Beta 24. marta 2017. 19:35\nPredsednički kandidat Vuk Jeremić razgovarao je danas sa predstavnicima Vojnog sindikata Srbije (VSS) i rekao da razume probleme pripadnika oružanih snaga, i da je neophodno poboljšati status i aktivnih pripadnika Vojske Srbije, ali i penzionisanih, saopštio je Jeremićev tim.\n„Mi smo videli da nas u perspektivi očekuje vladavina prava, unapredjenje sektora bezbednosti, bezbednosni izazovi koji u značajnoj meri mogu da ugroze bezbednost građana i spokoj naših komšija, prijatelja, rodjaka i dece“, rekao je Antić, a navodi se u saopštenju.\nJeremić je ocenio da je poniženje za ceo narod i za Vojsku Srbije koji su poginuli tokom bombardovanja SRJ 1999. godine to što na današnji dan, kada se obeležava godišnjica početka NATO bombardovanja, na predizbornoj konvenciji vladajuće koalicije kovori nekadašnji nemački kancelar Gerhard Šreder.


RTS :: Završeno pet kilometara nove obaloutvrde kod Šapca\nSrbija danas Završeno pet kilometara nove obaloutvrde kod Šapca\nčetvrtak, 12. mar 2020, 15:13 -> 16:20\nZavršeno pet kilometara nove obaloutvrde kod Šapca\nZavršena je izgradnja nasipa na Savi, dužine 5 km. Ova obaloutvrda, izgrađena sredstvima Evropske unije, štitiće šabački kraj od visokog vodostaja Save, koji je u vreme majskih poplava 2014. zabeležen kao rekordan.\nObala bez bedema, selo bez zaštite tako je na Čevrnitiji zabeleženo 1927. godine. Pridošli ruski mašinista Ivan Trejgut, organizovao je meštane, i uz potvrdu stručnosti nemačke firme, za vodnu zadrugu izgradio je i održavao prvu crpnu stanicu u šabačkom kraju na Savi. Fotografije iz porodične arhive potomaka, retki su sačuvani dokumenti o početku pravljenja nasipa uz reku. O značaju Ruskih graditelja malo se zna, ali se ne zaboravlja strah od poplave pre 6 godina i rekordnih 666 centimetara vodostaja Save.\n"Bilo je opasno, a sada mirno spavamo nemamo nikakve bojazni od vode. Bojazan je nestala sa završetkom pet kilometara nove obaloutvrde od Drenovca do Čevrntije. Šabački kraj od Save sada brani nasip, širok u osnovi 50, na vrhu 6 metara. Više od godinu i po dana, sa preko 20 građevinskih mašina, trebalo je za zaštitu po najvišim građevinskim standardima", kaže Milorad Burmazović iz Drenovca.\nDuško Vojinović, šef gradilišta "Jugokop Podrinje" iz Šapca kaže da je ovaj nasip urađen u slojevima: "Urađen je u 14 do 16 slojeva, utrošeno je 600.000 kubika zemlje, 300.000 kubika peska i negde 30.000 kubika rizle. Nasip je siguran, mi pružamo garanciju, svaki sloj je ispitan".\nKada se završe pristupni putevi i dorade na starom delu nasipa ovog leta, počeće i garantni rok. Oko 30.000 hektara obradivog zemljišta i više od 120.000 stanovnika konačno je sigurno od poplava. Za zaštitu nasipa zadužen je čuvar.\n"Svaki dan obiđem nasip, 10 kilometara je moj teren da ne bi životinje pa i ljudi oštetili nasip i kasnije kada dođe do visokih voda da ne bi došlo do proboja, sada je mnogo lakše i mnogo bolje", kaže Nebojša Kolarić iz Vodoprivrednog preduzeća "Sava" u Šapcu.\nNov nasip viši je od prethodnog za dva metra i završava se na Čevrntiji gde je i pre skoro sto godina započela priča o zaštiti od Save. Na Čevrntiji i grob Ruskog građevinca mašiniste kao potvrda istorije, ali i zalog budućim generacijama za poštovanje reke i brige o obaloutvrdi.\nOnlajn radionice za najmađe animatore , učesnike međunarodne škole i radionice u Vranju\nDoprinos svetskom Danu bicikla na leskovački način - dvotočkaši kojima je teško odoleti\nZaboravljeni užički i srpski intelektualac Živko Topalović pod lupom novije političke kritike


Deklaracija o zajedničkom jeziku, čiji je cilj da podigne svijest i aktivno utiče na postojeće nacionalističke jezičke prakse u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Srbiji, biće objavljena 30. marta, javalja Mina pozivajući se na Tanjug.\nTim povodom u Sarajevu će biti održana regionalna konferencija za medije, na kojoj će tekst Deklaracije i njene ciljeve predstaviti profesor Enver Kazaz, spisateljica Ivana Bodrožić, Vladimir Arsenijević iz Udruženja Krokodil, pisac Balša Brković i direktorka Centra za kulturnu dekontaminaciju Borka Pavićević.\nDeklaraciju o zajedničkom jeziku sastavilo je više od 30 eksperata različitih struka iz četiri države, nakon serije regionalnih konferencija projekta “Jezici i nacionalizmi”, koje su od aprila do novembra prošle godine održane u Podgorici, Splitu, Beogradu i Sarajevu.\nDokument je potpisalo više od 200 lingvista, književnika, naučnika, aktivista i drugih ličnosti iz javnog i kulturnog života Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske i Srbije.\nTekst Deklaracije biće na uvid javnosti od 30. marta na veb stranici projekta www.jezicinacionalizmi.com, gdje će svako ko je saglasan sa tekstom moći da je potpiše.


Radovi na vodovodnoj mreži u ulici Rade Žunić - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Radovi na vodovodnoj mreži u ulici Rade Žunić\nAdministrator 03/09/2020\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nU ulici i naselju Rade Žunić u toku su radovi na postavljanju vodovodne mreže u ukupnoj dužini od 1.616 metara.\nDo sada je završen posao na deonici dugoj oko 800 metara, a nakon obavljenih analiza poćeće priključenje domaćinstava na vodovodnu mrežu.\nRadovi na rekonstrukciji vodovodne mreže u ulici Rade Žunić su počeli sredinom juna. Postavljeno je oko 800 metara mreže i sprovedeni su svi prelazi preko ulice kako bi svi korisnici iz bočnih ulica bili priključeni na novu vodovodnu mrežu. Završetak radova čija je vrednost 806.000 dinara se očekuje krajem oktobra.\nTim povodom održana je pres konferencija na kojoj je Ljiljana Mihajlović, tehnički direktor JP „Urbanizam i izgradnja“ kazala:\n-Ukupna ugovorena dužina radova je 1616 metara. Polovina ove dužine je povezana na gradski vodovodni sistem, ispitana, isprana i uzeti uzorci su predati u Zavod za javno zdravlje. Rezultati su dobri pa smo zajedno sa stručnom službom JP „Vodovod“ započeli priključivanje korisnika – rekla je Ljiljana Mihajlović, tehnički direktor Javnog preduzeća „Urbanizam i izgradnja“.\nVrednost radova je nešto više od 800 hiljada dinara.\n-Kada izvođač radova i JP „Urbazam i izgradnja“ završe građevinske radove i ispita vodovodna mreža, onda JP „Vodovod“ vrši povezivanje potrošača na novoizgrađenu vodovodnu mrežu. Vrednost radova na povezivanju je 806.000 dinara bez PDV-a, to je iznos koji finansira Grad Leskovac. Moram da istakem da je odličan potez izgradnja vodovodne mreže u ovoj ulici, jer smo imali ozbiljnih havarija – kazao je Staniša Ristić, direktor JKP „Vodovod“.\nTagoviRade Žunić ulica Vodovod\nPrethodni Počelo snimanje filma o „Srpskom Mančesteru“ (foto/video)\nSledeći Renoviran sportski teren u dvorištu škole „Josif Kostić“


