Koji su sve razlozi za razvod?! – Magazin Plus\nHome/Koji su sve razlozi za razvod?!\nKoji su sve razlozi za razvod?!\nSve je više razvoda, pokazuje statistika, a odgovor na pitanje postoji li znanstveno objašnjenje za prekid braka, pokušali su pronaći znanstvenici, piše Huffington Post. Evo neka od objašnjenja:\n1. Vjerojatnije je da će se razvesti parovi koji dijele kućanske poslove\nPrema norveškoj studiji objavljenoj u kolovozu 2012. postotak razvoda kod parova koji dijele kućanske poslove veći je za 50 posto nego kod onih kod kojih kućanske poslove obavlja žena. Ali, to ne znači da bi samo žene trebale čistiti kuću. Istraživači kažu da veća stopa razvoda ima više veze sa ‘modernim’ vrijednostima i stavovima, kao što je smatranje brakom manje ‘svetim’, nego pospremanjem kuće.\n2. Razvod bi mogao biti u genu žene\nU veljači 2012. švedski su znanstvenici objavili studiju koja sugerira da bi jedan specifičan gen mogao objasniti zašto neke žene imaju poteškoća u ostvarivanju dugoročne veze. Otkriveno je da je manje vjerojatno da će žene koje posjeduju gen poznat kao A-allele stupiti u brak zbog poteškoća u zbližavanju s drugim ljudima. Kod žena s tim genom, koje su stupile u brak, bila je 50 posto veća stopa razvoda od onih koji taj gen nemaju.\n3. Bliska povezanost s rodbinom supruge smanjuje mogućnost razvoda\nU studenom 2012., objavljeni su rezultati studije koja se provodila tijekom 26 godina u SAD-u. Otkriveno je kako je često druženje supruga s rođacima njegove bolje polovice smanjilo mogućnost razvoda za 20 posto. U suprotnom slučaju, kada bi se žena često družila s rodbinom svoga supruga, vjerojatnost za razvod bi se povećala za 20 posto. To je objašnjeno vjerovanjem da mnoge žene smatraju da se suprugova rodbina miješa u njihov život, dok muževi stavove suprugine rodbine ne doživljavaju tako osobno.\n4. Žene koje više rade prije će se razvesti\nU studenom 2012. European Economic Review objavio je studiju u kojoj stoji kako žene koje rade 12 minuta duže od radnog vremena u cijelom tjednu imaju jedan posto veću stopu razvoda od onih koje ne ostaju duže na poslu. Voditelj istraživanja dr. Berkay Ozcan objasnio je da žene zapravo počnu više raditi kada im je brak upitan, jer je to njihovo osiguranje za egzistenciju, stoga su i takvi rezultati istraživanja. Studija je također pokazala da muškarci ne produžuju radno vrijeme kada su u istoj situaciji.\n5. Zajednički život prije braka više ne utječe na stopu razvoda\nZajednički život prije braka više nije pokazatelj hoće li se par razvesti ili ostati zajedno. Dio istraživanja o braku provedenom na 22.000 muškaraca i žena u SAD-u otkrilo je da oni koji su bili zaručeni i živjeli zajedno prije vjenčanja imaju jednake šanse za uspjeh braka kao i oni koji nisu živjeli zajedno. Kod onih parova koji su počeli živjeti zajedno, a nisu bili zaručeni vjerojatnost da će se razvesti je 10 do 15 posto veća.\nPogledajte cijene svih cigareta u BiH od danas!\nAS Group: Poslovni softver uvezuje sve članice grupe


Zabava - NASA kupuje stene sa Meseca ako sami organizujete put - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nZabava Ponedeljak, 14. septembar 2020.\nNASA želi da kupi stene sa Meseca i u potrazi je za kompanijama koje će krenuti na „svemirska iskopavanja”. Ova agencija je u potrazi kako bi mogla da uspostavi pravni okvir za svoje galaktičke težnje.\nNASA takođe želi da demonstrira potencijal „iskorišćavanja resursa na licu mesta” ili korišćenje „lokalnog” materijala za buduće svemirske misije, rekla je ova agencija.\n- NASA predviđa da će platiti između 15.000 i 25.000 dolara po ugovoru, ali će finalnu cenu odrediti konkurencija, rekao je upravnik NASE Džim Brajdenstajn.\nPobednički ponuđač „sakupiće do 500 grama Mesečevog materijala, fotografisati ga, dokumentovati njegovo mesto i zatim izvršiti prenos vlasništva nad mesečevim regolitom ili stenama na ime NASA-e”, rekla je agencija u blogu. NASA će naknadno srediti sve planove za preuzimanje materijala.\n· Petak, 11. septembar 2020. Dostava vakcina protiv korone najveći transportni izazov u istoriji\n· Utorak, 15. septembar 2020. Srbija i RS obeležavaju Dan srpskog jedinstva\nIzašao prvi trejler za film „Južni vetar 2”\nAjkule obolele zbog povišene temperature vode


Učesnici | SPS\nŠkola demokratskog rukovođenja je proizašla iz DLP programa (Democratic Leadership Program) Savjeta Evrope, koji su pohađali aktivisti Nansen dijalog centra – Crna Gora. Od svoje prve generacije 2002 godine, ciljna grupa su bili aktivisti podmladaka političkih partija. U prve tri generacije Školu je prošlo stotinjak aktivnih članova parlamentarnih političkih partija iz cijele Crne Gore. Oni su i dalje veoma aktivni i zauzimaju važne uloge u svojim partijama.\nSa četvrtom generacijom Škole iz 2006. godine fokus se pomjera na političare višeg hijerarhijskog nivoa, te u toj generaciji među 25 učesnika Školu pohađaju predsjednici, portparoli, poslanici, predsjednici Opstinskih odbora, članovi Glavnih odbora i drugi visoki funkcioneri parlamentarnih stranaka.\nDobijanjem statusa člana Mreže Škola političkih studija Savjeta Evrope, od pete generacije, ciljna grupa se prošrila i na novinare, NVO i sindikalne aktiviste i uposlene u javnoj administraciji, u skladu sa pravila Mreže.\nDalibor Vuksanovic, PZP, član GO\nDražen Vujović, MINA, novinar\nJelena Ćetkovic, Antena M, novinarka


RT: Netanijahu krivi Vašington za zastoj aneksije Zapadne obale, jer je Tramp „zauzet drugim stvarima“\nIzvor: Vostok.rs, 11.Avg.2020, 12:59\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu izrazio je frustraciju zbog odugovlačenja plana aneksije Zapadne obale, okrivljujući Vašington za nevoljnost da odobri taj potez. „Od početka je bilo jasno da će se primena suvereniteta delovati samo uz dogovor Sjedinjenih Američkih Država. U protivnom, to bih već učinio pre nekog vremena“, rekao je Netanijahu za izraelski TV kanal "20". Saopštio je da je američki predsednik Donald Tramp sada "zauzet drugim stvarima" i da „pitanja od značaja za Izrael" nisu glavni prioritet za Vašington u ovom trenutku. Aneksija, koja je deo Trampovog mirovnog plana za regiju, prvobitno je trebalo da bude realizovana u julu. Prema planu Bele kuće, Izrael bi anektirao 30 odsto okupirane teritorije koju je zauzeo od Jordana tokom Šestodnevnog rata. Ostalim delom Zapadne obale upravljali bi Palestinci, ali o bezbednosti i graničnoj politici odlučivao bi Izrael. Više od 460.000 Izraelaca živi u tim naseljima, sagrađenim kršeći međunarodne zakone, a aneksija bi Palestincima oduzela značajan deo njihove teritorije. Palestinske frakcije su odmah po iznošenju predlogu osudile taj plan kao "mrtav". Međutim, navodno Trampova administracija nije bila voljna dati konačno odobrenje za aneksiju. Netanijahu je početkom avgusta rekao da čeka signal Vašingtona da "primeni suverenitet" na Zapadnoj obali. Iako je Bela kuća u početku podržavala aneksiju, plan je naišao na gotovo jednoglasno protivljenje međunarodne zajednice. Ako se aneksija ne dogodi tokom narednih nedelja, moguće je da bi mogla biti zaustavljena na neodređeno vreme. Netanijahu se trenutno bori za budžet sa zamenikom premijera Benijem Gancom. Ukoliko budžet ne bude usvojen do kraja avgusta, Izrael bi bio primoran da održi još jedne izbore, stavljajući aneksiju na čekanje u doglednoj budućnosti. U Tel Avivu takođe postoji bojazan da bi mogli izgubiti podršku za taj potez ako Tramp ne uspe da osigura reizbor u novembru. Izvor: Vostok / RT\nVostok.rs: Tramp: Radimo s Rusijom na paktu o nuklearnom oružju\nIzvor: B92, 12.Avg.2020, 08:34\nAmerikanci će morati da uče kineski jezik ako Džo Bajden bude izabran za predsednika Sjedinjenih Američkih Država, poručio je američki predsednik Donald Tramp...On je, u radijskom intervjuu za konzervativno orijentisanog novinara Huga Hevita, o sebi govorio u trećem licu jednine, prenosi CNN..."SAD...


Više hiljada mališana zašarenilo zrenjaninski trg na festivalu „Uskršnje jaje“ (VIDEO)\nObjavljeno 15.04.2017. u 17h\nNekoliko hiljada naših najmlađih sugrađana, njihovih roditelja, baka i deka, vaspitačica, trenera i drugih gostiju našeg grada ispunilo je i ulepšalo Trg Slobode .\nU organizaciji Grada Zrenjanina, rođendaonice „Moj mali svet“, dečje radnje „Ogi“ i uz pomoć mnogobrojnih sponzora održan je treći dečji uskršnji festival „Uskršnje jaje“. U ime Grada Zrenjanina, učesnike festivala i sve prisutne pozdravio je pomoćnik gradonačelnika Duško Radišić koji je i otvorio ovu jedinstvenu manifestaciju.\nNajmlađi su uživali uz recitatore, horove, nastupe plesnih škola, škole engleskog jezika, nastupe folklornih ansambala, a isto tako takmičeći se u raznim zabavnim i okretnim igrama. Mnogo korisnog mogli su da nauče na prezentaciji mačevanja, rvanja, fudbala, ženskog fudbala, ragbija, odbojke zbog koje je ovom prilikom javni čas održao naš proslavljeni as Vladimir Grbić, nindžutsua, potom od gostiju festivala iz Crvenog krsta i drugih.\nU muzičkom delu nastupala su deca muzičkog zabavišta „Kolegijum“, dečiji hor „Sveti Arhangel Mihajlo“, dečiji hor „Prepodobni Rafailo Banatski“, Nemanja Stojšić, GPK „Free Dance“, PK „Una“. Na samom počteku festivala atrakciju su priredili i zrenjaninski bajkeri mini defileom na svom putu do dece „Alternative“ kojoj su poneli prigodne poklone.\nDeca svih uzrasta su se takmičila u farbanju jaja, nadvlačenju konopca, trci u vrećama, trci sa jajetom na kašiki, crtanju, ukrašavanju, u kvizu posvećenom najradosnijem hrišćanskom prazniku, a mogli su da razgledaju i mini banatsko etno selo postavljeno za ovu priliku.\n– Naše je bilo da motivišemo ljude i animirano sponzore i mogu reći da sam svim tim izuzetno zadovoljna jer je svako dete koje je danas došlo moglo da dobije makar neki poklon ili nagradu – kaže Sanja Milojević iz Dečje radnje „Ogi“ jedne od organizatora festivala.\n– Kompanija Gomex je kao jedan od generalnih pokrovitelja ove manifestacije od samog početka sa inicijatorima ovog prelepog događaja. Čast nam je i zadovoljstvo što nas organizatori iz godine u godinu pozivaju da učestvujemo u organizaciji, a mi se trudimo da svim klincima i klincezama omogućimo da im sve ovo ostane u dugom i lepom pamćenju. Zahvaljujem se i svima koji su uz nas učestvovali u organizaciji uz poruku da je naša kompanija uvek voljna da podrži sve manifestacije koje na bilo koji način pomažu ili se bave decom – kaže Nedeljko Golušin marketing menadžer kompanije Gomex.\nDeo vedre i raspevane atmosfere zabeležila je naša kamera\nTagovi:deca, festival, trg, Uskršnje jaje, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


