ledenoj platformi glečera, koja čini trećinu njegovog dela koji je u kontaktu sa okeanom, zabeležene dramatične promene koje bi mogle da učine da se ona "razbije kao vetrobransko staklo automobila" u narednih pet do deset godina, piše Klima 101.\nJedan od glavnih uzročnika otapanja glečera je zagrevanje okeana koje je posledica globalnog zagrevanja, a topljenje lednika veličine kakav je Tvejts predstavlja najveću pretnju za podizanje nivoa mora. Iz tog razloga naučnici su se udružili kroz posebnu međunarodnu saradnju (ITGC) kako bi aktivno pratili dešavanja na ledniku. Ukoliko se čitav lednik uruši može doći do povećanja nivoa mora od 65 cm uzrokujući opasnost od poplava za milione ljudi koji žive u priobalnim i ostrvskim područijima.\nTvejts je ogroman, a njegova veličina se poredi sa površinom Velike Britanije. Nalazi se na zapadnom Antartiku čije je geografsko područije posebno osetljivo na promene temperature u okeanu. Stenovita podloga na kojoj leži led zapadnog Antartika pretežno se nalazi ispod niova mora, što znači da su glečeri u tom regionu jednim delom "uronjeni" u okean.\nNaučnici su se udružili kroz posebnu međunarodnu saradnju (ITGC) kako bi aktivno pratili dešavanja na ledniku.\nZbog toga se krajevi lednika koji su izloženi toploti okeana istanjuju formirajući ledenu platformu koja pluta po vodi, tako da kada bi uklonili vodu ispod nje ostala bi da visi poput police na ledenom zidu. Takav oblik omogućava da okean, koji se zagreva, polako topi slojeve ledene platforme odozdo. Postepeno zagrevanje okeana ubrzava ovo topljenje i dovodi do bržeg istanjivanja i pucanja leda i mogućnosti naglog propadanja čitave platforme. Otpadanje krajeva i stvaranje pukotina, otkriva nove veće površine leda toplom okeanu, što čini čitav glečer još ranjivijim.\nStručnjaci su zabrinuti da bi ubrzano topljenje ledene platforme Tvejtsa moglo da pokrene niz negativnih efekata koji bi doveli do kolapsa celog glečera. Ako bi se kolaps dogodio to bi značajno promenilo nivo mora, ali bi uništenje Tvejtsa takođe destabilizovalo i druge zapadnoantarktičke glečere, jer je skoro čitava oblast ispod nivoa mora.\nTačan razvoj događaja sigurno bi bilo veoma teško predvideti, ali je jasno da bi njihovo izlaganje toplom okeanu dodatno podiglo nivo mora. Razmere posledica koje bi ovakav scenario imao na neke delove sveta najbolje opisuje apokaliptični naziv ugroženog glečera koji bi pokrenuo takav domino efekat.\nKoliko je ovakav scenario verovatan u velikoj meri zavisi od fizike i dinamike ponašanja leda koji se istorijski nisu dovoljno izučavali. Iz organizacije ITGC kažu da je saradnja naučnika u tom polju tek na pola puta u svom zadatku da pruži kompletnu sliku, ali da trenutni napredak obećava bolje procene sudbine glečera sudnjeg dana u bliskoj budućnosti.\nPoštovanje Pariskog sporazuma u značajnoj meri bi zaustavilo topljenje glečera\nSatelitski podaci pokazuju da se brzina odvajanja delova Tvejtsa tokom poslednjih 30 godina gotovo udvostručila. Trenutno sa ovog glečera svake godine otpadne 50 milijardi tona leda u okean, što doprinosi godišnjem porastu nivoa mora od oko četiri procenata.\nJedan od novijih sofisticiranih statističkih modela koji koristi tim predvođen naučnicom Tamsin Edvards pokazuje da bi sprovođenje dogovorenih ciljeva iz Pariskog sporazuma kojim bi se povećanje prosečne globalne temperature ograničilo ispod 2 stepena Celzijusa, a težilo ograničenju ispod 1,5 stepeni Celzijusa, u značajnoj meri zaustavilo otapanje ledene površine i podizanju nivoa mora.