Beba Džekson ima najboljeg telohranitelja na svetu (FOTO, VIDEO) | Pet Magazin\nHome Pas Beba Džekson ima najboljeg telohranitelja na svetu (FOTO, VIDEO)\nBeba Džekson ima najboljeg telohranitelja na svetu (FOTO, VIDEO)\nSigurno ste do sada već čuli za Hulka, verovatno najvećeg pitbula u psećem svetu, koji teži neverovatnh 76 kilograma. Međutim, ovaj pseći div je ujedno i najnežnija dadilja na svetu.\nPrema pisanju Daily mail-a, a kako prenosi Index hr, onako kako Hulk danas čuva malenog Džeksona, tako je godinama pazio i na starijeg sina Džordana. Ova porodica iz Nju Hemšira ima tako najpouzdaniju dadilju na svetu.\nZato nije zgoreg ponoviti da se samo zahvaljujući neodgovornim vlasnicima o pitbulovima uglavnom piše u negativnom kontekstu i predstavljaju se kao agresivni psi koji samo traže žrtve s kojima će se obračunati.\nHulk je najbolji primer, iako kako kažu njegovi vlasnici, ima snagu da bez problema iščupa ljudsku ruku, on je zapravo prava maza koja obožava bebe. Naročito pridošlicu u porodici, malenog Džeksona koji danas ima tri meseca.\nPrati ga u stopu, uvek je uz njegov krevetac, i dok spava stalno proverava da li je sa bebom sve u redu. Ovaj neobično veliki pas čak i peva sa svojim mališanima, kada stariji Džordan zasvira na usnoj harmonici, Hulk ga prati svojim gromkim zavijanjem, nalik na pevanje. Hulk mališanima dozvoljava čak i da ga jašu, jer ih toliko voli i ništa mu nije teško.\nPogledajte kako ovaj divovski pitbul brine o svojim ljudskim bebama\nTAGnajveci pitbul na svetu pitbul dadlja pitbul hulk\nPrethodni članakRobijaši bez krivice: Obuka pasa u zatvorima Sledeći članakKo kaže da psi ne vole kupanje (VIDEO)


Bahrudin Trbalić, alumni učenik Richmond Park škole u Tuzli: Od MIT-a do doktorata na Stanford Univerzitetu | NEON Televizija\nBahrudin Trbalić, alumni učenik Richmond Park škole u Tuzli: Od MIT-a do doktorata na Stanford Univerzitetu\nAlumni učenik Richmond Park Međunarodne srednje škole u Tuzli, Kladnjak Bahrudin Trbalić, ove je godine diplomirao na Odsjeku za Fiziku na najprestižnijem svjetskom univerzitetu MIT-u (Massachusetts Institute of Technology) u Sjedinjenim Američkim Državama.Kao uspješan student ovog fakulteta nagrađen je i posebnom nagradom, Order of the Lepton.\nBahrudin je ovu nagradu zaslužio značajnim doprinosom Odsjeku Fizike, trudom i zalaganjem u radu sa studentima kroz razne aktivnosti. Kao uspješan student, Bahrudin će svoje školovanje i doktorat nastaviti na prestižnom Univerzitetu Stanford u Stanfordu, Kalifornija u Sjedinjenim Američkim Državama. Mi mu na tome čestitamo i želimo puno sreće i uspjeha u karijeri!


VOLIM SAMOĆU, TEŠKA SAM I SEBI SAMOJ: Dajana Paunović otkrila da li je posle razvoda izgubila veru u ljubav : Nadlanu.com\nVOLIM SAMOĆU, TEŠKA SAM I SEBI SAMOJ: Dajana Paunović otkrila da li je posle razvoda izgubila veru u ljubav\nObjavljeno 12. nov 2019. / 20:00:50\n- Posvećenošću. Svako od nas voditelja i urednika se bori kako najbolje zna i može. Volim da sam stopostotno uključena u stvaranje svog projekta i to mi za sada uspeva. Trudila sam se mnogo, maksimalno sam se posvetila svom poslu. Bilo je mnogo odricanja, žrtvovala sam socijalni život, spavanje, mnogo puta i vreme koje bih provela sa detetom. Danas uživam u svom poslu i svim beneficijama koje on donosi. Ponosna sam na to sto smo ugostili najvažnije ljude u ovoj državi, bili to političari, sportisti, glumci, pevači, lekari...\nVeć duže vreme vodite najznačajnije državne događaje, kampanje, i konvencije. Nedavno ste bili voditelj kampanje "Budućnost Srbije", ispred Doma narodne skupštine u Beogradu, gde je bilo preko 150.000 ljudi - to je bio najveći skup moderne istorije. Kakav je vaš stav kada je politika u pitanju?\n- Podržavam predsednika Aleksandra Vučića. Smatram da ono što radi za Srbiju i srpski narod radi najbolje. Nisam član Srpske napredne stranke, ali sam mu zahvalna na svim naporima jer naša zemlja postaje uređenija, sigurnija i stabilnija. Ja tu sreću ne krijem jer će moje dete rasti i raditi u ovoj državi. Naša država nije više u ekonomskoj i političkoj krizi. Svedoci smo ratova, sankcija, propadanja privrede, raspadanja države, državnog sistema. Međutim, danas se ova država oporavlja i sve je jača. Gradimo škole, bolnice, vrtiće, stanove, autoputeve... I to sve doprinosi poboljšanju sistema vrednosti. Uzeću primer samo filmske industrije - do pre par godina filmovi koje smo snimali bili su mračni, crni, morbidni, puni psovki, a danas je slika potpuno drugačija. Danas u Beogradu možete sresti Kevina Spejsija, Džonija Depa, Kevina Kostnera, Džuliju Roberts, Pirs Brosnan... Planetarno popularne zvezde koje Beograd vide kao pravu svetsku metropolu. Ne zaboravimo posete najvećih svetskih zvaničnika - Vladimira Putina, Emanuela Makrona, Erdogana, Angele Merkel... Evidentni su veliki rezultati, ekonomski se bolje živi i naravno da podržavam Aleksandra Vučića, koji je veliki vizionar i strateg.\n- Ljubav! Za nekoga je to možda moć, novac, prestiž... Za mene je ljubav, jer materijalne stvari mogu nestati preko noći. Ljubav je nešto što nas pokreće, uzaludan je život koji proživite, a ne osetite je. Ona nas čini produktivnijim, to je božansko stanje. Nažalost, nemamo svi iste emocionalne kapacitete. Život je kratak, ne treba praviti mnogo buke i baviti se trivijalnim stvarima. Trudim se da ne potiskujem ono što osećam. Naš život zavisi od nas samih. Imala sam nekoliko lomova, borbi, ali nije bilo odustajanja. Ko želi da dođe do vrhova, mora da preduzme i taj rizik da se izgubi. Izazovi su me naučili, ojačali, pročistili. Danas tačno znam šta želim, a šta ne. Ljubav je za mene pokretač - u poslu, u prijateljstvima, u roditeljstvu... Čak i male stvari za mene imaju ogroman značaj.\n- Ako me pitate da li sam izgubila veru u ljubav posle razvoda - ne. Ako me pitate da li bih se ponovo udala, ne znam, jer mislim da papir ništa ne garantuje, možete voleti doživotno i bez potpisa na papiru. Ako me pitate da li je prepreka razlika u godinama između muškarca i žene, reći ću vam - ne. Ljubav ne zna za godine, ljubav nema pravila. Nije dokazana idealna starosna granica. Sve je to individualno, ne postoji matematička formula. Svaka veza ima svoje izazove i prepreke. Da postoji formula za idealnu ljubav, ljudi se ne bi rastajali. Danas razlika u godinama nije tabu tema. Imamo mnogo primera kod nas, ali i u svetu, gde parovi sa velikom razlikom u godinama funkcionišu. Donald Tramp je od svoje supruge Melanije stariji 24 godine. Prva dama Francuske Bridžit Makron starija je od svog supruga četvrt veka... U svakom ljubavnom odnosu ima oscilacija - neretko dolazi do prekretnice i tada sami biramo kojim putem ćemo ići. Ukoliko ljubavi ima, teški životni momenti će vezu ojačati i učiniti je kvalitetnijom. Ako ne, treba se truditi da se sačuvaju lepe uspomene i sećanja kao i momenti na nekoga ko vam je u životu značio. Najvažnije je da ljudi budu slični i da imaju iste sisteme vrednosti, važno je da budu slične prirode i temperamenta.\n- Hvala veliko Ministarstvu socijalne zaštite i ministru Zoranu Đorđeviću na ukazanom poverenju. Ovo je zaista velika i neiscrpna tema, pa ću biti koncizna, kratka u ovom odgovoru. Budimo iskreni, novac daje moć. Iz tog razloga smatram da žene treba finansijski da budu nezavisne od muškaraca. Cilj mi je da u životu budem primer toga i nadam se da ćemo uspeti da kroz ovakve primere, kao što je bila ova konferencija, osnažimo žene, podignemo svest kod žena da se ne boje, da rade na sebi, da svoje ćerke uče da se bave sobom od najranijeg detinjstva, kao i da budu školovane, jer je obrazovanje najvažniji resurs u životu. Da ne pokleknu pred teškim momentima koje smo svi imali tokom odrastanja i da znaju da ni jedan uspeh ne dolazi preko noći.\nDajana PaunovićrazvodRTV Pinksvitanje