pink.rs | SUTRA JE NOĆ KONAČNE ODLUKE: Suđenje Đokoviću završeno posle nekoliko minuta! Izbila i svađa!\nSUTRA JE NOĆ KONAČNE ODLUKE: Suđenje Đokoviću završeno posle nekoliko minuta! Izbila i svađa!\nIzvor: Javni servis, Kurir.rs, B92.net, Foto: Tanjug AP/Lee Jin Man, Pixabay.com ||\nSuđenje Novaku Đokoviću završilo se posle samo desetak minuta. Naime, Novakovi advokati tražili su da odluke donese panel od troje sudija, dok se su zastupnici Vlade žestoko protivili.\nTo je značilo da se prvo ročište odmah zavšava. Sudija O'Kalahan prekinuo je saslušanje kako bi razmotrio želju Novakovih advokata da se suđenje obavi pred sudijskom komisijom od tri člana.\nO'Kalahan je rekao da će odluka biti doneta u toku dana i da će obe strane biti obaveštene o tome.\n00:40 - Subota na nedelju - noć konačne odluke!\nKonačna odluka o Novaku biće doneta u noći između subote i nedelje.\n00:35 - Gotovo prvo ročište!\nPosle samo nekoliko minuta završeno je prvo ročište!\n00:30 - Prvi sukob\nNovakov tim traži panel sudija (veće od 3), advokat države ne pristaje. Sudija je najavio da će odluka o tome biti doneta naknadno i da će obe strane biti obaveštene.\n00:25 - Sudija ima reč!\nIznose se proceduralni detalji iz slučaja i da sportskim žargonom kažemo - pravila igre.\n00:22 - SUĐENJE JE POČELO!\nSudija O' Kalahan nalazi se u sudnici, dok se ostali uključuju putem video linka\n00:15 - Večeras bez odluka!\nPošto je u pitanju samo prvo ročište ne očekuje se da večeras bude doneta nijedna krucijalna odluka.\n00:11 - Novak stigao - prenos uživo\n00:06 - Đoković stigao!\nĐoković se trenutno nalazi u uredu svojih advokata, uz pratnju dvojice policajaca iz granične službe. Odatle treba da svedoči video linkom pred Saveznim sudom i sudijom O'Kalahanom koji vodi predmet.\n— ｎａｊｌａ (@NajlaAbuHaider) 14. јануар 2022.\n23:45- Završeno saslušanje!\nKako nezvanično saznaju australijiski mediji, Đokovićevo saslušanje pred imigracionom komisijom je završeno. Čekamo da se pojavi na federalnom sudu, što bi trebalo da se desi u narednih sat vremena.\nAdvokati Novaka Đokovića će biti prisutni u na saslušanju u Saveznom sudu, ali neće imati pravo da iznose odbranu. Novak će lično razgovarati sa vlastima.\n23.25 - Novak ponovo pritvoren! Kako javlja CNN, granične vlasti su ponovo pritvorile najboljeg tenisera sveta prema dogovoru koji je sud odredio u petak.\n23:24 - Đoković mora da snosi posledice! Britanski mediji prenose izjavu Dža Djurija koji smatra da Đoković nije kriv za sve ovo što mu se dešava, ali da nema tu mnogo argumenata pošto je nevakcinisan.\nTenis Australija i država Viktorija nisu nimalo bili jasni povodom svojih zahteva i to je izazvalo čitav haos. Međutim, ponavlja da je veliki problem Đokovićev status nevakcinisane osobe i zbog toga mora da snosi posledice jer bez neophodne vakcinacije putuje u druge države, ali je za tako nešto dobio vizu.\n— Rohan Smith (@Ro_Smith) 14. јануар 2022.\nI ŠOK I SKANDAL! Novak Đoković se povukao sa Australijan opena?\n23:08 - Đoković bi mogao da izgubi sponzore? Kako prenosi australijski "Nine" zbog čitavog ovog skandala bi Novak Đoković mogao da izgubi i nekoliko sponzora kojima se nimalo ne dopada situacija u kojoj se srpski teniser nalazi.\nTo se naravno ne odnosi na glavne sponzore, proizvođača automobila Pežo, marku satova Hublot i marku garderobe Lakost, već na neke druge i verovatno manje sponzore. Ovu situaciju su uporedili sa NFL zvezdom Eronom Rodžersom koji je slagao da je vakcinisan i sve se razotkrilo kada se u novembru zarazio koronavirusom, pa je popularni "Bad Man" ostao bez nekolicine sponzorskih ugovora.\n22:52 - Đoković će braniti sam sebe? Advokat Blažo Nedić rekao je da će Novak Đoković na saslušanju u Saveznom sudu sam govoriti u svoje ime. Saslušanju će prisustvovati njegov advokatski tim, ali neće moći da pričaju.\nJe suis triste pour l’Australie, qui choisit la folie comme gouvernance. https://t.co/lAnOvPXUBg\n— Alexis Poulin (@Poulin2012) 14. јануар 2022.\n22:44 - Počeo Novakov razgovor! Imigracioni službenici upravo intervjuišu Novaka Đokovića, uoči saslušanja pred sudom, prenose australijski mediji.\n22:23 - Novak već pobedio? Kako prenose mediji u Australiji, Novak Đoković možda neće ni zaigrati na Australijan openu ali jednu veliku pobedu je već izvojevao. Ne za sebe, doduše.\nNaime, portal news.com.au, piše da je sve što se izdešavalo prethodnih dana gotovo iznesno donelo pobedu opoziciji na predstojećim izborima u Australiji,Iako je vlada možda donela dobru odluku, donale ju je posle toliko loše urađenih stvari da bi opozicioni lider odmah nakon što mu premijer Skot Morison prizna pobedu trebalo da pozove "izvesnog tenisera" u Srbiji i zahvali mu se na svemu.\n22:16 - "Ne znamo gde je Novak Đoković" Australijski mediji prenose da se i dalje ne zna gde se Novak Đoković nalazi u ovim momentima i gde će se sastati sa predstavnicima imgiracionih vlasti.\n22:15 - Sramotna karikatura Šarli Ebdoa izazvala velike reakcije! Satirični francuski list "Šarli ebdo" na neprikladan način je nacrtao karikature sa likom Novaka Đokovića.\n"It seems like they are scrambling for any pretext to throw him out."\n— Connect the World (@CNNConnect) 14. јануар 2022.\n22:00 - Đokovića u 22h po našem vremenu čeka razgovor sa predstavnicima imigracionih vlasti i potum, gotovo iznesno, odlazak u pritvor.\n21:59 - Malo iza ponoći kreće saslušanje pred sudom\n— Federal Court of Australia (@fedcourtau) 14. јануар 2022.\n21:55 - Ako je suditi po naslovnicama lokalnih medija Novaku se ne piše dobro!\n— The Age (@theage) 14. јануар 2022.\n21:49 - Đoković predstavlja rizik!? Australija je proglasila Đokovića rizikom za građanski red i javno zdravlje. Australijska vlada, naime, kaže da bi prisustvo Novaka Đokovića tokom dve nedelje Australijan opena "moglo da ugrozi živote i građanski poredak povećanjem raspoloženja protiv vakcinacije i nepoštovanjem pravila COVID-19".\nĐokovića oko 22.15 po našem vremenu (8.15 po lokalnom australijskom) očekuje novo saslušanje sa službenicima za imigraciju. Posle toga će otići u pritvor na tajnoj lokaciji, gde će ga nadzirati službenici granične policije.\nSlučaj će potom biti razrešen na Saveznom sudu, gde će saslušanje biti održano u nedelju u 10 časova po lokalnom vremenu, što je ponoć u Srbiji između subote i nedelje. Posle tog saslušanja novi sudija Dejvid Džon O'Kalagan bi trebao da donese konačnu odluku da li će Novak Đoković u noći između ponedeljka i utorka započeti učešće na Australijan openu ili će biti deportovan.\nZORAN MARJANOVIĆ SAV U CRNOM STIGAO U PALATU PRAVDE! Nastavlja se suđenje, biće izvedeni NOVI DOKAZI koji su stigli u sud (FOTO+VIDEO)\nONI SU SVE SMESTILI NOVAKU? Oglasio se TS Australije posle nekoliko dana ćutanja, ovo su poručili!\nPOSTOJI VELIKA ŠANSA DA ĐOKOVIĆ ZAIGRA U MELBURNU: Pojavile se nove informacije koje će oduševiti Srbiju!\nPRIPADNIK ZEMUNSKOG KLANA BESNEO U SUDNICI! Bajić vikao: '15 godina sam u samici!'


Izvor: SrbijaDanas.com, 06.Avg.2020, 23:10\nRusija i Sirija su prinuđene da preduzmu mere u cilju eliminisanja pretnje\nPripadnici terorističkih organizacija u Siriji otvaraju vatru na sirijsku vojsku i pokušavaju da napadnu bazu Hmejmim, gde su smeštene ruske snage. , izjavio je rukovodilac ruskog Centra za pomirenje zaraćenih strana u Siriji, kontraadmiral Aleksandar Ščerbicki.\nPrema njegovom mišljenju glavni faktor nestabilnosti u oblasti oko Eufrata je nezakonito prisustvo američke vojske. >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << To je, kaže Ščerbicki, prepreka dijalogu i miru.\nKako je rekao na brifingu za novinare, teroristi pokušavaju da napadnu Hmejmim bespilotnim letelicama i plotunima. Ščerbicki je rekao da je na jugu idlibske zone deeskalacije napeta situacija.\n- Turska komanda preduzima određene mere kako bi uništila grupe terorista duž trase M-4. Međutim, ne uspevaju da formiraju bezbednosni koridor i zbog toga se stalno odlažu zajedničke rusko-turske patrole - naveo je on.\nPogledaj vesti o: Sirija, Moskva\nVostok.rs: „Glavni faktor nestabilnosti u oblasti oko Eufrata nezakonito prisustvo američke vojske“


Pisanje romana – Dan 27. – Ivan Bačić\nPisanje romana – Dan 27.\nIvan Bačić\tPisanje, Pisanje romana\t 17 Marta, 2021 17 Marta, 2021 2 Minutes\nNe postoji ništa teže nego pisanje romana kotkuće. Sve svoje pisanije obavljam na računaru. Računar nije nešto što služi samo za pisanje. Računar mi služi za montiranje video snimaka, gledanje snimaka na jutjubu, čitanje mejlova, odgovaranje na iste, gledanje filmova, igranje igrica…\nČini mi se da ponekad kada sednem za računar moj mozak ne zna zašto sam tačno seo i uvek ide ka onom što mu je tog momenta “lakše”, znači jutjub ili besciljno surfovanje mrežom.\nUzmimo danas za primer, došao sam iz vrtića, gde sam ostavio Natašu, nešto posle osam. Usput sam u prodavnici kupio namirnice za ručak. Oprao sam sudove, skuvao ručak, i jeo. Bilo je 10:30 kad sam sve to završio (da, ja često ručam u 10:30, a večeram u 4 popodne).\nOd 10:30 do 12:30 sam sedeo za računarom želeći da pišem, ali sam radio sve osim pisanja. Na kraju sam čak izašao na balkon da vidim da li je proklijala Natašina biljka koju smo pre neki dan posadili u saksiju i ostavili na metalnom stolu. Još uvek nije toplo da se ta biljka upali na suptropskom suncu.\nOd 10:30 do 12:30 sam razmišljao kako bi možda trebalo da odem u Starbaks, ali mi je bilo žao da potrošim taj novac na kafu koju mogu da popijem kod kuće za znatno manje para.\nAli, na kraju sam shvatio, ili ću potrošiti novac na tu kafu ili neću pisati danas. Ako ne budem pisao danas, možda neću pisati ni sutra…\nNa kraju godine, možda ću imati nešto više novca (a verovatnije je da ću ga potrošiti na nešto drugo), ali sigurno neću imati roman.\nU fudbalskom žargonu rečeno – Pobednička ekipa se ne menja.\nSpakovao sam laptop u torbu, naručio sam kafu bez kofeina, jer samo takvu ako je sat već otkucao podne, i uputio se u Starbaks.\nSat i po vremena kasnije, imao sam ispisanih 500 reči romana, i nešto više od 300 reči bloga.\nDobar prosek, reklo bi se.\nPisac mora da ima kutak za pisanje. Nekome je to spavaća soba, nekome je to, radni sto, kancelarija, park, aerodrom, neka koliba u šumi koju je sebi kupio samo da bi pisao, meni je to Starbaks. Bar za sad i dokle god ta magija radi, dokle god postoji ta veza između Starbaksa i reči koje se slivaju niz prste u tastaturu, dobro je, pa makar me to i koštalo nešto novca.\nMožda je glupo što često pišem o tom prokletom Starbaksu na ovim blogovima, ali nekad moram samog sebe da podsetim i samom sebi da opravdam da je ovo mesto na kom mi dolaze reči.\nMožda nije tajna u Starbaksu, možda je planini u koju zurim kroz veliki prozor kafića. Možda dobijam signale sa groblja koje čuva neke tajne ovog grada, mada sumnjam da bih u bilo kom slučaju mogao da razumem te signale.\nMožda je samo glupi placebo, pre će biti da je to, ali dokle god radi, pobednička ekipa se ne menja.\nObjavljeno 17 Marta, 2021 17 Marta, 2021\nPrevious Post Pisanje romana – Dan 26.\nNext Post Pisanje romana – Dan 28.


Italijanska sela plaćaju 28.000 eura svim zainteresovanim za useljenje - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nAko ste nekada razmišljali o novom početku, selidbi u neko od italijanskih sela i malih gradova - oduševiće vas ponuda tamošnjih vlasti. Naime, oni planiraju da plate 28.000 eura svima koji usele u neku od kućica na planini ili pored mora - ali za to imaju dva uslova.\nSanta Severina, Foto: Boghi Piu Belli D'Italia\nVlasti u italijanskoj regiji Kalabrija imaju novi plan za rješavanje problema smanjivanja populacije u gradovima i selima. Objavili su posebnu ponudu - platiće po 28.000 eura svima koji su zainteresovani da usele u neku od kuća koje su već godinama napuštene.\nMeđutim, vlasti navode važan uslov koji moraju ispuniti svi zainteresovani - potrebno je iskoristiti novac za pokretanje vlastitog biznisa ili za ulaganje u neki od već postojećih lokalnih preduzeća.\nOsim toga, u obzir dolaze samo osobe mlađe od 40 godina koje se moraju preseliti u Kalabriju u roku od 90 dana od momenta kada njihova aplikacija bude prihvaćena. Italijanske vlasti se nadaju da će na ovaj način privući mlade ljude koji žele raditi i osnivati porodicu, te da će tako revitalizovati cijelu regiju.\nOva ponuda trenutno je povezana sa selima: Ajeta, San Donato di Ninea, Santa Severina, Albidona, Ćivita, Kačuri, Sant'Agata del Bijanko, Zamo i Bova.\nPodsjetimo, ovo nije prvi put da italijanske vlasti kroz posebne ponude pokušavaju privući ljude da žive u malim selima. Posljednjih nekoliko godina sve je popularniji trend prodaje kuća za jedan euro, a sve u cilju revitalizovanja lokacija iz kojih Italijani odlaze u veće gradove u potrazi za poslom.\nU Budvu se doselilo 350, odselilo 194 ljudi\nKo se sjeća serije Opčinjeni?\nItalijanska kajgana - idealan doručak za tople dane


'Nezaposlena žena je naprosto - domaćica' - Vijesti: Hrvatska - posao.hr\n'Nezaposlenog se muškarca tretira kao socijalni problem, a nezaposlena žena je naprosto domaćica', dijagnosticirala je ministrica vanjskih i europskih poslova Vesna Pusić, govoreći na međunarodnoj konferenciji 'Partnerstvo za promjene: Jačanje uloge žena' u Prištini.\nKonferenciju, koja se održava u Prištini od 4. do 6. listopada, otvorila je Atifeta Jahjaga, predsjednica Republike Kosovo. Na konferenciji, među ostalima, sudjeluju bivša američka državna tajnica Madeleine Albright i zamjenica bugarskog ministra obrane Avgustina Cvetkova.\nTagovi: žene, muškarci, društvo\nPetak, 05.10.2012. / tportal.hr