\nKako bi stvorili što preciznije simulacije budućih događaja stručnjaci iz ove oblasti nastoje da u potpunosti razumeju na koji način se Tvejts i ostali glečeri Antartika menjaju, što zbog njihove kompleksne prirode nije nimalo lak zadatak. Dodatno, takav poduhvat podrazumeva naučne misije na ledu širom glečera koja neretko mogu da ometaju ekstremni vremenski uslovi, čineći čitav poduhvat još većim.\nGlečeri Otapanje klimatske promene Antartik


Rezultati raketnih modelara sa Svetskog kupa - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tRezultati raketnih modelara sa Svetskog kupa\nRezultati raketnih modelara sa Svetskog kupa\nOd 11. do 13. maja u Bugarskoj je održano četvrto kolo Svetskog kupa raketnih modelara, a prvo od početka godine na kome su učestvovali naši raketni modelari. Ovogodišnji start je vrlo obećavajući i ne ostavlja prostora za sumnju da će i ove godine biti ponovljen uspeh od prošle, kada su naši raketni modelari u okviru ovog takmičenja osvojili ukupno 40% medalja.\nU konkurenciji takmičara iz Rusije, Bugarske, Rumunije i Makedonije, naši raketni modelari su osvojili ukupno sedam medalja u četiri klase. Prve tri pozicije u klasi S4A (raketoplani) zauzeli su: 1. Zoran Katanić, 2. Živan Josipović i 3. Vladimir Čipčić. U klasi S6A (rakete sa trakom) prvo mesto je osvojio Vladimir Čipčić, dok je četvrto mesto zauzeo Zoran Katanić. Prvu poziciju u klasi S7 (makete) zauzeo je Živan Josipović, a treću Vladimir Čipčić. U klasi S8E/P (RC raketoplani) drugo mesto je osvojio Vladimir Čipčić, sa minimalnom razlikom u odnosu na prvoplasiranog takmičara.\nDo sada su, prema FAI kalendaru, održana ukupno četiri takmičenja za Svetski kup: Katalunja kup u Španiji, Belarus kup u Grodnu (Belorusija), Koroljev kup u Rusiji, i nakon otkazanog Texas kupa u SAD, ovo takmičenje u Kaspičanu u Bugarskoj. Kaspičan će sledeće godine biti domaćin Evropskog prvenstva, a za dve godine i Svetskog prvenstva raketnih modelara.\nDatum: 15.05.2012. Autor: Milica Kljajić\n+ Šahovska simultanka primer za solida...\n+ 4. Beogradska trka Deda Mrazeva\n+ 33. Somborski polumaraton


Nelson: Pojačanje za Avganistan - bar za izvesno vreme\n„U okviru preispitivanja strategije u Avganistanu, administracija veoma pažljivo razmatra preporuke vojnih komandanata, posebno, sekretara za odbranu, Roberta Gejtsa,“ kaže u razgovoru za naš program, predsednik konsultantske firme „Global Concepts and Communications“, Danijel Nelson.\n„Mislim da svakako neće doći do povlačenja - to je isključeno. Mislim da će vojni komandanti dobiti najveći deo onog što su tražili, ali ne i sve što su tražili. Razlog je u tome što ne raspolažemo sa vojnim resursima koje bismo lako mogli da stavimo na raspolaganje, a da ne nanesemo štetu opštoj gotovosti armije i marinskog korpusa. Ukratko, mislim da će biti odobreno vojno pojačanje bar za izvesno vreme - možda tokom naredne godine ili dve. Sada je u Avganistanu razmešteno 68 hiljada američkih vojnika, a ukupan broj, posle pojačanja, mogao bi da se kreće izmedju 80 i sto hiljada. Mislim da je to najviše što bi Obamina administracija mogla da prihvati. Ali, administracija svakako ne namerava da trajno zadrži veći broj vojnika u Avganistanu,“ kaže Daniel Nelson.