2016, vol. 5, br. 10, str. 97-112\nDimenzije afektivne vezanosti kao prediktori nivoa emocionalne inteligencije\nĐorđević Tamara S.\nOsnovni problem ovog istraživanja, bio je ispitati da li dimenzije porodične afektivne vezanosti Anksioznost i izbegavanje) mogu biti prediktor nivoa emocionalne inteligencije kod studenata. Takođe, ispitano je i da li postoji međusobna povezanost navedenih konstrukata, kao i da li postoje razlike u njihovoj izraženosti s obzirom na pol, akademski uspeh, redosled rođenja i obrazovanje roditelja. Ispitana je i izraženost dimenzija porodične afektivne vezanosti na korišćenom uzorku. Korišćene skale su: Upitnik za procenu porodične afektivne vezanosti PAVb (Brennan & Shaver, 1995), Upitnik za procenu emocionalne kompetentnosti (UEK-45); (Takšić, 2002) i upitnik kreiran za potrebe istraživanja. Uzorak čine studenti druge i treće godine studija 'Visoke strukovne škole za vaspitače' u Kruševcu i 'Fakulteta pedagoških nauka' u Jagodini, ukupno njih 200. Rezultati pokazuju da se emocionalna inteligencija u celini, kao i njena sposobnost imenovanja i izražavanja emocija, mogu predvideti na osnovu dimenzija anksioznosti i izbegavanja. Izraženost dimenzija porodične afektivne vezanosti je niska na celokupnom uzorku, preovladava sigurni obrazac afektivnog vezivanja. Ne postoje razlike u izraženosti ispitivanih konstrukata zavisno od pola, redosleda rođenja i obrazovanja roditelja, dok je povezanost akademskog uspeha i emocionalne inteligencije pozitivna. Rezultati međusobne povezanosti dimenzija porodične afektivne vezanosti i sposobnosti emocionalne inteligencije pokazuju da je dimenzija izbegavanja negativno povezana sa sposobnošću imenovanja i izražavanja emocija.\nizbegavanje; anksioznost; prediktori; inteligencija; porodice; emocije; emocionalna inteligencija; obrazovanje; afektivna vezanost\nBrennan, K.A., Clark, C.L., Shaver, P.R. (1998) Self-report measurement of adult attachment: An integrative overview. u: Simpson J.A., W.S. Rholes [ur.] Attachment theory and close relationships, New York, itd: Guilford Press, str. 46-76\nBrennan, K.A., Shaver, P.R. (1995) Dimensions of Adult Attachment, Affect Regulation, and Romantic Relationship Functioning. Personality and Social Psychology Bulletin, 21(3): 267-283\nHamarta, E., Deniz, M.E., Saltali, N. (2009) Attachment styles as a predictor of emotional intelligence: Educational sciences. Theory and Practice, 9(1), 213-229. Preuzeto sa http://eric.ed.gov/?id=EJ837780\nKafetsios, K. (2004) Attachment and emotional intelligence abilities across the life course1. Personality and Individual Differences, 37(1): 129-145\nKamenov, Ž., Jelić, M. (2003) Validacija instrumenta za mjerenje privrženosti u različitim vrstama bliskih odnosa - modifikacija Brennanova Inventara iskustava u bliskim vezama. Suvremena psihologija, 6(1); 73-91\nMitrović, M.Z., Milojević, M.N., Ranđelović, K.M. (2012) Partnerska afektivna vezanost, samopoštovanje i emocionalna kompetentnost. Radovi Filozofskog fakulteta, 2(14); 445-459\nSchore, A. (2003) Affect regulation and the repair of the self. New York - London: W.W. Norton & Company\nStefanović-Stanojević, T., Mihić, I., Hanak, N. (2012) Afektivna vezanost i porodični odnosi - razvoj i značaj. Beograd: Centar za primenjenu psihologiju\nTakšić, V. (1998) Validacija konstrukta emocionalne inteligencije. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu-Filozofski fakultet, Preuzeto sa http://bib.irb.hr/prikazi-rad?rad=107316\nTakšić, V. (2002) Upitnici emocionalne inteligencije (kompetentnosti) UEK. u: Zbirka psihologijskih skala i upitnika, Zadar: Filozofski fakultet u Zadru, 27-41. Preuzeto sa http://bib.irb.hr/prikazi-rad?&rad=134455\nTakšić, V., Moharić, T., Munjas, R. (2006) Emocionalna inteligencija: Teorija, operacionalizacija, primjena i povezanost s pozitivnom psihologijom. Društvena istraživanja, 4-5:729-52


Najpopularnije frizure za mlade u 2019 - Odiva venčanice Najpopularnije frizure za mlade u 2019 - Odiva venčanice\nNajpopularnije frizure za mlade u 2019\nNe morate sate i sate da provodite na internetu u potrazi za idealnom frizurom koja će se slagati sa šminkom i venčanicom na dan venčanja. Mi smo analizirali trendove iz sveta lepote za godinu pred nama i izdvojili top pet frizura koje će nositi mlade širom sveta, a modni i beauty znalci su potvrdili naš izbor.\nOva klasična frizura koju su nosile princeze i kraljice od davnina danas dobija savremenu formu. Naime, sve što treba da uradite jeste da dodate bele cvetove, ukosnice sa štrasom ili biserima i možete da krenete ka oltaru. Savršeno ide uz elegantnu venčanicu sa bogatim detaljima od čipke i dugačak veo.\nUkoliko je vaše venčanje u letnjim mesecima, ovo je idealan izbor frizure bilo da se venčavate bosi na plaži ili u nekoj bašti punoj zelenila u gradu. Talasi koji padaju i uokviruju vam lice samo će naglasiti vašu prirodnu lepotu.\nRiblja kost ili pletenica jeste možda oblik koji se vezuje za folklor i tradiciju, ali ne isključivo samo za narodu nošnju. Venčanica, šminka i pletenica u savremenom izvođenju daju potpuno nov utisak. Na vama je samo da se odlučite za jednu od dve ponuđene varijante.\nAko ne možete da se odlučite između punđe i potpuno puštene kose, onda je ovo pravi izbor za vas. Ova frizura stoji gotovo svakoj ženi jer ostavlja utisak spontanosti, a pokupljena kosa sa lica unazad samo dodatno skreće pažnju ka licu.\nJednako elegantan kao niska punđa, niski rep se probio do vrha liste. Začešljana i zategnuta kosa unazad akcentuje šminku, a ravna kosa dodatno ističe eleganciju. Ukoliko se odlučite za niski rep sa talasima, smekšaćete stroge forme i dobiti romantičniju notu.