Ko je Benjamin Čičkušić, strijelac 14 pogodaka protiv RK Vogošća? | maglajinfo.com\nmagazin showbiz 4321\nKo je Benjamin Čičkušić, strijelac 14 pogodaka protiv RK Vogošća?\n20.03.2014. 00:23 0\nBenjamin Čičkušić, jedan od ključnih igrača našeg RK Maglaj ove polusezone kada se i vratio tu gdje je počeo, rođen je 20. avgusta 1989. godine u Doboju. Od njegovog rođenja pa sve do danas Benjamin je vezan za naš grad u kome je proveo svoje djetinjstvo te završio osnovno i srednje obrazovanje.\nBenjamin Čičkušić jedan je od mnogih izdanaka maglajske rukometne škole, i kao takav jedan je od nosilaca igre našeg kluba u ovoj polusezoni. Rukomet je počeo trenirati vrlo mlad sa svojih šest ili sedam godina i to u školi rukometa 'Samir Bašić Samki'.\n"Počeo sam trenirati vrlo mlad, ne sjećam se dobro, ali mislim da sam imao 6 ili 7 godina, u školi rukometa Samir Bašić Samki, pod palicom trenera Mahmuta Obralića, Vlade Maršićeka i mog oca Fuada koji su prepoznali moj rukometni talenat, prije svih bio je to Mahmut Obralić Mašo, sigurno najjači rukometni stručnjak u Bosni i Hercegovini, i jedan od najjačih u regionu", govori Benjamin za naš portal.\nPričajući o počecima svoje karijere Benjamin je za naš portal izjavio: "Moja karijera počinje u RK Maglaj te se često sjetim tih dana. Bilo je to teško razdoblje za mene, jer sam kao šesnaestogodišnjak bio fizički slabiji od ostalih i nisam baš dobijao preveliku šansu, ali sam marljivo trenirao i koristio sve moguće prilike da se dokažem."\nNakon što je igrao nekoliko sezona za RK Maglaj Benjamin je svoju rukometnu karijeru nastavio tamo gdje to niko nije mogao predpostaviti, u dalekom Qatru.\n"Četiri godine koliko sam proveo u Qatru donijele su mi mnogo iskustva, nove prijatelje, jednostavno neku vrstu preobražaja, iz malenog maminog sina preobrazio sam se u čovjeka koji je se sam trebao za sve brinuti i planirati. Tamo je bilo je i dobrih i loših stvari, dobre stvari pamtim a loše zaboravljam, a mogu kazati da ima mnogo dobrih stvari koje sam prihvatio i uzeo tokom svog boravka u Qataru", priča Benjamin za naš portal.\nBenjamin je odigrao nekoliko susreta i za reprezentativnu selekciju Bosne i Hercegovine pred kojom su utakmice baraža za SP 2015 koje se održava u Qataru.\n"Što se tiče reprezentacije, radit ću akoBogda još više i mnogo bolje da se što prije vratim u reprezentativne kombinacije selektora Markovića, jer to je zaista velika stvar. Island koji nas sada čeka u baražu je sjajna reprezentacija već dugi niz godina, te samo mogu reći da trebamo da igramo našu igru, da se borimo maksimalno, pa šta bude, iskreno očekujem dvije veoma teške utakmice protiv Islanđana", kazao je za naš portal Čičkušić.\nBenjamin se nada da će njegov i naš RK Maglaj uspjeti ostvariti zacrtani cilj, te da će ostati u društvu najboljih, jer našem klubu tamo i jeste mjesto.\n"Igrati pred svojom publikom, ljudima koji su ti podrška, pred svojim roditeljima i te sve ljude činiti sretnim 60 minuta utakmice je zaista neprocjenjivo zato sam i odlučio biti ovdje, u Maglaju. Osjećao sam da trebam pomoći da naš klub ostane u PL te da akoBogda nastavimo tradiciju i održimo ime grada kojeg prepoznaju po rukometu. Što se tiče igrača sa kojima sarađujem, ne bih nikoga posebno izdvajao, mislim da smo svi par zadnjih utakmica odigrali na nekom višem nivou. Može ovo sve još bolje i za sve to zadužen je cijeli kolektiv, 16 igrača, trener, Uprava i naravno publika. Svi moramo sarađivati i težiti ka zajedničkom cilju", izjavio je Čičkušić.\n"Za kraj volio bih poručiti mladim ljudima da se bave bilo kojim sportom, da se sklonu sa ulica, prvenstveno radi zdravlja, druženja jer sportom možemo da gradimo zdrave ličnosti i zdravo društvo", zaključuje Benjamin.\nPL BiH rk maglaj benjamin čičkušić


Nintendo zaobišao AMD i Nvidiju\nKupujem Nintendo 64\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Nintendo zaobišao AMD i Nvidiju\nPoslao: 24 Jun 2010 10:07\nNINTENDOVA PRENOSIVA IGRAČKA KONZOLA 3DS koristiće grafički procesor koji je razvila japanska kompanija, koja je pobedila u nadmetanju sa gigantima kao što su AMD i Nvidia.\nTokijska kompanija Digital Media Professionals (DMP) u ponedeljak je objavila da će Nintendo koristiti njihov grafički čip PICA200 u novoj konzoli, čime su se okončala nagađanja oko toga ko je pobedio u ovom svojevrsnom nadmetanju.\nKonzola 3DS, koju je Nintendo prvi put prikazao na izložbi Electronic Entertainment Expo (E3), koja je od 15. do 17. juna održana u Los Anđelesu, naslednik je popularnog modela DS.\nSlično modelu DS i prototip konzole 3DS ima dva ekrana, jedan na gornjem delu dijagonale 8,9 cm (3,5 inča) i drugi na donjem delu, dijagonale 7,6 cm (3 inča). Ipak, najbitnija osobina konzole je to što prikazuje 3D grafiku koja se vidi i bez specijalnih naočara. Ovu osobinu je konzoli 3DS omogućio DMP-ov grafički čip.\nIzvor i nastavak: http://www.mikro.rs/main/index.php?q=vest&ID=13433


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "finansiranje sporta". Rad ima 12 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nTom. H. Regan\nFinansiranje objekata vezanih za sport često zahteva javno, privatno i udruženo javno/privatno finasiranje. Finansijski dogovori koji okružuju sport mogu biti najkreativnija oblast poslovanja van sportskog terena. Finansiranje sporta je jednostavan koncept: Moraju se imati adekavatni fondovi da bi se moglo posedovati, zakupiti i za vlasnike timova da održavaju, šire i nastavljaju poslovanje.\nSvrha ovog poglavlja finansiranje sporta je da objasni par različitih tipova finansiranja potrebnih različitim sportskim organizacijama i da ustanovi potrebu za cash flow menadžment. Činjenica da su fondovi potrebni je jednostavan deo. Odakle oni dolaze je druga stvar. Mi ćemo identifikovati izvore različitih finansijskih opcija. Cash flow je neophodan za uspešno sportsko preduzeće. Sport je po prirodi sezonski; timovi se takmiće po određenom rasporedu tokom odreženog vremena. Menadžment cash flow-a zahteva znanje finansija, računovodstva i osnovnih poslovnih principa kao što su vremensku vrednost novca i eskontovanje cash flow-a. Lista nije ni u kom slučaju iscrpna, nego snažna osnova za sportskog poslovnog menadžera.\nDržavni organi su često potpore stadiona. Oni često tvrde da bez neophodne lokalne podrške, timovi mogu izabrati da se relociraju i gradovi mogu izgubiti zaposlenje, poreske prihode, i druge indirektne beneficije. Protivnici vlade tvrde da su beneficije verovatno precenjene i budući troškovi podcenjeni, stavarajući verovatnu potrebu za još veću javnu podršku u budućnosti.\nFinansiranje sportskih objekata\nFinansiranje javnih objekata\nSportske arene, stadioni, i multifunkcionalni objekti su veliki kapitalni projekti za opštine. Nekoliko mehanizama se koriste u struktuiranju uloge javnog sektora u razvoju, ekspanziji i renovirnju sportskih objekata. Među najčešćim instrumentima javnog finansiranja su obveznice emitovane kao generalne obaveze i/ili rezervisani prihodi, najam određenih obveznica (certifikati udela), finasiranje obveznicma sa dodatim porezom. Analizu javnih instrumenata finansiranja:\nInstrumenti javnog finansiranja\nObveznice sa generalnom obavezom\nObveznice sa dodatnim porezom\nDržavne ili lokalne vlasti izdaju obveznice na tržištu kapitala da bi finasirale svoje programe: izgradnju sportskih arena, stadiona, parking prostora i nadogradnju infrastrukture. Infrastrukturna nadogradnja uključuje puteve, vodovod/kanalizaciju, i druge potrebe. Investitori zovu ove izdate obveznice municipalnim zato što ih izdaju municipali, delovi države; takođe ih zovu slobodne od poreza zato što zainteresovani investitori dobijaju oslobađanja od federalnih poreza. Većina država izuzima državni prihod od poreza i to kao i kamatu zarađenu na obveznicama. Svaka država određuje koliko kamate zarađene na obveznicama se oporezuje na državnom nivou. Na primer, u Južnoj Karolini građani ne plaćaju porez na obveznice izdate od strane državnih municipala; međutim, kamata obveznica zarađena na obveznicama drugih država je subjekt poreza.\nObveznice sa generalnom obavezom. Obveznice sa generalnom obavezom, podržane sa punom verom i kredibilitetom tela koje je emitovalo (država, lokalna ili regionalna vlast), zahteva korišćenje poreza po vrednosti. Porezi po vrednosti su porezi vlasništva. Ovo znači da se porezi prikupljaju po vrednosti nečije imovine; što je veća vrednost imovine, viši je porez, i obrnuto. Osnova teorije poreza po vrednosti je ta da su oni koji poseduju vrednija dobra bogatiji i stoga mogu platiti više poreza. Obveznice sa generalnom obavezom (GO) obično rezultuju sa nižim troškovima izdavanja i višim kamatnim stopama i veličina obveznica se često smanjuje zato što rezervni fonda duga nije uvek potreban. Međutim, u nekim slučajevima, kapacitet za emitovanje obveznica municipalne jedinice za druge potrebe za kapitalom se može smanjiti.


Laguna - Bukmarker - Svetlana Preradović, autorka slikovnice „Princ Nećko“: Dečja književnost mi je došla kao spontana posledica - Knjige o kojima se priča\nSvetlana Preradović je autorka slikovnice „Princ Nećko“, koja je, prema mišljenju bibliotekara, izabrana među 10 najboljih knjiga iz Srbije. Povod izbora je projekat Svet kroz slikovnice Međunarodne federacije bibliotečkih udruženja i institucija – u okviru kog će najbolje slikovnice biti svrstane u katalog i biti deo svetske izložbe u Francuskoj i Japanu. Pored ovoga, Svetlana je prethodno objavila i slikovnicu „Princeza Kmeza“ koja je, takođe, naišla na pozitivni odziv kod čitalaca.\nSvetlana je dugogodišnji novinar i urednik u vodećim medijima. Sedam godina je bila glavni urednik magazina Grazia, a poslednjih nekoliko godina radi u oblasti PR-a i marketinga.\nNe dešava se svakodnevno da nečije delo bude izabrano među 10 najboljih knjiga iz Srbije prema mišljenju bibliotekara, a upravo se to desilo sa Vašom slikovnicom „Princ Nećko“. Šta Vam to govori?\nBibliotekari su ljudi koji veoma dobro poznaju knjige, a bolje i od samih izdavača ili kritičara znaju šta čitaoci vole. Upravo zato smatram njihovu odluku veoma značajnom i koristim ovu priliku da im zahvalim.\nPovod za izbor bio je projekat Svet kroz slikovnice Međunarodne federacije bibliotečkih udruženja i institucija (IFLA) za koji bibliotekari koji rade sa decom i mladima iz celog sveta biraju najbolje slikovnice koje će činiti veliki katalog i biti deo svetske izložbe u Francuskoj i Japanu. Šta sve taj katalog uključuje i kad će se održati svetska izložba?\n„Princ Nećko“ kazuje priču o dečaku iz ulaza 65 čija je omiljena reč bila – neću! To neću! je bilo toliko glasno da se čulo jače od sirena automobila, lajanja pasa i žamora u obližnjem kafiću. Zašto toliko negoduje? Šta ga to muči?\n„Negoduje“ je baš dobar izraz i hvala vam što ste ga upotrebili. Kada imaju problem koji ih muči, deca pozivaju odrasle u pomoć tako što se ponašaju na neprihvatljiv način za okolinu, to jest – negoduju. To je njihov alarm, način da nas upozore da nešto nije u redu, a vrlo često ni sami nisu svesni šta ih muči, te im je pomoć potrebna i u otkrivanju uzroka zbog kog se ne osećaju dobro. Kada bi vam otkrila šta Princa Nećka muči, ne bi bilo razloga da čitate knjigu (smeh). Šalu na stranu, ali problem koji Nećko ima je univerzalan, prisutan kako kod dece – tako i odraslih. U pitanju je potreba da okolina prepozna i „prizna“ naše vrednosti, jer time dobijamo potvrdu da smo im važni.\n„Princ Nećko“ je zabavna slikovnica koja pomaže deci da iskažu svoja osećanja i podstiče roditelje da razgovaraju o njima sa svojim mališanima. Na koji način to postiže?\nNećkovo neću! je u njegovoj porodici najpre doživljavano kao hir. Tako su bili „zaglavljeni“ u situaciji koja je frustrirajuća za sve – Nećko je negodovao ni sam ne znajući zašto, oni su trpeli njegovo glasno neću! koje ih je uznemiravalo. Onog trenutka kada su odlučili da potraže razlog zbog kojeg se tako ponaša, došli su na trag rešenja situacije. Odrasli imaju iskustvo u analizi svojih osećanja; trebalo bi da budu dovoljno zreli da sebi postave pitanje zašto se loše osećaju i da, u rešavanju svog problema, izaberu ponašanje koje je adekvatno, a ne kontraproduktivno. Tom principu iskazivanja osećanja trebalo bi da uče i svoju decu tako što će ih ozbiljno shvatati, posmatrati, razgovarati sa njima ili im na drugi način pomoći da izađu iz začaranog kruga u kome su se zaglavili. Knjiga „Princ Nećko“ promoviše taj princip kroz priču koja je zabavna deci, a poučna i za njih i za roditelje.\nPre ove, objavili ste slikovnicu „Princeza Kmeza“. Šta Vas posebno privlači u slikovnicama i književnosti za decu?\nU mnoštvu sredstava koje sam koristila u vaspitavanju svoje dvoje dece, sada već trinaestogodišnjaka, priče koje sam im pričala pred spavanje pokazale su se kao jedan od efikasnijih, jer posredno, kroz likove i njihove doživljaje, pomažu deci da razumeju sebe i svet koji ih okružuje. Dakle dečja književnost nije nešto što sam izabrala, došla je kao spontana posledica. Izmišljala sam priče najpre za svog sestrića i sestričinu, onda za svoju decu, pa i decu mojih prijateljica. Upravo za potrebe mojih prijateljica, da što brže uspavaju svoju decu (smeh), zapisala sam priče koje su se deci najviše dopale, koje su stalno tražili da im pričam ponovo. Taj „zapis“ koji je sadržao 8 priča je spontano dospeo u izdavačku kuću Laguna. Tako su se dogodile knjige „Princeza Kmeza“ i „Princ Nećko“, a njihovoj atraktivnosti značajno su doprineli odlični ilustratori Tihomir Čelanović i Nemanja Ristić.\nU pogledu književnosti, šta je primamljivo današnjoj deci? Na koji način ih možemo podstaći na čitanje?\nNajbolji način da deca steknu naviku da čitaju je da im tu mogućnost ponudimo dok su još u ranom uzrastu. Pored toga, deca više uče gledajući kako se mi ponašamo, nego slušajući šta govorimo, tako da će čitanje postati deo njihove svakodnevice ukoliko tu naviku imaju i njihovi roditelji. Ako stalno gledate TV ili ekran mobilnog telefona, to će raditi i vaša deca.\nMislim da ima. Postoji nekoliko specijalizovanih izdavačkih kuća koje nude veoma kvalitetna dečja izdanja, a nekoliko velikih izdavačkih kuća ima i svoje dečje edicije. I u svetu i kod nas sve je više autora dečje književnosti, a kvantitet rađa kvalitet.