\nČinjenica je da je čvrstina NATO-a danas na probi u Avganistanu kao nikada ranije, ističe Nelson:\n„Gine znatan broj vojnika – ne samo američkih, nego i evropskih. NATO je sada zaista angažovan u ratu i pojedine zemlje članice pretrpele su, za njihove uslove, dramatične gubitke. Mnoge zemlje koje su želele da se pridruže alijansi, bivše komunističke države istočne Evrope, nisu to želele da bi išle u rat. Te zemlje su želele da NATO doprinese njihovoj stabilnosti i bezbednosti u odnosu na, recimo, Rusiju, a ne da budu angažovane u ratnom sukobu hiljadama kilometara daleko.“\nOdgovarajući na pitanje o promenama u američko-evropskim odnosima posle stupanja predsednika Obame na položaj, Nelson kaže da se klima definitivno znatno popravila i da dodeljivanje predsedniku Obami Nobelove nagrade za mir verovatno predstavlja i odraz te promene:\n„Medjutim, mislim da treba otvoreno reći da će percepcije globalnih problema na dve strane Atlantika i dalje biti različite što je bio slučaj i u ranijim periodima. Jednostavno, nije verovatno da će, na primer, francuska vlada, bez obzira da li je na njenom čelu Nikola Sarkozi ili neko drugi, videti svetske probleme identično kao vlada u Vašingtonu. Evropljani, generalno, posebno Nemačka, nisu dobro prihvatili američke kritike njihovih operacija u Avganistanu, bez obzira da li te kritike stižu iz američkih instituta, sa univerziteta ili od strane vlade. Moguće je da će preispitivanjem strategije u Avganistanu koju je preduzela Obamina administracije te razlike biti smanjene, ali nema sumnje da će u nizu pitanja Sjedinjene Države i Evropa i dalje zauzimati različite pozicije.“\n„Ako ništa drugo, od januara 2009. kada je Obamina administracije stupila na dužnost, spremnost obe strane Atlantika da slušaju jedna drugu dramatično je porasla, umesto potpunog ignorisanja i antagonističkih odnosa tokom Bušove administracije i mislim da je to veoma dobrodošla promena,“ zaključuje Danijel Nelson.


Vlada TK: Formirane radne grupe za kreiranje Zakona o plaćama i naknadama u institucijama TK – TuzlaInfo.ba\nVlada TK: Formirane radne grupe za kreiranje Zakona o plaćama i naknadama u institucijama TK\n04/03/2015 | 9:50\nVlada TK na svojoj prvoj sjednici je formirala radne grupe za sačinjavanje teksta nacrta Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Tuzlanskog kantona.\nZadatak radne grupe je da u roku od 90 dana, sačine tekstove nacrta Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Tuzlanskog kantona i putem Ministarstva finansija dostave Vladi Tuzlanskog kantona na razmatranje, kao i nacrta Zakona o državnoj službi Tuzlanskog kantona koji će Vladi biti dostavljem putem Ministarstva pravosuđa i uprave.\nRadnu grupu za izradu Nacrta Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Tuzlanskog kantona čine, Predsjednik Jakub Suljkanović, Ministar finansija i članovi Alen Gadžo, Ministar unutrašnjih poslova, Hasan Fehratović, Ministar prostornog uređenja i zaštite okolice, Elvis Bektić, Ministar zdravstva, Edin Ajanović, Ministar trgovine, turizma i saobraćaja i Jovan Stojanović, Ministar pravosuđa i uprave.\nPredsjednik radne grupe za izradu Nacrta Zakona o državnoj službi Tuzlanskog kantona je ministar pravosuđa i uprave Jovan Stojanović, a članovi su ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta Mirsada Begović, ministar zdravstva Elvis Bektić, ministar za boračka pitanja Fahrudin Skopljak, ministar finansija Jakub Suljkanović i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Abdulah Zukić.