Vučić: Ne bih da prejudiciram, ali situacija je sada složenija nego pred Prvi svetski rat... | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / Vučić: Ne bih da prejudiciram, ali situacija je sada složenija nego pred Prvi svetski rat…\nVučić: Ne bih da prejudiciram, ali situacija je sada složenija nego pred Prvi svetski rat…\n21. maja 2018.\tTEMA DANA Leave a comment\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić odbacio je danas ocene da se država ponaša kao da joj je SPC kriva po pitanju Kosova i Metohije, ali je istakao da ne misli da ključne političke odluke treba da donosi crkva.\n– Ne treba crkva da donosi ključne političke odluke, a svakako ima pravo da iznosi svoje mišljenje – rekao je predsednik Srbije na pitanje da prokomentariše pisanje „Blica“ da je državi samo crkva kriva za Kosovo.\nPodvukao je da njemu crkva nije ni za šta kriva.\nIstakao je da se crkvi ne osporava pravo da iznosi svoje mišljenje, ali da on ne mora da se sa svakom izjavom predstavnika crkve saglasi.\n– Mi smo sekularna država i veoma poštujem crkvu. Nisam veliki vernik, ali jesam vernik. Ne mislim da sam malo učinio i lično, i kao predsednik Vlade i države… Teško da će se pronaći neko da je više napravio za srpsku crkvu – poručio je on u izjavi novinarima u Bakuu.\nVučić: Složenije nego pred Prvi svetski rat, ne prejudiciram…\n– Nije da nesto prejudiciram, ali tako nije bilo ni pred Prvi svetski rat – primetio je Vučić u razgovoru sa novinarima u Bakuu, ali je insistirao na proceni da su okolnosti u Evropi i svetu mnogo komplikovane i složene, te da je mnogo opasnosti koje nas okružuju.\nMakedonija i Albanija u nezavidnoj poziciji\n-Mislite da oni to znaju, bilo ko u Evropskoj uniji. Ali, prvo mi da uradimo svoj posao, vladavinu prava, razne slobode, da to završimo, a onda ostaje još najteža prepreka, normalizacija odnosa s Prištinom… tako da – da li iko zna da li će do toga doći i kako – samo može da se nagađa – rekao je i dodao da niko ne zna pod kakvim uslovima će sve da se zbiva, da će biti novog talasa izbeglica, „iz Sirije svakako, možda i dvostruko, trostruko većeg od prethodnog…“.\nPritisak na Tursku\nKad je reč o otvaranju novih poglavlja za zemlje kandidate za EU, Vučić je naveo da treba sačekati i videti sta će biti u junu, ali je primetio da je već u Sofiji bilo jasno da to neće „ići lako“.\n– Videli ste uostalom Salvinijevu (Mateo, lider Lige za sever) izjavu, a oni će sad da predstavljaju italijansku vladu. To je bila i jedna od glavnih tema na zasedanju Evrospke narodne partije u Sofiji nedavno, a to sada predstavlja najveći problem u Evropi… Oni, naime, najavljuju da će raditi sve suprotno dosadašnjoj vladi, da će možda čak izaći iz evrozone, videćemo – rekao je Vučić.\n– Da nastavimo ovako, sada nas u svetu uvažavaju, bićemo u mnogo boljnoj poziciji nego što smo bili, ali i u boljoj nego zemlje koje su bile ispred nas. Da mi malo sukobe preskočimo, i da imamo rast veći od četiri odsto ove godine, pa 4,5 iduće i polako da omogućimo sigurnu i bolju budućnost za naše građane“, zaključio je.\n„Veoma važno što je Azerbejdžan na našoj strani“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da Srbiji po pitanju Kosova i Metohije mnogo znači podrška zemalja poput Azerbejdžana, koje ne priznaju kosovsku nezavisnost, i koje veoma drže do nezavisnosti i slobode u odlučivanju, i do odbrane prava na takvu poziciju u međunarodnim odnosima.\nVučić je to rekao odgovarajući na konstataciju da je posle upadljivo velike serije razgovora sa zapadnim zvaničnicima o rešavanju KiM sada u zemlji koja razume poziciju Srbije i ne priznaje nezavisno Kosovo, te pitanje šta za Srbiju znači ta podrška, koliko ga ohrabruje i koliki može biti njen uticaj na konačno rešenje.\nUz opasku da ga je iznenadilo takvo pitanje, istakao je da je za nas veoma važna podrška zemalja poput Azerbejdžana.\n– Ne može da kaže da se stvara blok, ali počinje da se stvara blok poštovanja među zemljama koje drže do svoje nezavisnosti i slobode. Treba videti kako predsednik Azerbejdžana Alijev pametno vodi svoju zemlju, pravi trilateralne sastanke, Rusija – Iran – Azerbejdžan, Turska – Iran Azerbejdžan…i gleda kako da sačuva slobodu i nezavisnost u odlučivanju – kaže on.\nVučić je rekao da se tu „razumemo, poštujemo i pronalazimo zajednički jezik“.\nUkazao je i da je Azerbejdžan članica Organizacije islamskih zemalja i pomaže nam, i podvukao da je veoma važno da je na našoj strani.\nPrevious Pas pronašao DVE BOMBE ispred Beogradskog dramskog pozorišta, sve je moglo da ODLETI U VAZDUH (VIDEO)\nNext PUTINOV ŠAH MAT! AMERI I KIJEV ĆE TEK SAD POLUDETI: Rusija na KRIMU pronašla OGROMNE REZERVE GASA!