Razvoj elemenata za unapređenje prodaje (POSM) | UltraPlanet\nRazvoj elemenata za unapređenje prodaje (POSM)\nProces nabavke elemenata za unapređenje prodaje u „našim krajevima“ obično teče tako što prodaja generiše zahtev trade marketingu, koji onda u nekom kratkom roku treba da odgovori tako što će naći izvođača za ovaj posao. U nekim sistemima između trade marketinga i izvođača postoji i kreativna agencija koja nacrta zamisao odn. neki osnovni izgled, a izvođač je taj koji napravi tehničko rešenje u skladu sa dizajnom.\nMeđutim, u praksi obično tu „zapne“ jer se neretko dešava da dizajneri iz kreativnih agencija ne poznaju tehnologije proizvodnje i njihova ograničenja, zatim materijale od kojih se police, displeji i impresivne postavke rade, što rezultira kreativnim rešenjem ili dizajnom POS elementa koji bude jako kompleksan i skup za produkciju, pa čitav projekat kasni jer se gubi mnogo vremena na razvoj elementa unapred osuđenog na propast. Naravno da stvari nisu tako jednostavne, pa tu postoji i masa drugih razloga zbog kojih ovakve nabavke često predugo traju i nemaju zadovoljavajuće rezultate – nedostatak informacija o raspoloživom budžetu kampanje, o tehničkim zahtevima u smislu nosivosti i broja komada artikala i njihovoj strukturi koja treba da se pojavi na polici ili displeju, nedostatak mehanizma komunikacije,…\nUpravo zbog činjenice da smo godinama gledali ovakve scenarije, u Ultraplanetu smo oformili tim koji se bavi dizajnom i razvojem konceptualnih rešenja. Ovaj tim ima zadatak da sa kupcima direktno sagleda sve zateve kampanje i na osnovu tih upita razvije i kreativno ali i tehničko rešenje koje donosi najbolji odnos uloženo/dobijeno u rokovima koji se mere danima, ne nedeljama ili mesecima. Poslednja karika ovog tima je izrada testnog funkcionalnog prototipa koji dostavljamo kupcima, kako bi u realnim uslovima mogli da provere da li je proizvod na očekivanom nivou, da li odgovara zahtevima kampanje i da li funkcionalno izvršava mehanizam koji je prodaja zamislila.\nOvakav pristup štedi jako mnogo vremena, energije i novca svim stranama, jer ušteđeno vreme preliva na vreme eksploatacije POS elementa i služi primarnoj svrsi – da efikasno unapredi prodaju u realnom vremenu. Oni koji rade u prodaji, vrlo dobro znaju šta to znači.\n„Cilj nam je da kupcu obezbedimo funkcionalni pretprodukcijski prototip POS elementa za testiranje, originalnog dizajna, a sve to u nekoliko dana, uz komunikaciju samo sa jednom osobom.“\nIgor Vorgić, osnivač i direktor Ultraplanet d.o.o.\nOno gde se takođe greši je spajanje razvoja sa produkcijom. U jako velikom broju se dešava da izvođači sa izuzetnim produkcijskim kapacitetima nemaju adekvatnu službu razvoja da izbaci efektna rešenja u kratkom roku. Upravo zbog toga mi našim kupcima pružamo mogućnost da kod nas razviju dizajn i funkcionalni prototip, a kasniju produkciju povere nekom svom izvođaču sa kojim su navikli da rade iz ko zna kog razloga. Naravno, svi oni koji odluče da i produkciju povere nama imaju posebne povoljnosti ali definitivno nemaju obavezu da to učine. Sva naša tehnička i kreativna rešenja su zaštićena pravima intelektualne svojine koja po zahtevu kupca ustupamo ili zadržavamo, zavisno od prirode komercijalnog zahteva o kojem se konkretno radi.\nOno što je najvažnije je činjenica da naši ljudi iz razvoja izuzetno dobro poznaju materijale, tehnologiju i karakteristite, te vrlo brzo i efikasno odgovaraju na bukvalno bilo koji zahtev tržišta iz ove oblasti.\nJeedino sa ovakvim pristupom možete u kratkom roku doći do kvalitetnog POS rešenja – kako u tehničkom, i kreativnom, tako i u komercijalno prihvatljivom obliku.


DŽEKO SE VRAĆA U MILANO, PRIJE ODLASKA PORUČIO: IZ PORAZA SE BRŽE UČI | Hayat.ba\nDŽEKO SE VRAĆA U MILANO, PRIJE ODLASKA PORUČIO: IZ PORAZA SE BRŽE UČI\nEdin Džeko propustio je utakmicu Bosne i Hercegovine i Finske zbog povrede mišića.\nNajbolji fudbaler BiH nakon poraza od Finske pojavio se na treningu koji je održan danas za igrače s manjom minutažom i one koji nisu nastupili u subotnjoj utakmici.\nPojedini mediji u Italiji objavili su da bi Džeko mogao napustiti pripreme Zmajeva i vratiti se u Milano gdje bi bio pod nadzorom Interovih ljekara, što je danas potvrđeno iz Fudbalskog saveza BiH.\nKako je naš tim izgubio svaku šansu da se kroz baraž eventualno plasira na Svjetsko prvenstvo, stručni štab je odlučio da nema potrebe da Džeko, koji se nije sto posto oporavio, igra protiv Ukrajine.\nKapiten bh. reprezentacije je prije današnjeg povratka u Milano, pozdravljajući se poželio sreću u duelu sa Ukrajinom i poručio saigračima:\nSvima nam je teško pao ovaj poraz od Finske. Iz poraza se brže uči a nadam se da smo mi naučili nešto što će nam pomoći da u budućnosti ne ponavljamo ovakve greške. Nastavite raditi, morate vjerovati u svoje mogućnosti i siguran sam da tada možemo do doći do dobrog rezultata.


Maroko - Rika "Lavova" čula se do Meksika\nTo je jedina velika generacija, sada imaju po imenima bolji tim, ali i male šanse da ponove uspeh iz 1986.\nPrvi put u ovom veku "Lavove sa Atlasa" ćemo gledati u završnici. Mnoge bi to začudilo, ali u jakoj konkurenciji u Africi, Marokanci gotovo nisu ni bili blizu od 1998. kada su učestvovali posledni put, dobili jedan meč i ipak nisu uspeli da se plasiraju u drugu rundu.\nImaju jednu osminu finala, iz Meksika 1986. to je generacija koja je čak kao prva otišla u top 16 fazu isped Engleza, Poljaka i Portugala, da bi pali tek protiv Nemaca i iscrpljujućem meču nokaut faze.\nTo je generacija koja je bila među najboljim afričkim timovima tog vremena, sa Alžirom, veoma tvrd, tim, sa par igrača iz švajcarske lige, ali i većinom domaćih amatera. U poslednjem meču grupe rasturili su Portugal, posle sat vremena bilo je 3:0, za taj meč kažu da im je najbolji u istoriji.\nZapadni Nemci su ih dobili u samom finišu posle herojstava golmana Ezakija, Mateus je presudio. Nikada više jedna takva generacija Maroka nije igrala na Mundijalu.\nKada je Afrika u pitanju, posle osamdesetih daleko su od vrha, imaju vicešampionsku titulu iz 2004. prošle godine su bili u četvrtfinalu. Za mnoge je njihov plasman na Mundijal iznenađenje, iako imaju solidan tim.


јун | 2012 | Минимални дневници\nSrpske narodne igre – obredne igre, Slobodan Zečević, 1983.\nјун 5, 2012 Grey Carter Kisha\tantropologija, etnomitologija, Folklor, obred\nObrednim igrama se nazivaju one igre koje su se izvodile samo u sastavu određenih obreda. Treba napomanuti da su mnoge od današnjih svetovnih igara nekada bile obredne ali je obred tokom vremena zaboravljen a igra koja je bila njegov sastavni deo produžila je da živi. Takve igre više nemaju obrednu funkciju, već su i one … Наставите читати Srpske narodne igre – obredne igre, Slobodan Zečević, 1983.\nEtnomuzikološke karakteristike Srbije\nјун 5, 2012 Grey Carter Kisha\nSrbija se deli na dva glavna okolna područja, na istočnu i zapadnu. Ta prirodna podela datira iz vremena starih kultura koje su još pre dolaska slovena u ove krajeve dominirale na balkanskom poluostrvu: vizantijska na istoku i romanska na zapadu. Oba područja imaju ove zajedničke etnomuzikološke karakteristike: a) kolektivan karakter narodne muzike;b) muziku kao sredstvo za izražavanje poetskih oblika i osećanja; c) sedeljke i posela na kojima se … Наставите читати Etnomuzikološke karakteristike Srbije\nјун 4, 2012 Grey Carter Kisha\nLa mafia albanesa es conocida…\nView original post 1.786 more words