Tajne vinove loze 2 donose NEOČEKIVAN OBRT! Vuk i Jelena se NE RAZVODE? Šta će biti sa Verom? - Filmitv\nJelena će se još jednom isprečiti na putu Vukovoj i Verinoj sreći\nTajne vinove loze vratile su se sa drugom sezonom od 28. marta premijerno na kanal Superstar, gde seriju pratimo svake večeri od 21.00 dok će druga sezona od 4. aprila startovati i na nacionalnom Javnom servisu. Na RTS 1 seriju pratimo od 4. aprila radnim danima u 21.00.\nKao što smo već videli radnja se nastavlja dva dana nakon požara u Verinom vinogradu. Postavljaju se mnoga pitanja o budućnosti posla sa Francuzima, ali i uopšte poslovnog odnosa Smiljanića i Tomovića. Jelena na severu pod Ružinim patronatom vodi Vukovu vinariju koje on još nije spreman da se odrekne.\nMeđutim, ni Jelena nije spremna da se odrekne onoga na šta smatra da polaže apsolutno pravo. Iako su papiri za razvod odavno na njenom stolu, Jeleni ne pada na pamet da ih potpiše. U trejleru za novu sezonu, onom koji najavljuje emitovanje serije na RTS, u jednom trenutku vidimo da je Jelena sigurna da ne želi da nastavi život bez Vuka.\n– Želim svoju porodicu i svog muža – uzviknula je Jelena, stavivši time do znanja da još nije spremna da položi oružje i da se preda. Kao i da ne razmišlja o tome da Vuku da razvod.\nSa druge strane Vuk i Vera uživaju u svojoj ljubavi u Negotinu, proživljavajući drugu mladost na koju nikada nisu imali pravo. Hoće li im to doneti sreću ili će sreći ipak neko stati na put? Marku se takva situacija nimalo ne dopada. Zbog toga on iz sve snage želi da ponovo pokrene posao i da mu se u tome priključe majka i Vuk. Ipak, čini se da oni imaju sasvim druge planove.\nHoće li ih život iznenaditi?\nSaznaćemo u novim epizodama serije „Tajne vinove loze“.\nIzvor Film i TV/Telekom/MetRo


Rusija: U meteorskoj kiši povređeno više od sto osoba | Planeta | Kurir\n07:09h BOGDANOVIĆ I BJELICA ODLIČNI U TRIJUMFU KINGSA: Sakramento slavio nad Oklahomom (VIDEO)\nMUŽ JE ODVEO U ŠUMU I SEKIROM ODSEKAO ŠAKE: Rekao mi je da 11\t537\nPOGLEDAJTE PALATU IZ KOJE ERDOGAN VEDRI I OBLAČI: 30 puta 12\t411\nUŽIVALI SU NA ODMORU KADA SU SNIMILI NAJČUDNIJA STVORENJA U 68\nZASTRAŠUJUĆI SNIMAK POTOPA U EVROPI: Pogledajte kako je TALAS 4\t52\nPROROČANSKO AJNŠTAJNOVO PISMO SESTRI MAJI: Slavni fizičar najavio\nAMERIČKI BOMBARDER F-35 NADUVANA PRIČA AMERIČKE AVIJACIJE: 1\t32\nKINA PREOTIMA AMERIČKOG SAVEZNIKA: U igri su visoki ulozi,\nPUTIN I ERDOGAN OTVORILI TURSKI TOK: Simbol razvoja rusko-turskog 4\t7\nOBJAVLJEN SNIMAK LETA NAJNOVIJIH SUHOJA: Ovako Su-57 čuva nebo 2\t13\nPREŽIVELI PAKAO U POMAHNITALOM LIFTU: Propadali smo sa 95.\nŠOKANTNO OBRAĆANJE SAUDIJSKOG KRALJA JAVNOSTI: Svi očekivali\nSKANDAL TRESE KRALJEVSKU PORODICU! JETRVE NE MOGU OČIMA DA 9\n44 ČLANA POSADE UMRLA U STRAŠNOJ AGONIJI! Pogledajte prve fotografije\nKO JE PRE 30 GODINA ULOŽIO 1.000 DOLARA SAD JE MILIONER: Neverovatan 2\t5\nRAZOTKRIVEN NEVIĐENI SKANDAL: Velika evropska banka oprala\nDANSKA PREDLAŽE BRUTALAN ZAKON: 12 godina robije svakom ko 3\t14\nArmagedon iznad Urala\nPANIKA U RUSIJI: Ruska vojska raketom uništila meteor koji je pretio Zemlji?!\nPlaneta 15.02.2013. 09:37h 14.05.2017. 