Sve lekcije>\tMarketing u finansijskim institucijama>\nBanke su finansijske organizacije koje imaju značajnu ulogu kao institucije marketing sistema i potrebno je da prihvataju marketing kao poslovnu koncepciju i poslovnu funkciju. Banke bi trebalo da najviše primenjuju marketing u dvema aktivnostima: pribavljanju finansijskih sredstava i u plasiranju finansijskih sredstava. Ovim i ostalim aktivnostima banaka rešava finansijske probleme korisnika svojih usluga i oni čine polaznu osnovu za marketing program.\nOsnovni poslovi banke su1:\nPribavljanje sredstava iz privrede – depozitna funkcija\nPlasiranje sredstava iz privrede – plasiranje sredstava privrede – kreditna funkcija\nPoslovanje sa inostranstvom – devizna funkcija\nPoslovanje sa stanovništvom – depozitna i kreditna funkcija\nMarketinški orijentisana banka ima u fokusu svog poslovanja sadašnje i buduće potrebe svojih klijenata, kao i želje i zahteve i prema kojima bi trebalo da usmeri svoje aktivnosti i poslovanje.\nKako je suština filozofije bankarskog marketinga zadovoljavanje potreba klijenata banke korišćenjem instrumenata marketing miksa (bankarski proizvod, cena, kanali isporuke i promocija), najbolji efekti se postižu kada se uspostavi ravnoteža ovih promenljivih.\nMarketing strategija je glavna pretpostavka na kojoj menadžment jedne poslovne banke gradi svoju poslovnu poziciju i mora da bude stabilna i prilagodljiva.\nPolazeći od SWOT analize, od eksternog (šansi i opasnosti) i od internog okruženja (snage i slabosti), bankarska marketing strategija definiše sledeće marketing ciljeve:\nzadovoljstvo klijenata banke (korisnika bankarskih proizvoda i usluga)\npovećanje obima prodaje i učešća na tržištu bankarskih proizvoda\nPrvo od čega polazi marketing strategija u bankarstvu je bankarski proizvod odnosno potrošač bankarskih proizvoda koji predstavlja kontrolnu funkciju bankarskog marketinga. Banke svoju aktivnost započinju i završavaju korisnikom bankarskih usluga.\nDrugi značajan element bankarskog marketinga jeste cena. Banke mogu da prilagođavaju cene u zavisnosti od vrste i učestalosti pružanja usluga, kao i od vrste klijenata.\nTreći element bankarskog marketinga su kanali distribucije usluga, odnosno bankarska mreža.\nČetvrti element je promocija bankarskih usluga, odnosno aktivnosti koje se preduzimaju od strane banke da bi se plasirala bankarska usluga.\nPromotivne bankarske aktivnosti su:\nunapređenje tehnike rada sa klijentima,\nrazvoj odnosa sa javnošću.\nDa bi se definisale bankarske usluge izuzetno su važne i aktivnosti istraživanja tržišta i planiranja i razvoja usluga. Istraživanje finansijskog tržišta, i tržišta štednje i tržišta kreditaje pretpostavka za formulisanje programa marketing aktivnosti banke. Banka mora uvek da se prilagođava postojećoj situaciji na tržištu štednje i kredita i utiče na njih svojim programom marketing aktivnosti.\nBanke interesuju problemi koje ona može da reši postojećim i potencijalnim klijentima. Takođe, javlja se i potreba da marketinški sektor banke radi ne samo za potrebe banke, već i za potrebe njenih klijenata, odnosno biva servis za intelektualne usluge postojećim i potencijalnim klijentima.\nRazvoj informacione tehnologije omogućio je nastanak elektronskog bankarstva koje se vezuje za upotrebu pametnih (SMART) kartica – kartica sa čipom. Sve više se bankarske usluge prenose na korisnike usluga, koriste se kartice i bankomati, plaćanja se vrše preko Interneta i očekuje se da će sve više biti korišćenja usluga banke putem modernih tehnologija.\nDosta na marketing u banci utiče i njen ugled i najznačajniji činioci su veličina kapitala banke, struktura aktive i pasive, odnos banke prema komitentima, veličina dobiti, poslovna strategija, stručnost menadžmenta itd. Dobri poslovni rezultati povećavaju imidž banke. U kreiranju imidža banka kod javnog mnjenja veliki udeo imaju propagandne poruke. U razvijenim zemljama velike banke imaju svoje sektore za odnose sa javnošću koji putem komunikacije sa tržištem stvaraju imidž banke.\nNajznačajniji principi bankarke marketing strategije jesu:\nprincip segmentacije - izdvajanje ciljnih segmenata bankarskog tržišta na osnovu sličnog ponašanja potrošača bankarskih proizvoda, odnosno podela tržišta bankarskih proizvoda na nekoliko tržišnih delova. Prvo se vrši analiza tržišta, njegovih sastavnih delova, analizu konkurencije i prema rezultatima analize kreira se ciljna marketing strategija i taktika. Cilj segmentacije su potrošači bankarskih proizvoda, a ne bankarski proizvodi.\nprincip targetiranja - određivanje ciljne grupe za dati paket ponude proizvoda i usluga jedne poslovne banke. Odabira se tržišni segment koji omogućava finansijsku dobit banci i obezbeđuje rast poslovne banke, u smislu tržišnog učešća. Zatim se obezbeđuje paket ponude proizvoda i usluga klijentima, koji se jasno razlikuje od konkurencije, uzima se u obzir i broj konkurenata, njihova jačina, broj snabdevača i ostali spoljni faktori.\nprincip pozicioniranja - saznanje korisnika bankarskih proizvoda ili usluge o postojanju poslovne banke i njene ponude proizvoda. Cilj pozicioniranja je da se između poslovne banke i potrošača bankarskih proizvoda uspostavi poverenje i ostvari korektan poslovni odnos. Do toga se može doći samo kvalitenim bankarskim proizvodima i uslugama (superpovoljni krediti i rokovi otplate, kvalitetne kreditne kartice, male provizije na bankarske usluge...). Pozicioniranje stvara u svesti potrošača mišljenje da je ponuda banke drugačija, specifičnija, da se ne može pronaći kod konkurencije. To je ono što privlači klijenta i dovodi do njegove visoke lojalnosti u dugom roku.\n1 Marketing, prof. Dr Momčilo Milisavljević, 20-to izdanje, Savremena administracija, 2001, Beograd\nMarketing u finansijskim institucijama 1\nMarketing u finansijskim institucijama 2\nMarketing u finansijskim institucijama 3


Air France-KLM: Tek pola linija donosi profit - Aviatica\nAir France-KLM: Tek pola linija donosi profit\nAir France-KLM ima tek polovinu profitabilnih linija u interkontinentalnom saobraćaju. U ovoj kompaniji se nadaju da će taj procenat uspeti da podignu na 80.\nDatum / Date: 16.07.2015.\nTek polovina svih dugolinijskih linija koje obavljaju dva prevoznika unutar Air France-KLM grupe donose profit, tvrde u ovoj kompaniji.\nTo je u razgovoru za najstariji francuski poslovni dnevnik Le Échos izjavio Frederic Gagey, generalni direktor francusko-holandske avio kompanije.\n„Ako ne budemo postigli dogovor sa kabinskim osobljem koji će obezbediti smanjenje troškova bićemo prinuđeni da neke linije u inter-kontinentalnom saobraćaju ukinemo“, rekao je on\nSredinom juna u kompaniji su objavljene nove mere koje podrazumevaju dodatno rezanja troškova, a tokom zimskog reda letenja biće ukinute neke destinacije koje nisu profitabilne Stavanger, Verona, Vigo, Kuala Lumpur, dok će broj letova na linijama ka Rusiji, Brazilu i Japanu biti redukovan.


Počele najveće vojne vježbe Poljske i NATO-a | NATO Vijesti | Al Jazeera\nPočele najveće vojne vježbe Poljske i NATO-a\nNa vježbama učestvuje gotovo 31.000 vojnika Poljske, SAD-a, 17 članica NATO-a i pet partnerskih zemalja (EPA)\nPoljska i veliki broj zemalja članica NATO-a počele su svoje dosad najobimnije vojne vježbe u Poljskoj, u trenutku kada zemlje centralne i istočne Evrope traže čvrste sigurnosne garancije usljed zabrinutosti zbog izričitosti i akcija Rusije.\nIstovremeno, ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao je danas, poslije sastanka s finskim kolegom Timom Soinijem, da u regiji Baltičkog mora ne postoje prijetnje koje bi opravdale militarizaciju te oblasti, prenio je Tass.\nLavrov je, također, poručio da Moskva ima suvereno pravo da primijeni adekvatne mjere kao odgovor na ekspanziju NATO-a, javlja Reuters.\nVojne vježbe pod nazivom “Anakonda-16”, koje predvodi Poljska, počele su danas u Varšavi, a u njima učestvuje gotovo 31.000 pripadnika vojnih snaga Poljske, Sjedinjenih Američkih Država i još 17 članica NATO-a, kao i vojnika iz pet partnerskih zemalja.\nVježbe će trajati do 16. juna, a testirat će se saradnja između savezničkih komandanata i trupa u pružanju odgovora na vojne, hemijske i cyber prijetnje.\nInicijativu za održavanje “Anakonde-16” pokrenula je Poljska 2006. godine, a u tome su joj se postepeno pridružile mnoge države članice NATO-a, javlja Tanjug.\nTe vježbe su dio programa NATO-a i održavaju se samo nekoliko sedmica uoči ključnog samita Sjevernoatlantske alijanse u poljskoj prijestolnici, za koji se očekuje da će se završiti odlukom o tome da značajan broj vojnika i oprema NATO-a bude bazirani u Poljskoj i baltičkim državama.\nTe zemlje su naročito zabrinute zbog oružanog sukoba u Ukrajini, javlja AP.\nS druge strane, Rusija tvrdi da je bilo kakvo prisustvo snaga NATO-a u blizini njenih granica prijetnja po sigurnost, podsjeća američka agencija.\nBugarska kupuje vojne avione i brodove\nDo 2021. Bugarska će potrošiti 1,18 milijardi eura za kupovinu vojne opreme po standardima NATO-a.\nEvropske članice NATO-a jačaju odbranu\nLetonija povećava izdavanja za odbranu skoro 60 posto, Litvanija 35 posto, a Estonija i Poljska za devet posto.\nPoljska Putinu: Antiraketni štit nije prijetnja\nPoljski ministar Witold Waszczykowski kaže kako bi ruski predsjednik Vladimir Putin trebao dobro znati da antiraketni štit u Poljskoj nema značaj za sigurnost Rusije.