Prevazilaženje jazova - ideal kome treba težiti - oradio.rs\nDarko Tuševljaković ovogodišnji je dobitnik Evropske nagrade za književnost za roman Jaz, koji je pre nekoliko meseci objavljen u izdanju Arhipelaga. Jaz je snažan društveni roman o Srbiji devedesetih godina i s početka novog veka, kao i o mladoj generaciji razapetoj između odlaska i opstanka u vlastitoj zemlji. O ovoj i sada aktuelnoj temi, kao i o značaju nagrade razgovarali smo autorom.\nŠta za vas znači ovo prestižno književno piznanje?\nSvako priznanje na neki način predstavlja odraz pažnje bilo profesionalne ili čitalačke publike. To je nešto što umetniku uvek imponuje i što umetnik traži. Mislim da se ponekad zaboravlja to da umetnik ne stvara za svoju fioku, zid ili garažu, već mu je potrebna povratna informacija od javnosti. Nagrada je upravo to. To znači da je neko obratio pažnju na vaše delo, da ga je vrednovao i da mu se zapravo dopada to što radite. S te strane može da bude samo podsticaj u mom daljem radu. Zanimljivo je da je ova nagrada, kao internacionalna, u svojoj definiciji opisana kao podsticajna. S druge strane to podsticajno se odnosi i na evropske izdavače kojima se zapravo preporučuje da obrate pažnju na tih dvanaest knjiga koje su osvojile ovu nagradu. Jedan od ciljeva te nagrade je razbijanje jezičkih i nacionalnih barijera, odnosno podrazumeva da odabrane knjige budu prevedene na neke evropske jezike. Mislim da je to važno u kontekstu domaće književnosti uopšte jer kada pričamo o prevedenoj književnosti najviše čitamo anglosaksonsku, francusku, nemačku i nešto malo španske, ali šta mi zapravo znamo o savremenoj grčkoj književnosti, silandskoj ili poljskoj. Mislim da o tome ne znamo mnogo i upravo ovakvi projekti znače jer će doneti neke pisce nama i neke naše pisce odneti u druge zemlje.\nRekli ste da suština priče u romanu dovoljno univerzalna za sve. Nesporazumi i neslaganja postoje u svima nama, bez obzira na to ko smo i odakle smo. Oko čega nesporazumi i neslaganja?\nSam naslov romana Jaz ukazuje da ima nesporazuma i neslaganja. Mislim da sam u romanu pokrio razne vrste tih konflikata. Od generacijskog jaza i nerazumevanja u okviru porodice, između, na primer, oca i sina, supružnika, polova, različitih nacija, poimanja istorije i onoga što nam se desilu u poslednjih dvadeset godina. Cilj mi je bio da skrenem pažnju na to koliko je zapravo teško ostvariti iskrenu i kvalitetnu komunikaciju čak i među najbližim osobama. Želeo sam da dovedem u pitanje koliko mi zapravo poznajemo jedni druge. I u skladu sa tim, koliko poznajemo sebe i koliko smo spremni da se suočimo sa našim manama i nedostacima, jer odatle možda taj osnovni jaz i kreće. Kada bismo bili u stanju da iskreno popričamo sa samim sobom možda bi onda komunikacija sa drugim tekla lakše, jazovi bili manji ili potpuno nestali. Čini mi se da to jeste jedna univerzalna tema koju sam smestio u veoma konkretne situacije jedne porodične drame, koja je po svom temperamentu i sentimentu vezana za naše podneblje, za devedesete i dvehiljadite. Vreme kojeg se svi sećamo sa dobrim ili lošim uspomenama. Tema i način njene obrade je vrlo bliska čoveku sa ovih prostora, prepoznaće se u mnogim situacijama. S druge strane opštost tih tema mislim da je takva da može da bude razumljiva i na drugim terenima, područjima i jezicima.\nČini se kao da ste pisali o sadašnjoj situaciji pošto je slična, da ne kažem potpuno ista?\nMožda je to taj deo univerzalnosti. Neke stvari koje mislimo da pripisujemo nekom prošlom vremenu lako će se ispostaviti da nisu promenjene, nimalo unapređene i prevaziđene. Postoje neke teme kojima se očigledno večno bavimo, uz najbolju želju da ih prevaziđemo, pitanje je koliko je to zapravo dug proces i koliko će nam vremena biti potrbno za to ako ćemo uopšte ikad uspeti da ih prevaziđemo. Ja ne gajim iluziju da će određeni jazovi moći da se prevaziđu, ali to jeste ideal kojem bi trebalo da težimo. On podrazumeva nešto što nisam siguran da posedujemo u dovoljnoj meri, a to je zapravo sposobnost da budemo načisto sa samim sobom. Mislim da je to trajni proces i da je bitno da se trudimo da prevaziđemo stvari, što se više budemo trudili problemi će da budu manji ali nikada u potpunosti neće nestati.\nDa li ste razmišljali o tome da Jaz prenesete u pozorište?\nDo sada nisam imao mnogo iskustva sa prebacivanjem iz jednog žanra u drugi, iz jedne umetničke forme u drugu. Od mog prvog romana jeste nastala radio drama i to mi je bilo vrlo zanimljivo da vidim, odnosno, da čujem. Malo sam sarađivao i na dramatizaciji tog teksta i to je bilo zanimljivo iskustvo. Ali ne mogu da kažem da sam razmišljao kako bi Jaz funkcionisao kao pozorišna predstava, samim tim što nema mnogo likova i što su lokacije svedene to bi verovatno bilo izvodljivo.\nKako pokrenuti mlade ljude na kreativno razmišljanje i delanje?\nJa bi se tu ograničio na pisanje i na književnost. Mislim da je u drugim umetnostima to zaživelo, da postoje kreativne radionice. Kod pisanja je to malo nezgodno, često pominjem to da imate profesionalnog slikara, vajara, muzičara, imate akademske umetnike. Ali ne postoji akademski pisac, postoji profesionalni pisac, to su oni ljudi koji žive od pisanja a njih je vrlo malo. Šteta je što se kod nas pisanje ne shvata malo više kao zanat i potrebno je to učiti i trenirati. Kada bi se to tako shvatilo možda bi zaživele neke radionice i škole pisanja. Toga ima nešto malo u povoju, ali je zapravo vrlo nerazvijeno. Siguran sam da bi se mladi ljudi zainteresovali za taj vid igre, jer to je bez ikakve obaveze jer vas niko ne tera da idete na bilo kakvu radionicu i onda posle da budete pisac. Postaćete pisac ako sami uvidite da ste kao prvo dobri u tome. To jesu stvari koje mogu da zainteresuju ljude, da im pomognu i daju praktične savete jer ne treba praviti misteriju tamo gde je nema.\nKako ih pokrenuti na kritičko mišljenje putem pisane reči. Ima li ona i dalje istu jačinu kao nekada?\nNe mislim da književnost, pogotovo ne danas u 21. veku ima dužnost ili obavezu da komentariše svet na jedan izravan način, da daje kritiku ili bude za ili protiv nečega. Tada rizikuje da postane propovedništvo i mislim da često gubi na umetničkoj vrednosti. Postoje određeni žanrovi kojima je praktično u opisu da se bave time, društvena satira. Ali nije sve satira. Mislim da umetnik ima slobodu da se bavi ili da se potpuno ne bavi time. Nije on prorok niti tumač ove naše stvarnosti, on bi trebalo da nam ponudi nadogradnju na tu stvarnost. Ja mogu da cenim nekoga ko je oštar, ko se bavi našom svakodnevicom i problemima koji nas okružuju ali to ipak mora da bude uobličeno u umetničku formu. Ali se onda postavlja pitanje koliko je to umetnost i književnost a koliko je samo neko imao nešto pametno da nam kaže. Ne mislim da takvih stvari nedostaje, takvih pisaca će biti, a to koliko će biti kvalitetni zavisi samo od toga koliko su umešni u svom poslu. Čak i ako ih nema ne mislim da umetnost pati zbog toga.\nKoje vreme potrebno da roman sazri?\nMislim da je to prilično individualna stvar. Ja imam neko iskustvo, dva romana iza sebe. Ali ono što sam uspeo da zaključim iz dosadašnjeg rada jeste da svaki roman započinjete od nule u smislu da iskustvo pisanja prethodnog romana ne mora nužno da vam pomaže jer prosto nisu iste stvari. Ako vam je za prethodni roman bilo potrebno godinu dana ne znači da će vam za sledeći trebati isti vremenski period. Možda ćete ga napisati za četiri meseca a možda za tri godine. Bitno je razmišljati o pisanju, baviti se idejama, sve zapisivati i na kraju će nešto ispasti od toga ako imate dovoljno volje i želje da to uradite.\nIspostavilo se bez nekog prevelikog planiranja da je to zbirka kratkih priča koja će nadam se biti gotova do Sajma knjiga. U pripremi je i novi roman. Ako nastavim ovim tempom biće zbirka roman, zbirka, roman (smeh).


StandUpFest 2015 - tri dana komedije u Beogradu | CityMagazine\nStandUpFest 2015 – tri dana komedije u Beogradu\nU Beogradu će se održati peti po redu StandUpFest, međunarodni festival stand-up komedije. Na festivalu će se, u skladu s ovogodišnjim sloganom „Prst u oko“, otvoriti različite teme, razotkriti tabui, postavljati pitanja, i sve to, uz mnogo smeha i autentičnog humora, po kome je ovaj festival već postao poznat u regionu i šire.\nPrvi StandUpFest održan je 2011. godine, u vreme kada je organizacija Standup.rs pokrenula novi talas komedije u Srbiji i počela sa prvim stand up nastupima. Od tada je mnogo posla urađeno pa je, uz osim hiljada nastupa komičara iz organizacije, otvoren i prvi stand up klub u Srbiji „Ben Akiba comedy club & bar“ gde se nastupi redovno održavaju svake nedelje.\n2. do 4. okt 2015\nDvorana Doma sindikata, Dečanska 14; Ben Akiba comedy club & bar, Braće Krsmanovića 6\n500, 600 i 800\nStand up komičari koji ćete imati prilike da vidite na festivalu su u međuvremenu snimali i emisije u ovom žanru. Za Comedy Central Extra kreirana je emisija Standup & more, koja je gledana širom regiona, a većina komičara koji su učesnici te emisije, pojaviće se i na našoj festivalskoj sceni.\nVeć pet godina, StandUpFest predstavlja najbolje stand up komičare iz čitavog regiona, tako će biti i ove godine.Kako je domaća publika već upoznata sa radom stand up komičara iz Srbije, domaći komičari će na festivalu ove godine premijerno izvesti svoje nove materijale, a oni iz regiona predstaviće se komedijom koju ranije nisu izvodili u našoj zemlji.\nDetaljan program festivala možete pogledati ovde\n1. oktobar 2015. Rečotrrrč susreti u oktobru u Beogradu\n23. avgust 2015. Zoran Kesić, ekipa Njuz.net-a i Biljana Srbljanović gosti prvog Freedom Art Festivala\n18. avgust 2015. Konkurs za Letnju školu produkcije, umetnosti i kulture\n8. jun 2015. Festival DEV9T: Burning Man na srpski način standup\n8. jun 2015. Festival DEV9T: Burning Man na srpski način\n6. maj 2015. Englez u Beogradu – Nastup stand-up komičara Olivera Šotre


Poslao: 01 Jul 2019 22:58\n9Ovo se svidja korisnicima: aljosa7, djordje92sm, liman, Kenanjoz, su27, nradukic, MiG-29M2, dani.tomic, nestor1371\nЗначи Сиријци прешли на веће мете од Ил20, паде им С200 на окупирани део Кипара.\n5V28 S-200 240км домет\nРакета је пала 260км од места лансирања\nОвај је пуцао\nС300 поред пре 2 дана постао оперативан, наводно\nPoslao: 01 Jul 2019 23:02\n11Ovo se svidja korisnicima: SsssssNOVI, Trinitron1, Cranium, zlatkoa987, Bahuss, Panter, Pera Ždera, amir3045, 4channer, Domestos, ssekir75\nZanimljivo!! Prozivate nekog tamo neo-nazzi debila, a ne smeta vam cist fasizam Izraela i otvorena podrska ovom zlu u Siriji!?\nBastinite slobodsrske tradicije, svaka cast!!\nPoslao: 01 Jul 2019 23:32\n"Israel will be destroyed in half an hour if the United States attacks Iran"\nEto, samo SAD da napadnu i ima da ih nema.\nPoslao: 02 Jul 2019 08:33\ncim ovi ispale na Izrael ono sto imaju, dobice takticke nuklearke po nosu.boze budala..\nPoslao: 02 Jul 2019 08:37\nNeće biti nuklearki, imaju ameri dovoljno svega drugoga da popeglaju što treba. Naravno pitanje je što onda.\nPoslao: 02 Jul 2019 09:43\nJul 1 00:20 sati\n5 IAF aviona ulazi u Libanski VP i ispaljuje 5 raketa iz severnog Libana ka metama u Damasku i Homsu, avioni su se zatim povukli preko mora.\n4 IAF aviona lansiraju svoje rakete ka svojim metama u predelu Damaska iz Libanskog VP, južni Liban. Samo 1 od 4 rakete je oborena a 2 su promašile svoju metu.\n-Lokacije pogodjene u okolini Damaska\n-1.Divizija u al-Kiswi\n-Nekoliko pozicija 91.Brigade\n-Jamraya naučno-istraživački centa\n-Meta u al-Dimasu\n-Nekolilo vojnih ciljeva južno od Damaska\n-Lokacije pogodjene u okolini Homsa\n-Naučno-istraživački centar u Um Haratynu\n-VB u blizini al-Qusayra\n-Nekoliko PVO baterija (ne navodi se sistem)\nPoslao: 02 Jul 2019 09:44\n2Ovo se svidja korisnicima: nsakan, MiG-29M2\nIzrael će da ih poklopi sa taktickim atomkama a ne amerikanci. Svi se prave blesavi da ih ovi nemaju a izrael ih samo štancuje.\nPoslao: 02 Jul 2019 10:08\n16Ovo se svidja korisnicima: Jezekijel, dozorni, liman, ostoja, bojank, rovac, ikan, voja64, dragoljub11987, mnn2, Krusarac, Boris90, su27, ssekir75, MiG-29M2, dani.tomic\nИмају довољно државничке мудрости да знају како опстати у таквом окружењу. Нису глупи као ми да послије преживљеног геноцида измишљају братство и јединство са дојучерашњим џелатима..\nPoslao: 02 Jul 2019 16:35\npowSrb ::Значи Сиријци прешли на веће мете од Ил20, паде им С200 на окупирани део Кипара.\nNece biti smesno kada budu pogodili putnicki avion (kao Ukrajinci 2001) ili kada raketa padne na Nikoziju, na primer\nPored ova 2 polozaja S 200 kod Homsa, jel postoji jos neki ?\nCini mi se da ima 1 kod Damaska...\nPoslao: 02 Jul 2019 17:27\n11Ovo se svidja korisnicima: Krusarac, cezar 35, Oluj2.1, nradukic, danijell, voja64, djordje92sm, ssekir75, Njubara, nsakan, Drug Platov\nKako god, ali raketa je bubnula na teritoriji EU evropske Velike unije\nNešto se ne sjećam nekih drugih slučajeva osim onog Mig-23 koji je bubnuo u onu staru malu EZ.\nA šupci se u Briselu već danima grebu i svađaju oko neke stolice u EU, jebe se njima za Cipar kao i za ostale mališane, ni da se počešu. Dođi te, poglavlja otvarajte, onda te isisaju i pljunu. Jipi hej!\nOvaj topic je pregledan 1520038 puta\nUkupno su 554 korisnika na forumu :: 32 registrovanih, 4 sakrivenih i 518 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., aramis s, Atomski čoban, Boris902, Drug pukovnik, goxin, hatman, helen1, i.gvozdenovic, indja, Kruger, kuntalo, leptirleptir, mrav pesadinac, nuke92, Polemarchoi, Rakenica, raskoljnikov, Ray1973, Regrut Boskica, RJ, SAA fan, Srna, Taso, Toni, Trpe Grozni, vathra, Vlada1389, vlvl, voja64, zdravkovic.zdravko01, |_MeD_|