10:46h\nMeteor je eksplodirao iznad Čeljabinske oblasti na Uralu. Udarni talas je polomio prozore na nekoliko mesta, a povređenoje više od 900 ljudi\nMOSKVA - Ruska vojska presrela je meteor raketom ispaljenom sa zemlje u blizini sela Uržumka kod Čeljabinska, objavio je sajt televizije "Russia Today" pozivajući se na nepotvrđene izvore.\nNaime, meteor koji je danas pao u region Čeljebinska na Uralu bio je dugačak nekoliko metara i težak oko deset tona, a njegova udarna moć iznosila je nekoliko kilotona, objavila je Ruska akademija nauka.\nU saopštenju Akademije navodi se da je meteorit ušao u atmosferu brzinom od 15 do 20 kilometara u sekundi, a raspao se na visini od 50 do 30 kilometara. Delići meteorita kretali su se velikom brzinom ka zemlji, što je prouzrokovalo jaku svetlost. Najveći deo usitnjenih čestica je sagoreo, a veći fragmenti su pali na zemlju, navodi se u saopštenju Ruske akademije nauka.\nPodsetimo, meteorska kiša izazvala je danas eksplozije u donjem delu atmosfere iznad Urala, više od 900 ljudi, od kojih 80 dece, povređeno je, u gradu Čeljabinsku zavladala je panika, a na dramatičnim video snimcima koje prenose ruske TV stanice vide se prizori nalik onima iz holivudskih filmova katastrofe.\nKod većine povređenih radi se o lakšim povredama izazvanim staklom.\nNa snimcima se vidi ogroman predmet kako preseca nebo, a zatim se raspada na nekoliko manjih delova. Svedoci navode da su čuli nekoliko razornih eksplozija, od kojih su se zatresle stambene zgrade i polomila stakla.\nSergej Smirnov iz ruske observatorije "Pulkovo" izjavio je da postoji velika šansa da u narednih nekoliko sati u Zemljinu atmosferu uđe novi meteor.\nPostoji velika verovatnoća da u narednih nekoliko sati u Zemljinu atmosferu uđe novi meteor, rekao je Sergej Smirnov. Međutim, akademik Dmitrij Badjukov to demantuje.\n"Praktično je nemoguće da se to ponovi u tako kratkom roku", rekao je Badjukov na sastanku posebne vladine komisije, kome je predsedavao ministar za vanredne situacije Vladimir Pučkov.\nGuverner te ruske oblasti na Uralu kaže da su spasilačke ekipe otkrile da je meteor pao u jezero blizu grada Čebarkul, iako naučnici tvrde da se on raspao.\nMesto pada meteora (Foto: Raša tudej)\n"Objekat bi mogao da bude oko metar u prečniku i težak nekoliko tona. Kada je ušao u atmosferu, razbio se na oblak parčića koji su nastavili put, stvarajući eksplozivni talas i emitujući svetlo jačine slične onoj kod nuklearne eksplozije. Odatle ti bljeskovi, kao i polomljeni prozori - rekao je za Valerij Šuvalov za Instituta za dinamiku geosfere.\nAgencije prenose izjavu meštanke Čeljabinska Gulnare Dudke, koja je za list "Sajbirijan tajms" rekla da je došao Sudnji dan.\n"Videla sam bleštavo svetlo kako dolazi iza mene. Sve je bilo osvetljeno, svetlo je bilo veoma jako. Bilo je kao u filmu "Armagedon" kada su počeli da padaju meteori. Stvarno sam mislila da je došao sudnji dan", kaže ova Ruskinja.\nMinistarstvo za vanredne situacije angažovalo je 20.000 ljudi za pomoć ugroženom stanovništvu i raščišćavanje terena, i pozvalo građane da ne paniče.\n"Nema evakuacije stanovništva, nivo radioaktivnosti nije povišen. Apelujemo na vas da ne podležete panici", objavljeno je na sajtu lokalnog ogranka tog Ministarstva.