Reportáž ze zápasu FK Partizan - FK Zemun: statistiky, reportáž - EuroFotbal.cz\nKurzy sázkové kanceláře Tipsport: 1.11 - 8.03 - 21.30\n27. Ricardo Gomes -\n19. Saša Zdjelar\n55. Danilo Pantić 4. Emir Azemović\n8. Momčilo Mrkajić\n58. Nikola Stojković\n70. Marko Đalović\nFK Partizan: Vladimir Stojković, Marc Valiente, Nemanja Miletić, Saša Zdjelar, Goran Zakarić, Svetozar Marković, Danilo Pantić, Nemanja Miletić, Nemanja Nikolić (71. Zoran Tošić), Ricardo Gomes, Đorđe Ivanović (82. Aleksandar Šćekić)\nFK Zemun: Marko Milošević, Branislav Trajković, Stefan Živković, Mihailo Milutinović, Emir Azemović, Marko Đalović, Nemanja Tomić (68. Ljubomir Kovačević), Miljan Vukadinović, Nikola Stojković (59. Miloš Podunavac), Miloš Tošeski, Momčilo Mrkajić (80. Hendrik Somaeb)


dan nakon dugmeta... - pastoralni kupus - Blog.hr - komentari na post\nistina.. bilo je predobro..\n23.06.2005. (13:07) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nti si kriptokomunistkinja...fuuuj!! nego evo me iza tebe...na naslovnoj stranici..vidi vidi vidi...:) i ne dođeš li uskoro do mene barem me pozdraviti (ili galamit na pegy *ovdje ja sad namigujem pegislavi*) dobit ćeš po tom svom malom komunjarskom dupetu...jel jasno!\n23.06.2005. (13:26) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nvidim sad da sam te izvrjeđao a da pritom nisam rifrešao moju stranicu jer da jesam skužio bih da si ostavila onog svog smajlića koji izgleda ko da ga je cijela crnačka četa u usta izj...znaš već šta :D evo ti ga i tebi nazad\n23.06.2005. (13:41) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n23.06.2005. (15:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nčitajući vaše blogove o bijelom dugmetu mi dođe da još odem na koncert u BG ... ali neću ... NEću ... NEĆUUUU !!! neeeee\n23.06.2005. (18:45) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSve mi drago što sam osoba koja ne treba tekućinu - pa sam od 5 do ponoći provela bez kapi ičega,a opet ludo se provela.Da sam znala da si tamo,moglo je i past neko pivo i voda.\n24.06.2005. (09:39) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n;) drugi put obavezno...\n24.06.2005. (09:45) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVidjeti različite generacije na koncertima je znak da pjesme onih koji izvode nisu prolazne, i nisu kič. Znam i drugih takvih koncerata. Prljavo kazalište recimo. Drago mi je da ti je bilo dobro. I da si se sjetila nekih stvari iz prošlosti. Ponekad nam neke pjesme imaju posebnu težinu.\n26.06.2005. (10:38) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nkoncert u Bgdu je bio tužan. ozvučenje na hipodromu totalan očaj. ništa nisam čuo. ni muziku ni pevače. publika je svo vreme zviždala i negodovala. sramota.\n29.06.2005. (14:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Stambeni | Dvorisni Stan | Novi Sad | Centar | Dvoiposoban | 73390 evra | 57m2\nMesto Sva mesta Novi Sad Petrovaradin Sremska Kamenica Veternik Futog Sremski Karlovci Rumenka Ledinci Kać Beška Vrdnik Temerin Bukovac Beočin Rakovac Čenej Banoštor Čortanovci Kopaonik Zlatibor Kovilj Čerević Irig Žabalj Čurug Bački Jarak Begeč Krušedol Bečej Srbobran Đurđevo Stepanovićevo Vrbas Susek Maradik Ruma Bačka Palanka Kisač Bačko Gradište Nadalj Taraš Gospođinci Budisava Bođani Titel Vilovo Novi Slankamen Apatin Despotovo Ravno Selo Sombor Inđija Bačko Dobro Polje Šajkaš Krčedin Kula Bački Petrovac Maglić Zrenjanin Vrnjačka banja Čelarevo Sibač Turija Bač Sremska Mitrovica Gložan Mošorin Zmajevo Jazak Beograd Lovćenac Paraćin Loznica Divčibare Novi Krlovci Žitište Erdevik Obrovac Srpski Krstur Tovariševo Srpski Miletić Mokrin Ležimir Kruševac Feketić Platičevo Subotica Karađorđevo Kulpin Budva Kikinda Bajina Bašta Tivat Banatsko Karađorđevo Sivac Bački Gračac Palić Bajša Savino Selo Neštin Lok Sirig Čanj Šid Gardinovci Smederevska Palanka\nPočetna strana > Stanovi > Novi Sad > Centar > Šifra: 467017\nU najužem centru Novog Sada, uknjižen stan u dvorišnom delu kuća u nizu, građenih pre 30 godina, sa zasebnim ulazima. Stan je skriven od buke, u tišini i miru, izolovan od zvukova ulice sa pogledom na zelenilo u dvorištu i zvonik Saborne crkve. Nalazi se na prvom spratu, dupleks, svetao sa prozorima na sve četiri strane sveta. Kapiju dvorišta u kome je zimzeleno rastinje i cveće otvaraju samo vlasnici. Grejanje je gradsko centralno. Na prvom nivou stana je dnevni boravak sa kuhinjom, soba, toalet i terasa. Na drugom nivou je spavaća soba, soba-garderober i kupatilo. U stanu ostaje kompletan nameštaj koji vidite na fotografijama. U ovom stanu imate osećaj života u kući u centru grada gde je sve na dohvat ruke, komforno i veoma udobno. Stan je uknjižen 1/1 i odmah useljiv. Postoji mogućnost kupovine putem stambenog kredita. Za više informacija pozovite!