Oslobođenje - Naklonimo se časnim kćerima i sinovima Mostara\nNaklonimo se časnim kćerima i sinovima Mostara\nNedavno čišćenje Partizanskog spomen groblja finansirao Grad Sarajevo\nBehram i Šotrić pozvali Mostarce da krenu putem evropskih vrijednosti/ADNAN DEMIĆ\nBrojne delegacije antifašista iz Mostara, Bosne i Hercegovine i zemalja regiona naklonit će se sutra žrtvama fašizma u Mostaru, na dan kad je grad na Neretvi briljantno izvedenom vojnom akcijom oslobođen od okupatora. 14. februar datum je zlatnim slovima upisan u historiju Mostara, koji se tokom posljednje dvije decenije nažalost ne obilježava na adekvatan način. Svjedoci prijeratnih obilježavanja pobjede nad fašizmom u ovom gradu prisjećaju se spektakularnih proslava i emotivnih odlazaka na Partizansko spomen groblje. Predsjednik jednog od dva odbora za obnovu i revitalizaciju spomenika Sergej Šotrić ne želi veličati prošlost u odnosu na tužnu sadašnjost, pozivajući Mostarce da krenu putem do evropskih kategorija i vrijednosti, jer je kako kaže, njihov grad u određenom periodu historije bio na strani pobjednika nad najvećom mračnom silom.\n- Partizansko groblje nije, kako neki kažu, komunistički spomenik. Autor Bogdan Bogdanović na kompletnom platou nije placirao nijedan politički ili ideološki simbol, i to je ustvari kosmopolitski spomenik rodoljubima Mostara, uglavnom mladim ljudima, poput moje tetke, koji su u to vrijeme položili živote za slobodu. Sinovi i kćeri ovog grada upisani su, dakle, u časnu evropsku knjigu i stoga smo dužni da im se sutra naklonimo, kaže Šotrić.\nNapominje i da su premijeri Zvizdić i Novalić nakon posjete spomeniku najavili punu podršku obnovi. Šotrić dodaje i da je prema njegovim pretpostavkama danas potrebno znatno manje novca za obnovu, od prvobitnih milionskih procjena, kao i da očekuje donacije prijatelja projekta.\n- Danas na računu Grada stoji neiskorištenih stotinu hiljada maraka za ovu namjenu. Ranije nam je pomogalo Sarajevo, odnosno gradonačelnik Abdulah Skaka, finansirajući čišćenje spomenika s ukupno 20.000 KM, podsjetio je Šotrić.\nĐulić: SABNOR je potpuno isključen i eliminisan prilikom obnove Partizanskog groblja\n19/05/2018 u 12:45 h


Foto: prointscreen YT\nvesna sinko\t 17.07.2019. 14:17h 16:41h\nJednog od najozloglašenijih narko-bosova, Hoakin Guzman (62 ) poznatog po nadimku El Čapo (Kratki) gotovo sigurno očekuje doživotna zatvorska kazna.\nDanašnje ročište tako je više-manje formalnost. Bivši vođa narko-kartela Sinaloa, proglašen je krivim za krivična dela uključujući šverc stotina tona kokaina, heroina, metamfetamina i marihuane u SAD.\n1 / 8 Foto: printscreen Amnesty International\nKarijeru je započeo radeći na poljima marihuane u kolumbijskoj državi Sinaloa, ali kako se čini ostatak života provešće u zatvoru poznatom kao "Alkatraz na\nStenovitim planinama" zatvoru sa najstrožim merama bezbednosti u Koloradu.\nTamo će ga kao "cimeri" dočekati jednako slavni i zloglasni kriminalci, među kojima su terorista i briljantni matematičar Teodor Kačinski zvani "Unabomber".\nKačinski jeslao pisma bombe između 1978. i 1995. i ubio troje ljudi i ranio još 23 osobe, zbog čega je osuđen na više doživotnih kazni. Ovde robija i terorista Teri Nikols koji je 1995. digao u vazduh poslovni kompleks saveznih službi u centru Oklahoma Sitija pri čemu je poginulo 168 ljudi, a više od 800 je povređeno.\nRičard Rid, britanski terorista i sledbenik al Kaide poznat kao "bombaš s cipelama" koji je osuđen na doživotni zatvor zbog da digne u vazduh avion 2001. eksplozivom skrivenim u cipelama takođe ovde služi kaznu, kao i Džohar Carnaev, terorista koji je 2013. izveo napade na učesnike Bostonskog maratona. On u tom zatvoru čeka izvršenje smrtne kazne.\nBivši upravnik ovog zatvora rekao je za CNN da je služenje kazne u njemu gore od smrti.\nTužioci su od američkog saveznog sudije Brajana Kogana zatražili da El Čapu doda simbolično još 30 godina zatvora zbog upotrebe vatrenog oružja u svom poslovanju, opisujući ga kao "krvožednog i okrutnog". Takođe traže da preda 12,7 milijardi američkih dolara što je, kako tvrde, vrlo skromna procena prihoda koje je njegov kartel zaradio od prodaje narkotika u SAD. Za sada američke vlasti nisu uspele da vrate ni centa.\nAfter two escapes, 'El Chapo' may go to Supermax prison to avoid a third https://t.co/GVYWw1D2ZR pic.twitter.com/xocZNBnfmE\n— oneDaily (@1dailynewsnet) July 17, 2019\nEl Čapo se smatra najmoćnijim kraljem narkotika od kolumbijskog narkobosa Pabla Eskobara, a kartel Sinalou vodio je zajedno sa Ismaelom Zambadom zvanog El Majo od 1989. do 2014. Tokom tromesečnog suđenja porotnici su čuli dokaze o njegovim zlodelima - svedoci su opisivali kako je El Čapo premlaćivao, ubijao i žive zakopavao one koji su mu se našli na putu, uključujući doušnike i pripadnike suparničkih bandi.\nHoakin GuzmanEl ČAponarko-dileriszatvorKoloradoEl Čaponarko-bos


“Le Freeport”: Mjesto gdje bogati potpuno besplatno čuvaju svoju najluksuzniju imovinu (video) – Bankar.me\n“Le Freeport” je jedna od najpoznatijih “slobodnih zona” ili “slobodnih luka”, odnosno mjesta unutar državnih granica u kojima robni promet ne podliježe plaćanju carine ili se na njega plaća nizak porez, piše “Gardijan“.\nSlobodne luke ili zone su određene od strane vlade kao područja sa malo ili nimalo poreza, kako bi se podstakla ekonomska aktivnost. Iako se geografski nalaze u zemlji, one u suštini postoje izvan njenih granica za poreske svrhe.\nU “Le Freeport” se skladište umjetnička djela, skupocjena vina, automobili i druga luksuzna roba.\nPovršine je oko tri fudbalska stadiona, a posjeduje četiri komore namijenjene zlatnim ili srebrnim polugama, mjesta za oko 750.000 boca vina i posebne parkinge za armirana vozila.\nČetvorospratna zgrada je dizajnirana da izgleda kao kutija za nakit, ali na prvi pogled ne izgleda kao išta više od običnog skladišta. Ipak, ono što ukazuje na njen značaj, svakako je obezbjeđenje u vidu metalnih kapija i bodljikave žice.\nAli njena unutrašnjost je luksuzna, sa elegantnim prostorijama za bogate klijente koji organizuju prodaju ili jednostavno pregledaju svoje bogatstvo zaštićeno debelim zidovima.\n– Više je nalik muzeju savremene umjetnosti nego skladištu – kaže David Arent, bivši direktor “Le Freeport”.\nKompanije koje posluju u slobodnim lukama mogu imati koristi od odlaganja plaćanja poreza dok se njihovi proizvodi ne premjeste negdje drugo, ili mogu potpuno da izbjegnu plaćanje poreza, ako na ove lokacije donesu robu za skladištenje ili proizvodnju na licu mjesta prije nego što je izvezu.\nOno što najviše privlači super bogate klijente jeste to da ne moraju da plati poreze na uvoz, PDV ili porez na kapitalne dobitke na sve što se skladišti ili prodaje u okviru slobodnih luka. Promoteri kažu da klijenti imaju koristi od nižih premija osiguranja i lakog pristupa aerodromu.\nMeđutim, otvaranje “Le Freeport-a” 2014. godine nisu svi u Luksemburgu pozdravili.\nLokalna grupa umjetnika “Richtung 22” napisala je i izvela satiričnu predstavu o onome što je njen portparol Ada Ginter nazvala “tvrđavom za umjetnost”. Predstava je takođe bila usmjerena na ono što autori vide kao cilj vlade da Veliko vojvodstvo, kako se još naziva Luksemburg, učini “utočištem za super-bogate iz drugih zemalja”, rekla je Ginter.\nSumnje o tome kakvi se poslovi vode u ovom mjestu su se naročito pojačale 2015. godine kada je švajcarski biznismen i većinski akcionar u “Le Freeport”, Iv Buvije uhapšen zbog optužbi za prevaru klijenata pogrešnim predstavljanjem vrijednosti umjetničkih djela. Buvije, koji je vlasnik udjela i u slobodnoj luci u Ženevi i stvorio slobodnu luku u Singapuru, poriče sve optužbe, a slučaj protiv njega je još u toku.\nKao odgovor na kritike, vlada Luksemburga pooštrila je kontrole protiv pranja novca. Od 2015. godine tri logističke kompanije koje su licencirane za rad u “Le Freeport-u” dobile su obavezu da vode evidenciju o stvarnim vlasnicima imovine koja se čuva u skladištu. Luksemburški carinici pregledaju sve što prođe kroz vrata.\n– U 2015. vlada je odlučila da ispita slobodnu luku u Luksemburgu i došla do zaključka da zaista postoje rizici od pranja novca – rekla je Đuna Bernar, kopredsednica luksemburške Zelene stranke.\nZeleni su se zalagali za transparentnost nakon što su se pridružili koalicionoj vladi 2013. godine. Luksemburg je “jedina zemlja u kojoj Kancelarija za direktne poreze ima pristup podacima o krajnjem korisniku”, rekla je Bernard.\nEvropski parlament smatra da “Le Freeport” ostaje rizičan zbog pranja novca.\n– Sve je to vrlo mutno – kaže Ana Gomes, portugalska socijalistkinja koja je bila kao član Evropskog parlamenta.\nGomes, bivši član parlamentarnog posebnog odbora za utaju poreza, posjetila je “Le Freeport” u februaru 2018. godine, ali nije bila uvjerena u njegove kontrole. Ona smatra da luksemburška policija i poreske vlasti nemaju adekvatan pristup podacima koje prikupljaju logističke firme koje rade u “Le Freeport-u”.\n– To je velika šema za izbjegavanje plaćanja poreza, kako bi se izbjegla kontrola pranja novca – tvrdi ona.\nLuksemburška Kancelarija za indirektno oporezivanje (AED) ustanovila je da je “Le Freeport” “visoko rizičan u vezi sa pranjem novca”, na osnovu dokaza koje je prikupio Evropski parlament.\n“Le Freeport” je snažno odbacio optužbe.\n– Tvrdnje da bi “Le Freeport” mogao da se koristi za pranje novca i / ili za prikrivanje ukradene umjetnosti su apsurdne i bez činjenične osnove. To je vjerovatno najkontrolisanije skladište u Evropskoj uniji – rekao je predstavnik kompanije.\nKompanije koje rade u “Le Freeportu” kažu da ih strogi zakoni koštaju klijenata.\nNeočekivano uvođenje novih pravila protiv pranja novca dovelo je “Le Freeport” u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju, rekao je jedan njegov operater logistike Evropskom parlamentu.\n– Klijenti vole svoju privatnost i stoga se opiru da daju svoje podatke. Isto važi i za trgovce i dilere – rekao je operater, koji je procijenio da su ih stroža pravila Luksemburga koštala do 30 klijenata, koji su otišli rivalima sa “više diskrecije”.\nU Evropskoj uniji ima na desetine slobodnih luka, ali sve moraju da se pridržavaju zakona EU, uključujući ažuriranje pravila protiv pranja novca koja stupaju na snagu 2020. godine, obavezujući slobodne luke da sprovedu pažljivu istragu klijenata.\nPOJMOVI"Le Freeport" "Le Freeport" Luksemburg\nPrevious Danas počinje sanacija piste na tivatskom aerodromu\nSljedeći M:tel digitalna fabrika organizuje “Agile leadership” sa Srđanom Pavlovićem


Tržište pšenice - Pretraga članaka | Agroklub.ba\nSufinanciranje sjetve Za sufinanciranje pšenice utrošeno 273.4... Federalna vlada na sjednici u Mostaru usvojila je informaciju o realizaciji Programa hitnog oporavka od poplava u BiH financiranog sredstvima zajma Svjetske banke, priopćeno je iz Ureda za odnose s ja...\nSvjetsko tržište žitarica i uljarica Značajan rast izvoznih cijena ruske pšen... Rusija je prošle godine proizvela rekordnih 139,3 miliona tona žitarica od čega je za izvoz namijenjeno 45 miliona tona, a najviše pšenice - 35 miliona tona. I dok izvozne cijene ruske i ukrajinske pš...\nSvjetsko tržište žitarica Suho vrijeme desetkovalo svjetske usjeve... Suša je pogodila područja pod pšenicom i kukuruzom pa se u pojedinim dijelovima svijeta prinosi smanjuju zbog prekinutog razvojnog ciklusa. Tržište pšenice potresla je zaraza francuske pšenice koja je...\nEuropsko tržište žitarica Hoće li Ukrajina plaćati izvoz domaće pš... Prema podacima Evropske komisije, do 20. maja Ukrajina je ispunila kvotu izvoza pšenice u EU zemlje za gotovo 100%, točnije 99.64%. Malo više od 3 KMT od dopuštenih 950 KMT ostalo je neraspodijeljeno....\nEuropsko tržište žitarica Prava zima tek dolazi - čeka nas pad u p... O pravom snijegu možemo govoriti tek u januaru 2016., a do tada se nadati kako za usjeve neće biti kasno, kažu analitičari. Prognozira se četvrta rekordna žetva u Velikoj Britaniji, ali i istovremeni...\nSvjetsko tržište žitarica EU prodala pšenicu najvećem svjetskom ku... Suho vrijeme u SAD-u potiče na zabrinutost za ozime usjeve pšenice. U Ukrajini se smanjuje područje pod uljanom repicom za žetvu u 2016. EU komisija je povećala procjenu za EU prinose žitarica, a kiša...\nSvjetsko tržište pšenice Rusija postala najveći izvoznik pšenice Sa ovogodišnjim izvozom pšenice i planiranim izvozom rekordnih 30 milijuna tona za sljedeću godinu, Rusija je zaobišla svoje glavne konkurente EU i SAD i postala najveći svjetski izvoznik te žitarice...\nSvjetsko tržište žitarica Ukrajina nastavlja izvoz pšenice u Egipa... Mada je situacija zabrinjavajuća zbog informacija da je Egipat odbacio određene količine ukrajinske pšenice, pšenica sa sadržajem ergota manjim od 0,05 se i dalje isporučuje prema ranijim zaključenim...\nSvjetsko tržište žitarica i uljarica Pad cijena ruske pšenice uprkos većoj po... Mada se izvoz ruske pšenice nastavlja rekordnim tempom, na tržištu je primjetno slabljenje izvoznih cijena te pšenice. Takav opadajući trend stvara pritisak na globalnom tržištu, pa su izvozne cijene...\nSvjetsko tržište žitarica Ove sezone očekuje se višak pšenice na t... Dok je na tržištima britanskih žitarica likvidnost ograničena, fokus globalnog tržišta žitarica ovog je tjedna bio na novim žitaricama. Budućnosnice britanske pšenice nastavile su sa zatvaranjem unuta...\nOtkup pšenice Kreće žetva pšenice - cijena i dalje nep... Iako za par dana kreće žetva, otkupna cijena pšenice i dalje nije poznata. Dok proizvođači iz RS traže 35 feninga po kilogramu pšenice, mlinari se pozivaju na podatke otkupne cijene iz regiona koja je...\nSvjetsko tržište žitarica i uljarica Rusija pojačava izvoz pšenice u Indiju Na tržištu ruske mlinske pšenice prošle sedmice zabilježeni mješoviti cjenovni trendovi. Međutim, kada je reč o izvozu, primjetan je rast potražnje ruske pšenice za koji je zanteresirana Indija, dok u...