\nZvaničnici ističu da se nivo radijacije u regionu nije promenio, kao i da je poslato 20.000 spasilaca da pomognu povređenima.\nMobilne komunikacije su privremeno bile u prekidu, a stotinama kuća isključen je gas.\nMinistarstvo za vanredne situacije tvrdi da ostaci meteorita na Uralu nisu pronađeni, a zvanični predstavnik vojnog okruga Jaroslav Roščupkin kaže da je na mestu na kojem se pretpostavlja da je pao jedan od fragmenata meteorita, na obali jezera Čebarkulj, pronađen krater prečnika oko šest metara.\nRuski predsednik Vladimir Putin izrazio je zabrinutost zbog ovog događaja, povodom kog je imao sastanak sa ministrom za vanredne situacije Vladimirom Pučkovom.\n"Situacija u vezi sa padom meteorita treba da nas interesuje ne sa aspekta astronomije, mada je i to zanimljivo za stručnjake, već sa aspekta obaveštavanja građana o sličnim događajima, koliko je to moguće", rekao je Putin, priznajući, međutim, da efikasan sistem monitoringa u Rusiji ne postoji.\n"Potrebno je učiniti sve da bi se objektivno procenila šteta i da se pomogne ljudima", istakao je Putin.\nPrema dosadašnjim informacijama Ministarstva za vanredne situacije troje ljudi je teže povređeno, a materijalna šteta je zabeležena u šest gradova Čeljabinske oblasti.\nLokalni zvaničnik Ministarstva je objasnio da se meteor dezintegrisao iznad Urala i delimično izgoreo u atmosferi, a da su fragmenti pali na zemlju u retko naseljenim predelima Čeljabinske oblasti.\nVadim Kolesnikov, portparol ministarstva unutrašnjih poslova, izjavio je da su povređene osobe zatražile medicinsku pomoć, a većina njih je zadobila povrede od krhotina stakla nakon eksplozija.\n"Meteor je eksplodirao izdan Čeljabinske oblasti na Uralu. Udarni talas je polomio prozore na nekoliko mesta", rekao je portparol ministarstva za vanredne situacije.\nPutin jaše meteor\nIako je pad meteora izazvao paniku u celoj Rusiji, koja je do sada prebrojala više od 950 žrtava i na hiljade porušenih zgrada, Rusi nisu izgubili smisao za humor.\nUz zastrašujuće fotke koje su prepravile sajtove id ruštvene mreže Fejsbuk i Tviter, pojavile ssu se i one šaljive poput fotke Putina koji jaše na meteoru i oglasa da se prodaju delovi metoira.\nBOGDANOVIĆ I BJELICA ODLIČNI U TRIJUMFU KINGSA: Sakramento slavio nad Oklahomom (VIDEO)\nPOGLEDAJTE PALATU IZ KOJE ERDOGAN VEDRI I OBLAČI: 30 puta veća od Bele kuće, sa tajnim nuklearnim bunkerom! 9 MILIONA DOLARA SAMO ZA TEPIHE! (VIDEO) 12\t411\nUŽIVALI SU NA ODMORU KADA SU SNIMILI NAJČUDNIJA STVORENJA U VODI: Izgledali su kao trolovi u nekom bizarnom ritualu! (VIDEO) 68\nZASTRAŠUJUĆI SNIMAK POTOPA U EVROPI: Pogledajte kako je TALAS razorio balkone na zgradi! (VIDEO) 4\t52\nBIĆE JOŠ SMENA\nTRAMP OTKRIO ZAŠTO JE NAJURIO HRVATICU MIRU IZ BELE KUĆE: Talentovana je, ali joj fali jedna stvar! I DRUGIMA ĆE LETETI GLAVE!\nMILICA JE JEDNA OD 100 MILIONA BEBA KOJA JE OVO USPELA DA PREŽIVI! Ćerka slavnog košarkaša Ratka Varde je rođena sa 710 grama, lekari su govorili da će UMRETI, a pogledajte je sad! (VIDEO, FOTO) 24\t737\nMUŽ JE SLAVIO ARANĐELOVDAN, A JA SAM JEDVA ČEKALA DA POSLUŽIM GOSTE: Nisu mi dali da napravim ŽITO, a onda se na nas navukla velika BEDA! 15\t645