Sarajevo Now: People’s Museum – EFM.BA\nTag: Sarajevo Now: People’s Museum\nGrad Sarajevo vijekovima predstavlja mjesto susretanja raznih kultura. Slojevi osmanskog i austro-ugarskog nasljeđa pa sve do socijalizma i urbicida 1990-tih, sveprisutni su u gradskoj strukturi. Danas, dvadeset godina poslije rata postavlja se pitanje: šta je Sarajevo danas?\nInicijativa „Reactivate Sarajevo“ zajedno sa domaćim snagama i renomiranim međunarodnim stručnjacima ima u fokusu kritičku analizu izazova i potencijala grada te reaktiviranje već postojeće infrastrukture, kroz razvijanje prototipičnih rješenja uz saradnju raznih struka.\nOvogodišnji naslov 15. La Biennale di Venezia “Izvještaj sa fronta” spaja izazove društva uključujući migraciju, destrukcije, potrebe za socijalnim i društveno relevantnim rješenjima te jasno poziva na inovativne i interdisciplinarne pristupe.\nIzložba sa temom Sarajeva i Bosne i Hercegovine zastupljena je pod nazivom “Sarajevo Now: People’s Museum” u sklopu „Reactivate Sarajevo“ projekta pod pokroviteljstvom Matice Bosne i Hercegovine, u saradnji sa Historijskim Muzejom Bosne i Hercegovine ETH Zurich Univerzitet te Baier Bischofberger Arhitektima.\nHistorijski Muzej Bosne i Hercegovine u Sarajevu kao fokus izložbe na Bijenalu utjelovljuje ovaj fenomen i stoji kao svjedok vremena te simbol otpora i re-programacije. U vremenu manjka brige za kulturu, umjetnost i arhitekturu, muzej kroz napore individua i samoorganizacije je postao mjesto susretanja, društvene interakcije i kulturnih aktivnosti.\nPored uvodnih panela i izlaganja unikatnih artefakata iz bogate kolekcije Historijskog Muzeja od njegovog osnivanja do danas uljučujući predmete iz kolekcije «Sarajevo under siege» u okviru izložbe će se pokazati maketa sadašnjeg stanja muzeja i njegove okoline koju su kreirali studenti arhitekture iz Sarajeva te maketa sa potencijalnim intervencijama u budućnosti razvijena od strane Urban-Think Tank i Baier Bischofberger Arhitekata – niz privremenih intervencija koji treba osnažiti društvene procese koji su već već u toku te revitalizirati fizičku strukturu.\nU izložbenoj postavci su i fotografije Jima Marshalla koje svjedoče o transformaciji Sarajeva, ilustracije svakodnevnog života i detalja Sarajeva autorice Charlie Koolhaas te fotografije Historijskog Muzeja autora Daniela Schwartza. Dio stalne postavke je i dokumentarni film Urban-Think Tanka o Sarajevu i Historijskom Muzeju, film «1395 Dana» glavnog autora Anrija Sale, te kolaž skečeva Top Liste Nadrealista koje su i danas vrlo relevantne za temu koje postavlja Bijenale uključujući skeč «Sarajevski zid» koji će prezentovati Zenit Đozić. Na samom otvaranju će nastupiti i bh. umjetnik Mak Hubjer sa umjetničkim performasom kao i\nMuzika DJ kolektiva Momentum Klabika iz Sarajeva.\nPaviljon će za vrijeme trajanja izložbe ugostiti brojne diskusije, radionice i događaje. Svi zainteresovani za učešće se pozivaju na saradnju.\nTrajanje: 28.5 – 1.7 (pretpremijera i svečano otvaranje 26.5, 17:30)\nLokacija: Venecija, Arsenale-Nord (Tesa 99)\nPokroviteljstvo: Matica Bosne i Hercegovine\nIzlagači: Urban-Think Tank ETH Zurich, Historijski Muzej Bosne i Hercegovine, Baier Bischofberger Architekten\nKontakt: Haris Piplas, piplas@arch.ethz.ch\nViše informacija: reactivate-sarajevo.com\nAutor urednikObjavljeno 23. 05. 2016. 23. 05. 2016. Kategorije Muzika. Umjetnost. Kultura. Akcija.Oznake Izvještaj sa fronta, La Biennale di Venezia, Sarajevo Now: People’s MuseumKomentarišite SARAJEVO NOW: PEOPLE’S MUSEUM


Na Balkanu "na crno" radi oko milijun radnika | Grad Busovača\nNa Balkanu “na crno” radi oko milijun radnika\nPoznato je da se u većini zemalja Balkana na tržištu rada nalazi veliki broj radnika koji, kako se to popularno kaže, rade “na crno” ili bez ikakvog ugovora o radu kojim bi pravno regulirali svoj radni odnos.\nNovinari Anadolu Agency (AA) su istražili tržište rada na Balkanu kako bi prikupili podatke o broju radnika “na crno”. Prema službenim podacima i procjenama, u zemljama Balkana “na crno” radi oko milijun radnika.\nPrema podacima Međunarodne organizacije za rad, u Bosni i Hercegovini oko 150.000-200.000 ljudi radi “na crno” i taj broj je u stalnom porastu, s 20 na 23 posto. Također, podaci Saveza sindikata govore da u BiH više od 250.000 radnika radi “na crno”.\nAko inspekcija utvrdi da radnik u BiH radi bez ugovora o radu, propisana je zakonska kazna iznosi od 1.000 do 7.500 eura.\nNi u drugim zemljama regije stanje nije nimalo bolje gdje također oko četvrtina zaposlenih nema ugovor o radu.\nU Hrvatskoj oko osam posto zaposlenih prima dio ili cijelu mjesečnu plaću “na ruke”, što je oko 90.000 radnika, pokazali su podaci Porezne uprave za 2014. godinu.\nU Crnoj Gori još uvijek nema službenih podataka o stopi rada “na crno”, ali ankete Saveza sindikata pokazuju da je gotovo 35.000-40.000 zaposlenih koji rade bez ugovora, primaju dio ili cijeli dohodak na ruke, nemaju plaćeno socijalno osiguranje i ne uplaćuje im se radni staž. Vlada Crne Gore, pozivajući se na rezultate analize koju je uradio Ekonomski fakultet, ustanovila je da 14 posto radnika u Crnoj Gori radi na crno.\nNerijetko se dešavaju i tragedije na gradilištima kada radnik koji je bio angažiran bez ugovora o radu pogine i ne dobije materijalnu odštetu.\nNeformalna zaposlenost ili rad na crno podrazumijeva rad u neregistriranoj firmi, bez formalnog ugovora i bez mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, s jednom plaćom na papiru, a drugom na računu.\nPrethodni članakBundesbanka predstavila novu novčanicu od 20 eura\nSljedeći članakZbog visokih opterećenja najviše radnika na minimalcu