NAJEŽILA SAM SE! GOVORIO JE UČENICIMA DA IMAJU KRIVE NOGE I ZUBE: Marijana 34\t353\nNAKON ŠTO JE PROGOVORILA O PAKLU KROZ KOJI JE PROŠLA, OGLASILA SE IVA ILINČIĆ: 188\n27.03.2016. 12:25h 01.07.2017. 00:00h\nGlumac Marinko Madžgalj, koji je preminuo u subotu u 37. godini, a poslednje dane života proveo je sa naslednicom, roditeljima i devojkom Lanom Sekulić, koji su mu davali najveću snagu i verovali da će se izvući.\nIako nije voleo da priča o bolesti, glumac se nakon poslednje operacije obratio svima.\n"Prijatelji, mnogo pošte je stiglo! Svi ste tako dragi, ljubazni i puni lepih reči i želja! Hvala vam na svakoj napisanoj reči, hvala za sve medikamente koje preporučujete, hvala na željama za brzo ozdravljenje!!! Potrudiću se da što pre zaigram na sceni, stanem pred filmsku i TV kameru i ponovo budem sa svima vama. A i zapevam!!! Voli vas sve vaš Maki!", rekao je tada Marinko i ne sluteći da će njegova obećanja ostati neispunjena i da će to biti njegovo poslednje obraćanje prijateljima.\nPrijatelji i kolege su sa nevericom primili vest o smrti glumca Marinka Madžgalja. Kako kaže Marinkova koleginica Dara Džokić, Atelje 212 je ponovo zavijen u crno. Sahrana će se održati u utorka, 29. marta, na Novom bežanijskom groblju u Beogradu. Opelo počinje u 14.30.\nNAJEŽILA SAM SE! GOVORIO JE UČENICIMA DA IMAJU KRIVE NOGE I ZUBE: Marijana ne može da dođe sebi zbog UŽASNIH RADNJI Mike Aleksića 34\t353


Stvaranje dodatne vrednosti za korisnike, stručnu javnost, zaposlene i akcionare postavljanjem najviših standarda industrije i primenom višedecenijskog iskustva u pružanju inovativnih rešenja u farmaceutskom poslovanju.\nSvestan sam svoje uloge i zadataka i odgovoran sam za postizanje očekivanih rezultata u zadatim i dogovorenim rokovima.\nPrihvatam posledice svojih odluka i grešaka i učim na njima.\nOtvoren sam za konstruktivnu diskusiju uz činjenice i predloge i spreman sam da jasno izrazim svoje mišljenje.\nSpreman sam da donesem i prihvatim nepopularne ali neophodne odluke zarad održivog rasta kompanije.\nSpreman sam da preispitujem opšte prihvaćene rutine i da istražujem nove načine radi postizanja kontinuiranog poboljšanja u svemu što radimo.\nMoguće je! Prihvatam izazove u korist svog ličnog razvoja i da bih doprineo uspehu kompanije.\nDostupan sam za interakciju, pomoć i razmenu znanja sa kolegama.\nInspirišem druge dajući svoj primer.\nOdajem priznanje kolegama za postignuća i zajedno proslavljamo uspehe.\nSpreman sam da uključim druge kolege u projekte i zadatke koji ih zanimaju da im pomognem da nauče nove stvari.\nStalno dajem sve od sebe, fokusiram se na rešenja, svakodnevno dolazim na posao nadahnut da izvršim uticaj, donesem inovacije i doprinesem kontinuiranom unapređenju.


Casa Matías Sarria, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\nCalvo Sotelo, 39, 27600 Sarria,\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Casa Matías: Datum dolaska :\nCasa Matías - Opis\nMatías je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Calvo Sotelo, 39 sa pozicijom severozapad za grad Sarria, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.\nCasa Matías tip(ovi):\nCasa Matías sadržaji i usluge\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Calle Formigueiros, 5 sa pozicijom severozapad za grad Sarria, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Sarria, a nalazi se u ulici Avenida La Merced, 60, na samo 7 minuta hodom od centra grada.U hotelu Albergue Monasterio de La Magdalena pronaći ćete sve usluge\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Rúa do Peregrino, 29, a pozicija mu je jugoistok za grad Sarria. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hot\nHostal Restaurante Il Fiorino\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Sarria, a nalazi se u ulici Calvo Sotelo, 198, na samo 12 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Hostal Restaurante Il Fiorino je Povoljan, a pruža pun komf\nSa kapacitetom od 28 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Oca Villa de Sarria nudi cene koje se kreću od 3 211 dinar - Srbija .Na 16 minuta hodom udaljenosti od centra, 2,7 km -\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Vilei, s/n sa pozicijom jugozapad za grad Sarria, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana 4,5 km -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Sarria. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Televizija, Klimatizovano. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Sarria, a nalazi 5,4 km -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici A Valiña, 7 sa pozicijom jugozapad za grad Sarria, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dan\nCasa Do Cabazo\nStil hotela Casa Do Cabazo je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Incio, a nalazi se u ulici Eirexalba Sn, na samo 12 minut\nProverite cene i raspoloživost za Casa Matías: Datum dolaska :


Politički analitičar Dragomir Anđelković ocijenio je povodom zabrane srpskim intelektualcima da uđu u Crnu Goru da predsjednik Crne Gore Milo Đukanović pokušava da izgradi crnogorski identitet sječenjem srpskih korijena i potpunim potiskivanjem srpske zajednice.\n"Zabrana ulaska intelektualaca u Crnu Goru usmjerena je ka asimilaciji srpske zajednice i nikako nije u skladu sa evropskim vrijednostima. Zamislite Rumune da na taj način postupaju prema mađarskoj manjini? To su postupci režima koji se, očigledno, osjeća ugroženo", rekao je Anđelković za "Blic".\nOn je naglasio da se ovakvim potezima stvara utisak da Đukanović brani interese crnogorskog naroda i da na ovaj način želi da sebi da misiju koju će ispuniti.\n"Ta misija više ne može da bude izgradnja države. Crna Gora je samostalna od 2006. godine i taj proces je završen. Ne može, takođe, biti ni ekonomska izgradnja zemlje, koja ima ozbiljnih problema. Ostaje branjenje crnogorske nacionalnosti", ukazao je Anđelković.\nOn je dodao da je možda sada trenutak da se ovo pitanje internacionalizuje.\n"Naše sigurno nije da svađamo nego da štitimo Srbe. Mislim da se Beograd kreće ka takvom pristupu", zaključio je Anđelković.\nOdluka o zabrani je donesena je uz obrazloženje da su oni opasni po bezbjednost crnogorske države.\nSrbija će reagovati na zabranu ulaska Matiji Bećkoviću i drugima\n1887 glasova 59%


25.02.2017\tMatične ćelije Proces prikupljanja matičnih ćelija\nProces prikupljanja matičnih ćelija,\t4.7 out of 5 based on 18 votes . MamaiBeba.rs\tMatične ćelije u ljudskom organizmu postoje od embrionalnog razvoja pa do kraja života u različitim tkivima ljudi.Mogu se dobiti iz krvi posteljice i pupčanika, koštane srži i periferne krvi. Kod odraslih ljudi najveća je koncentracija u koštanoj srži i krvi.\nMatične ćelije se nalaze u perifernoj krvi, koštanoj srži i pupčanoj vrpci, pa se samim tim razlikuje procedura njihovog prikupljanja. • Prikupljanje matičnih ćelija iz periferne krvi je skup, složen i nerutinski proces.\n• Prikupljanje matičnih ćelija iz koštane srži je bolan proces. U nekim slučajevima je čak potrebno više od 300 puta ubosti bedrenu kost da bi se uzele matične ćelije. Zbog svega toga, u poslednjih 15 godina u svetu je počelo čuvanje sopstvenih matičnih ćelija uzetih iz krvi pupčanika posle rođenja deteta.\n• Prikupljanje matičnih ćelija iz krvi pupčane vrpce je potpuno bezopasan i bezbolan za majku i dete. Traje svega nekoliko minuta, i obavlja se neposredno po odvajanju deteta od pupčanika\nProces prikupljanja krvi iz pupčanika je apsolutno bezbolan i nešklodljiv kako za majku, tako i za dete. Važno je prethodno napomenuti da se prikupljanje krvi iz pupčanika vrši samo ako zdravstveno stanje majke, a samim tim i novorđenčeta to dozvoljavaju, to jest ukoliko ne dođe do komplikacija koje zahtevaju neodložnu reakciju hirurga. Srećom do takvih situacija dolazi samo u malom broju slučajeva. Razlikuje se proces prikupljanja matičnih ćelija kod spontanog porođaja i kod carskog reza.\nSpontani porođaj (SP): Pupčana vrpca se odseče što bliže detetovom telu. U tom trenutku, trudeći se da održi apsolutnu sterilnost, medicinski radnik (doktor ) uzima odgovarajući kit od roditelja i prikuplja krv iz onog dela pupčane vrpce koji visi sa majčinog tela i koji je, dakle, vezan za placentu. Uzimanje uzorka iz placente koja se još uvek nalazi u uterusu pomaže da se uz pomoć kontrakcije lakše napuni kesa za prikupljanje uzorka. Kesa za prikupljanje matičnih ćelija koja se nalazi u KIT-u InScientiaFides sadrži dve igle. Ukoliko je neophodno, doktoru je na raspolaganju još jedna igla kako bi mogla da je zabode u vrpcu (sa druge strane): ovo zavisi od količine krvi koja je prikupljena prvom metodom, ukoliko nije skupljeno dovoljno krvi koristi se druga igla. Sama količina krvi bitna je za broj matičnih ćelija. Kada je postupak završen, ponovo se pakuje kesa i vraća se u u kutiju za čuvanje, sa odgovarajućim rashladnim uređajima koji održavaju temperaturu i sve to se predajemo kuriru koji već čeka da prenese uzorak.Carski rez(CR): procedura je gotovo identična , osim što se uzorak uzima iz placente koja je već odvojena od uterusa pošto je ginekolozi akušeri ručno odvajaju prilikom intervencije (nakon rođenja deteta) i odvajaju je od operativnog polja. U ovom slučaju, doktor uz pomoć platna i sterilnih rukavica vrši prikupljanje uzorka koristeći samo silu gravitacije kako bi što bolje prikupila uzorak iz krvi pupčanika.\nTags:maticna celijamatične ćelijematicne celije iz kostane srzimaticne celije iz pupcanikamaticne celije proceduramaticne celije srbijaporodjajprocedura prikupljanja maticnih celijatrudnoća\nSpecijalna ponuda za čuvanje matičnih ćelija Tireoidna žlezda i trudnoća


Novi izveštaj objavljen juče pokazuje koji pasoš pruža vlasniku najviše slobode, odnosno sa kojim putnim dokumentom može da se bez viza poseti poseti najviše zemalja.\nPrema Indeksu pasoša agencije "Henley & Partners", Japan je zauzeo prvo mesto na listi zemalja čiji građani imaju najmoćnije pasoše, prenosi "CNN".\nFoto: Morio CC BY-SA 3.0 / Wikipedia\nJapanci su prošlog meseca dobili bezvizni pristup Mjanmaru i sada imaju mogućnost da bez viza ili sa vizom koju dobijaju po doalsku, obiđu čak 190 država širom sveta.\nNa drugom mestu se sada nalazi Singapur sa pristupom u 189 destinacija.\nNemačka, koja je početkom godine bila na samom vrhu, sada deli treće mesto sa Francuskom i Južnom Korejom i pristupom u 188 zemalja.\nNa četvrtom mestu su sada Danska, Finska, Italija, Švedska i Španija (187), a na petom Norveška, Velika Britanija, Austrija, Luksemburg, Holandija, Portugal i SAD (186).\nSAD i Velika Britanija su bile na prvom mestu 2015. godine, ali u međuvremenu nisu uspostavljale nove bezvizne režime sa drugim državama.\nNa šestoj poziciji se nalaze Belgija, Švajcarska, Irska i Kanada sa pristupom u 185 zemalja, a na sedmoj su Australija, Grčka i Malta (183).\nOsmu poziciju dele Novi Zeland i Češka (182), a na devetoj je Island (181).\nU vrhu se na desetoj poziciji nalazi i Slovenija, koja zajedno sa Mađarskom i Malezijom ima bezvizni pristup u 180 zemalja.\nŠto se tiče Srbije, njen pasoš se nalazi na 39. poziciji, pa njeni državljani mogu bez viza da posete 130 zemalja.\nDaleko bolje rangirane od Srbije su i Hrvatska, Bugarska i Rumunija koje su na 18. poziciji i imaju pristup u 169 zemalja.\nSlabiji pasoš od Srbije imaju Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Albanija, Makedonija, Rusija,...\nNa samom dnu liste se nalaze Irak i Avganistan sa pristupom u svega 30 zemalja.\nOvo su "najsrećnije" zemlje za život:\nSrbija napredovala na listi najmoćnijih pasoša u svetu, a tri zemlje Balkana "kaskaju" za njom