tuča na vembliju engleska mađarska | Sport | Fudbal\nPonovo frka na meču Mađara i Engleza: Tuča sa policijom na Vembliju! (VIDEO 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n12.10.2021. / 21:46\nTek što su odradili kaznu zbog rasizma mađarski navijači napravili novi incident\nIzvor: FACUNDO ARRIZABALAGA/EPA\nRonaldo izveo dva penala za deset minuta: Nema čuda, "orlove" čeka teži put ka Svjetskom prvenstvu!\nDok su engleski reprezentativci klečali u znak borbe protiv rasizma, gostujući navijači provocirali su ih uzvicima i transparentom, a potom je izbila tuča.\nМађарски навијачи држали су знак који осуђује енглеске фудбалере због клечања, полиција дошла да одузме, наравно отерали су их.pic.twitter.com/XXfASuHGYp\n— МЛАДЕН (@JncMladen)October 12, 2021\nMađari su se sukobili sa redarima i policijom, koja je morala da koristi palice kako bi obuzdala huligane i spriječi veće incidente na Vembliju.\nHungary fans scuffling with stewards and police at Wembleypic.twitter.com/7dDei9IGWX\n— Mark Ogden (@MarkOgden_)October 12, 2021\nU Srbiji se čeka da odluči struka, a UEFA je već prelomila: Zna se kad publika može na stadion?\nBanjalučka policija potvrdila: Navijač Borca pao sa tribine, prilikom uviđaja došlo do naguravanja sa Lešinarima\nfudbal UEFA navijači\nUpravo gledate Danas pjevač "Jandrinog jata", a nekad košarkaš "Šibenke" 0 Video Pre 23 min Danas Damira Damjanića znaju kao pjevača Jandrinog jata, a rijetki znaju da je u mladosti bio košarkaš Šibenke iz...\nUpravo gledate On je najsrećniji čovjek na Balkanu: "Kad ima Jasko, imaju svi" 0 Video Pre 48 min Skoro svi mediji su te 2015. javili da je Jasko Šabić, Bijeljinac na privremenom radu u Švajcarskoj, “ogrebao“ pet...


ComTrade i Vlada Republike Crne Gore predstavili projekat Centralni Registar Stanovništv – Personal magazin\nU ponedeljak 28.09.2009 u Budvi, u okviru manifestacije InfoFest, predstavnici kompanije ComTrade i Vlade Republike Crne Gore su predstavili projekat Centralni Registar Stanovništva, koji kompanija ComTrade radi za potrebe Vlade…\nU ponedeljak 28.09.2009 u Budvi, u okviru manifestacije InfoFest, predstavnici kompanije ComTrade i Vlade Republike Crne Gore su predstavili projekat Centralni Registar Stanovništva, koji kompanija ComTrade radi za potrebe Vlade Crne Gore. Ovaj projekat omogućava dobijanje tačnih podataka o svim državljanima Crne Gore u svakom momentu.\nNa prezentaciji su govorili potpredsednik Vlade Republike Crne Gore Vujicu Lazović, Ministar za Informaciono društvo, zatim Nataša Starovlah iz Ministarstva unutrašnjih poslova i javne uprave i Branko Biberdžić, član projektnog tima, koji su zajedno sa predstavnicima kompanije ComTrade u Crnoj Gori govorili o detaljima projekta.\nCentralni Registar Stanovništva, koji je u završnoj fazi, je prvi od registara u Crnoj Gori, a sledeći će biti Registar Privrednih Subjekata. Time će biti povećana efikasnost državne administracije i kvalitet usluga koje Crna Gora pruža svojim građanima.\nComTrade i Vlada Republike Crne Gore predstavili projekat Centralni Registar Stanovništv was last modified: October 6th, 2009 by Redakcija\ncentrani registar stanovništvaComtradeCrna-GoraINFOFEST 2009