Velika akcija tuzlanske i zeničke policije: Uhapšeno 20 osoba, pronađeni droga i oružje | Kosova.info\nDom|Najnovije|Velika akcija tuzlanske i zeničke policije: Uhapšeno 20 osoba, pronađeni droga i oružje\nTuzlanska i zenička policija od jutros provode veliku akciju, a dosad su izvršeni pretresi na brojnim lokacijama. U akciji je razbijena kriminalna grupa koja se sumnjiči za nekoliko krivičnih djela, a uhapšeno je 20 osoba, potvrđeno je za Klix.ba.\nNakon višemjesečnih istražnih radnji službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona (MUPTK), a u saradnji s kolegama iz Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona (MUPZDK), od jutros vrše pretrese na većem broju lokacija.\nPretresi se vrše na osnovu naredbe Općinskog suda u Živinicama te u saradnji s Tužilaštvom Tuzlanskog kantona.\nGlasnogovornica tuzlanske policije Amra Kapidžić je kazala da su pretresi vršeni u cilju dokazivanja i rasvjetljavanja krivičnih djela krađe, teške krađe, krivotvorenja isprava, neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, a u vezi s krivičnim djelom organizovanog kriminala.\n“Prilikom pretresa pronađeni su i privremeno izuzeti predmeti za koje postoji sumnja da potječu iz navedenih krivičnih djela, određena količina materije koja asocira na drogu te će biti predmet daljnjeg vještačenja, zatim određeni iznos novca, oružja i municije, uz druge predmete koji mogu poslužiti kao dokaz u kasnijem postupku”, kazala je Kapidžić.\nKada je riječ o Zeničko-dobojskom kantonu, u toj regiji naše zemlje dosad su izvršeni pretresi na više od deset lokacija, a uhapšeno je osam osoba.\nNema kompromisa kad govorimo o državnoj imovini, BiH je jedini titular vlasništva


Posetite Beograd - Turistička organizacija Beograda - Dešavanja » Beogradska regata » O nama\nU četvrtak 28. novembra u Narodnom muzeju MIROSLAVLjEVO JEVANDJELjE...\n28.11.2013 | Beograd Omladinski turizam i inovacije u promociji Beograda\n28.11.2013 | Beograd Izložba u Muzeju istorije Jugoslavije - NEO N.O.B.\n27.11.2013 | Muzej istorije Jugoslavije Nov način da pretražite istoriju\nDešavanja » Sport 12.08.2012 Sport | Beograd Ada Ciganlija | Beogradska regata\nBeograd ne živi samo na asfaltu, on diše na rekama Četvrta Beogradska regata će biti održana 12. avgusta na ruti od Makiša do starog kupališta na Adi Ciganliji, u dužini od ukupno 6,5km. Beogradska regata je manifestacija na reci Savi koja želi da podstakne povratak Beograđana na reke i promoviše rafting kao sport i vid turizma. Po završetku regate, biraće se najveselija posada, a jedini kriterijum je da tokom samog spusta posada ima dovoljno pozitivne energije koju će prenositi na druge učesnike regate.\nNa Beogradskoj regati mogu učestvovati svi, bez obzira da li poseduju svoje plovilo ili ne. Ukoliko posedujete svoje plovilo, potrebno je da ga registrujete kod organizatora na dan regate u periodu od 08-10č. Ukoliko učestvujete motornim čamcem, on mora biti registrovan i njime mora upravljati osoba koja poseduje dozvolu za upravljanje motornim čamcem. Registracija za učesnike regate sa svojim plovilom iznosi 200 dinara po osobi.\nDa biste se prijavili za regatu, potrebno je da pošaljete mail za rezervaciju na adresu regata@alfatim.rs sa imenom i prezimenom jednog od učesnika regate, brojem osoba za koje vršite rezervaciju i naznaku "bez plovila" ukoliko želite u neki od čamaca organizatora ili "sopstveno plovilo" ukoliko posedujete sopstveno plovilo. Ukoliko imate sopstveno plovilo potrebno je da unesete i registarski broj plovila. Prijavu na osnovu rezervacije vršite na startu regate u nedelju u periodu od 08č-10č.\nViše informacija o Beogradskoj regati na:\nwww.beogradskaregata.rs GRADOVI PRIJATELJI GOING UP?


Palmer: Usredsređeni smo na podršku procesu dijaloga koji predvodi EU - Kosovo Online\n5. Avgust 2020. • 21:39\nSpecijalni predstavnik Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metju Palmer izjavio je da su SAD usredsređene na podršku procesu koji predvodi Evropska unija, a koji bi trebalo da dovede do sporazuma između Srbije i Kosova, prenosi Glas Amerike.\nAmerički diplomata je ukazao da bi, kako je rekao, u svom idealnom obliku sporazum Srbije i Kosova trebalo da dovede do uzajamnog priznanja.\nKosovo, koje je 2008. godine proglasilo nezavisnost, Srbija i dalje smatra svojom teritorijom. Nezavisnost bivše srpske pokrajine priznalo je oko stotinu država članica Ujedinjenih nacija - uključujući i Sjedinjene Države. Nezavisnost Kosova ne priznaju Rusija i Kina, kao i pet članica Evropske unije: Slovačka, Kipar, Grčka, Rumunija i Španija, javlja Glas Amerike.\nMetju Palmer Sjedinjene Američke Države Kosovo Srbija\nPalmer: Nastavak dijaloga nakon rešenja krize na Kosovu, stav Nemačke i Francuske nije iznenađenje\nSpecijani predstavnik američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metju Palmer izjavio je da zvanični Vašington očekuje da se Beograd i Priština vrate dijalogu, odmah nakon što se reše aktuelne političke okolnosti na Kosovu, objavila je Radio Slobodna Evropa.


Vesti online / Sport / Fudbal / Marko Arnautović stigao u Premijer ligu\nDolazak Marka Arnautovića najavljen je na sajtu Stouka\nOprobao se u italijanskoj Seriji A i nemačkoj Bundesligi, pre toga i u holandskoj Erediviziji, a sad će i u engleskoj Premijer ligi. Marko Arnautović, 24-godišnji Austrijanac srpskog porekla, potpisao je danas ugovor sa Stouk Sitijem.\nMurinjo: Marko je kao dete\nDok je Arnautović bio na pozajmici u Interu, trener mu je bio Žoze Murinjo. Portugalac je o talentovanom napadaču tada rekao:\n- Marko je fantastičan čovek, ali ima stav deteta.\nNjegov dosadašnji klub, Verder iz Bremena, dobiće oko 2.35 mliona evra (2.0 miliona funti) na ime obeštećenja.\nTemperamentni momak, kome je otac Srbin, a majka Austrijanka, rođen je u Austriji i tokom dosadašnje profesionalne karijeri igrao za Tvente, Inter (pozajmica) i Verder.\nArnautović je prošao sve reprezentativne selekcije Austrije, a za A reprezentaciju odigrao je 27 mečeva i postigao pet golova.\nOvaj napadač (ili krilo) potpisao je četvorodišnji ugovor sa crveno-belima iz Stouka i četvrti je novajlija ovog leta na Britanija stadionu. Pre njega menadžer Mark Hjuz doveo je 24-godišnjeg Erika Pitersa iz PSV Ajndhovena, 21-godišnjeg Marka Muniesu iz Barselone i 25-godišnjeg Ousamu Asaidija, koji je stigao na jednogodišnju pozajmicu iz Liverpula.\nFUDBAL Lambert novi menadžer Stouka


oktobar, 2015 - Poluvreme.rs - sportski web portal - Strana 6\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 10 oktobra, 2015\nKrajem prošlog i početkom ovog meseca u Poreču u Hrvatskoj, održano je 25. kadetsko Prvenstvo Evrope u šahu u trajanju od 11 dana. Naš sedmogodišnji sugrađanin Marko Milanović, zvanični Prvak Srbije u klasi do 8 godina, na ovom međunarodnom takmičenju učestvovao je kao član Kadetske reprezentacije Srbije i ostvario je odličan...Dalje »\nFudbaleri „Dinama 1945“ pobednici Kupa Pančeva\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Fudbal 8 oktobra, 2015\nNa Gradskom stadionu u Pančevu odigrano je finale Kupa Pančeva u kom su se sastali fudbaleri „Dinama 1945“ i „Mladosti“ iz Vojlovice. Bio je to okršaj dva tima iz Prve južnobanatske lige u kom je jedan tim bio izraziti favorit pre utakmice. Na ovom meču domaća ekipa povela je u 21.minutu golom Nikole Skokne i...Dalje »\nFinale Kupa Srbije u znaku sprintera Nikole, Stefana i Ivana\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Atletika 6 oktobra, 2015\nProteklog vikenda je u Kruševcu otvoren novi atletski stadion. Na otvaranju ovog velelepnog zdanja prisustvovali su brojne zvanice među kojima su bili i ministri u vladi Srbije, Vanja Udovičić, Bratislav Gašić, kao i generalni sekretar Atletskog saveza Srbije Slobodan...Dalje »


Sastanak /Nelson ponovo u zgradi Predsjedništva: Evo šta je kazao Dodiku! / Radio Sarajevo\n19. 02. 2020. u 17:54:00 Radiosarajevo.ba\n"Zadnjih 25 godina, SAD su bile snažan partner BiH i u potpunosti su podržavale prosperitet, stabilnost i mir u ovoj zemlji. Aktivnosti koji narušavaju te ciljeve povlače za sobom posljedice", saopćeno je iz Ambasade.\nNakon sjednice kolektivnog šefa države, Milorad Dodik je pozvao predsjedavajućeg Željka Komšića da podnese ostavku.\n"Ne mogu s Dodikovim bijesnim glistama da raspravljam o svemu."\n"Dobro pazite šta radite."\nTagovi: Predsjedništvo BiH ambasadori Kvinte Eric Nelson Milorad Dodik


Polovni Ghedini komunalna tehnika oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Ghedini\nPolovna Ghedini komunalna tehnika na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Ghedini komunalna tehnika za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Ghedini komunalna tehnika kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne komunalna tehnika za prodaju kliknite na link.\nGhedini Attachments Hedge Trimmer BT\nGhedini Attachments Hydraulic Bush Cutters\nGhedini Attachments Weed cutting bucket BF\nOvde je kompletna lista polovnih Ghedini komunalna tehnika za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Ghedini komunalna tehnika koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Ghedini komunalna tehnika.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Ghedini komunalna tehnika i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


Kada dete sme samostalno da ide do škole? - Bebac.com\nKada dete sme samostalno da ide do škole?\nKada je vreme za samostalni odlazak do škole i kako pripremiti dete za taj korak?\nPo Porodičnom zakonu u Srbiji dete predškolskog uzrasta i mlađe ne sme da bude samo bez nadzora. Međutim, većina današnjih roditelja je u predškolsko i u prvi razred išla samostalno. Podrazumevalo se da dete to može i nije bilo puno polemike o tome. Čak je i deci bilo nelagodno ako bi se na putu do škole pojavio nečiji roditelj i promenio tok inače najslađeg druženja na putu do škole i nazad.\nDanas je, čini se, situacija drugačija. Tačan kriterijum za samostalan odlazak do škole ne postoji i uglavnom se određuje individualno spram roditeljeve procene samostalnosti deteta, sredine u kojoj dete raste, ali i fizičke blizine škole.\nNajčešća situacija je da deca na putu do škole imaju pratnju nekog odraslog do 2. ili 3. razreda odnosno do svoje 8. ili 9. godine. Zanimljivo je da se ova praksa koja je aktuelna poslednjih godina kod nas poklapa sa preporukama Američke asocijajacije pedijatara koji smatraju da je dete sa 9 godina najranije spremno za samostalan odlazak do škole. Pre tog uzrasta, po mišljenju stručnjaka ove acocijacije, deca nisu spremna za adekvatne reakcije u slučaju nepredviđenih dešavanja.\nDešava se da deca krenu i ranije, što se najčešći slučaj ako dete samo inicira samostalni odlazak do škole ili ako se više roditelja složi da je sredina u kojoj se njihova deca kreću bezbedna pa ih tada puštaju da u grupicama idu do škole i nazad.\nKako da pripremite dete za samostalan odlazak do škole:\nObjasnite im da sve vreme obraćaju pažnju na saobraćaj.\nNa putu do škole ne bi trebalo da koriste mobilne telefone i tablete jer im mogu skrenuti pažnju sa saobraćaja ali i drugih dešavanja koja ih okružuju.\nUlicu uvek moraju prelaziti na pešačkom prelazu, nikada izvan.\nPre prelaska ulice uvek moraju pogledati levo, desno pa opet levo da se uvere da li ima auta.\nSkrenite im pažnju da je moguće da ih vozač ne vidi iako oni njega vide (i da ne prelaze ulicu dok se vozač ne zaustavi).\nDok su još neiskusni u samostalnom prelaženju ulice, možete ih obući u svetliju, upečatljiviju odeću ili im nabaviti rančeve sa florescentim oznakama.\nObjasnite im sa kim smeju da komuniciraju, a sa kim ne. “Siguran” odrasli jeste ona osoba sa kojom se dete već upoznalo, a ne neko ko se slučajno pojavio na ulici pred detetom.\nUkoliko detetu zatreba pomoć od nepoznatog odraslog, najbolje je da se obrati ženi koja je sa decom jer su veće šanse da će to biti osoba koja će lakše razumeti njegove potrebe i pomoći mu.\nOno što je najvažnije je da je procena na roditelju. Vi ste ti koji najbolje znate svoje dete, njegovu ličnost, ali i snalažljivost u novim situacijama. Pratite svoje misli i emocije, ali uvažite i potrebe deteta kada donosite odluku o tome da li je pravo vreme za novi korak samostalnosti - odlazak do škole. Srećno!\nslazem se i mi u Krusevcu sto je manji grad ispracamo i cekamo decu.Dzaba sve kad se nesto desi\nMene mama odvela dva puta u skolu kad sam bila prvi razred i posle sama.. Jest da je manji grad u pitanju, a i skola nije toliko daleko... Cuj 9godina