David Mališ: "Godine zmaja: Saga o internacionalizaciji renminbija" | Центар за стратешке алтернативе\nHome›Препоручене анализе›David Mališ: "Godine zmaja: Saga o internacionalizaciji renminbija"\nPrvobitni greh i počeci internacionalizacije\nI ova istočnjačka priča počinje prvobitnim grehom i posezanjem za nezavisnošću. Tokom Azijske krize iz ’97. godine, države istočne Azije su iskusile kako fluktuacije dolara mogu produbiti krizu koja je teško pogodila njihove, mahom izvozno orijentisane, ekonomije. Trebalo je da prođe još deset godina do izbijanja svetske finansijske krize (2007-2008.), tokom koje se javio značajan manjak dolara, da se pokaže kako su sistemski rizik i rizik likvidnosti u sklopu međunarodne trgovine veoma zavisni od američkog dolara . Od tog trenutka počinje da jača stanovište da upotreba lokalnih valuta u međunarodnoj trgovini može smanjiti zavisnost od vodećih stranih valuta i produbiti trgovinsku razmenu. Tada počinje i priča o internacionalizaciji renminbija.\nInternacionalizacija valute obično ide sledećim koracima: 1) valuta je široko rasprostranjena u međunarodnoj trgovini i plaćanjima; 2) potreba za plaćanjem i poravnanjem u međunarodnoj trgovini dalje produbljuje investiranje; 3) ona postaje rezervna valuta, pošto služi očuvanju vrednosti. Glavne odlike internacionalne valute su: konvertibilnost, deficit platnog bilansa (ne nužno potpuni deficit platnog bilansa, ali je dugoročni deficit kapitalnog bilansa svakako prisutan), te nepostojanje potpune nezavisnosti monetarne politike (kada valuta postane internacionalna, monetarna politika te zemlje postaje i međunarodna monetarna politika, jer postoji obaveza zemlje da obezbedi međunarodnu likvidnost ) . Iako ni jedan od ovih opštih uslova nije u potpunosti ispunjen u trenutnoj fazi internacionalizacije juana, statistički podaci ukazuju na njegov rastući trend:\n- druga najčešća valuta u kineskim cross-border transakcijama\n- sedma najčešće korišćena valuta u globalnim plaćanjima (Swift)\n- sedma najčešća valuta u deviznim rezervama (MMF)\n- osma najčešće trgovana valuta na FX tržištu (BIS)\n- potpisani Swap ugovori sa preko 36 centralnih banaka\n- poravnanja u RMB su stabilno rasla od 2009., te je učešće u poravnanjima raslo sa 0% do 22% u 2014. g.\n- RMB je prisutan u preko 200 država .\nKina je postala druga najveća privreda sveta (po nekim pokazateljima i prva), najveći izvoznik i drugi najveći uvoznik sveta. Među deset najvećih trgovinskih partnera Kine šest su u Aziji, odakle i počinje međunarodna tražnja za renminbijem. Prekogranične transakcije utiču na rast učešća RMB, usled pojednostavljivanja transakcija i izbegavanja valutnog rizika. Širenje kineskih poslovnih banaka van granica Kine, kao i rastuća tražnja za ovom valutom, uticali su na razvoj off-shore tržišta renminbija (tržište van kontinentalne Kine – isprva je to bio Hong Kong). Istovremeno, kineska država je sistematično podsticala upotrebu RMB kao valute plaćanja i trgovanja, a u cilju podrške njegovoj internacionalizaciji .\nUprkos rastućoj ulozi Kine u globalnoj ekonomiji i raznim strateškim merama od strane ove države, upotreba juana ostaje na nižem nivou od očekivanog. Njegovo učešće u međunarodnim plaćanjima je svega 1,56%, dok je učešće još niže ako se gledaju samo cross-border plaćanja (isključujući plaćanja unutar zone evra – grafikon 1). Ovo predstavlja pad u protekle 2 godine. Takođe, globalno istraživanje BIS-a, Triennial Survey 2016, je pokazalo da je učešće juana u globalnom FX prometu svega 4%, iako je on osma najaktivnije trgovana svetska valuta i prva najaktivnije trgovana valuta zemalja u razvoju. Od toga, 97% trgovanja u RMB je bilo u okviru para CNY/USD, te gotovo nema likvidnosti u drugim valutnim parovima gde je RMB uključen.\nGrafikon 1: učešće RMB kao međunarodne valute plaćanja\nUsled toga što je učešće RMB u globalnim plaćanjima i dalje nisko, učešće stranih investitora u kineskim akcijama i obveznicama je i dalje malo (čak je i samo 16% kineskog trgovanja vršeno u RMB). Proces internacionalizacije RMB je međuzavistan, tj. ne samo da plaćanja u juanu moraju biti pojednostavljena (kineske banke pružaju usluge plaćanja kroz Swift gpi, što ubrzava plaćanja u juanima – 22 kineske banke su sada deo Swift gpi), već i pristup stranih investitora kineskom tržištu akcija i obveznica mora biti jednostavan. Ovo je omogućeno kroz CIPS, te kroz nedavno pokrenut BondConnect i StockConnect (poslednja dva predstavljaju kanal kojim se omogućava pristup investitora tržištu akcija i obveznica u kontinentalnoj Kini, a preko tržišta Hong Konga).\nNa internacionalizaciju juana, prema viđenju Swift-a, uticaj imaju i dugoročni trendovi, poput pojave bezgotovinske ekonomije (gde su glavni nosioci Alipay i WeChatPay), inicijative „Pojas i put“ (BRI), globalizacije kineskih banaka i primena SWIFT gpi, kao i razvoj kineskog Cross-border Interbank Payment sistema (CIPS). Od pokretanja BRI pre četiri godine više od 100 zemalja i međunarodnih organizacija učestvuju u ovoj inicijativi. Projekti koje treba istaći su autoput Džakarta-Bandung, kao i pruga Adis Abeba-Džibuti i mađarsko-srpska pruga, što je sve deo cilja da se poveća globalni uticaj Kine putem evroazijskih integrativnih strategija (DBS Bank, novembar 2017.). S druge strane, od pokretanja BondConnect programa, 247 inostanih investitora iz 18 zemalja je postalo njegov deo, čime se omogućava lakši pristup međunarodnim investitorima. Ukupni obim kineskih dužničkih HoV u vlasništvu stranih investitora je porastao za 36% za samo 6 meseci i na kraju 2017. god. iznosio je 1.147 mlrd juana. Tržišni učesnici čekaju moguće uključivanje kinskih onshore obveznica u globalne indekse, imajući na umu značaj koji je imao StockConnect u uključivanju kineskih A-akcija u MSCI EM indeks u 2017. godini.\nImprimatur – juan kao rezervna valuta\nSuficit tekućeg bilansa, niska inflacija i još uvek relativno visok rast mogu značiti dalju apresijaciju RMB u odnosu na druge valute . On je postojano apresirao tokom godina, uporedo sa rastom deviznih rezervi Kine (grafikon 2). Takođe, bio je manje pogođen u poređenju sa drugim valutama tokom proteklih kriza. Sve ovo ide u prilog postepenom stupanju juana među rezervne valute, ali je ipak zvanični „imprimatur“ juan dobio ulaskom u korpu sintetičke valute MMF-a – specijalnim pravima vučenja (SDR).\nGrafikon 2: kurs CNY/USD i rast deviznih rezervi Kine\nUključivanje juana u SDR u 2016. godini trebalo je da vodi većoj tražnji za njim usled potrebe za diversifikacijom, odnosno prilivima u kineske instrumente duga i tržišta novca od strane centralnih banaka i ostalih institucionalnih investitora. Ulaskom u korpu SDR juan je, na neki način, označen kao rezervna valuta, ali je to i obavezivanje Kine da će dopustiti „slobodnu upotrebu“ juana od strane drugih država. Neke procene (Credit Suisse, iz novembra 2015.) očekivale su da će 2,5%-3% svetskih deviznih rezervi biti prebačene u juan u godinama nakon uključivanja u SDR, što je tada iznosilo oko 150 – 250 mlrd dolara (iste godine je bila procena da je oko 1% svetskih deviznih rezervi već bilo u juanu). Kinesko učešće u trgovini je mnogo veće od toga i iznosi oko 11% izvoza roba i usluga, odmah iza zone evra i SAD. Međutim, CNY čini manje od 30% plaćanja čak i za kineski izvoz. Novija istraživanja (BofA Merill Lynch, april 2018.) očekuju da učešće CNY u deviznim rezervama bude slično onom u GBP i JPY, koji učestvuju sa 4,5-5% u globalnim deviznim rezervama respektivno. Strukturni faktori koji mogu uticati na to su sledeći: 1) uključivanje u SDR (prihvatanje sve većeg značaja Kine u međunarodnoj trgovini); 2) pokretanje fjučersa na naftu denominovanih u RMB u martu 2018. g. (pandan – i mogući rival – fjučersima na WTI i Brent); 3) otvaranje domaćeg tržišta dužničkih HoV; 4) rast trgovinske razmene zone evra i Kine (koji je iznosio 250% između 2002. i 2013. god).\nMeđutim, nakon uključivanja juana u SDR njegovo učešće je ostalo na niskom nivou kada se gledaju devizne rezerve centralnih banaka, iako je tokom juna 2017.g. ECB konvertovala 500 mln evra u juan, što je bilo simbolično prihvatanje RMB kao rezervne valute (ovo je tek 0,7% portfolia ECB, dok je učešće RMB u SDR 8,3%) . Ipak, sa stanovišta centralnih banaka, jedna od najbitnijih činjenica je da je Kina treće najveće tržište obveznica na svetu. Na trend rasta u prethodnim godinama ukazivali su i rast kvota koje su se odobravale centralnim bakama i kvalifikovanim investitorima, rast bilateralnih swap aranžmana, lansiranje tzv. Shangai-Hong Kong stock connect (olakšava pristup portfolio investitorima), rast broja off-shore RMB centara (pored Hong Konga, tu su još Frankfurt, London, Kanada, Katar) i dr. Pored toga, RMB je imao bolji risk/return profil u poređenju sa vodećim valutama razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, ali i nisku korelaciju sa državnim obveznicama vodećih rezervnih valuta.\nIpak, niska likvidnost na kineskom tržištu obveznica će verovatno biti najveći problem za većinu centralnih banaka, bar trenutno. Ukoliko obimi trgovanja značajno ne porastu, ova relativno niska likvidnost će značajno usporiti proces diversifikacije u CNY. Pored toga, kao ograničavajući argumenti navode se i nezavisnost centralne banke, vladavina prava, te transparentnost cena (kada je reč o trgovanju hartijama od vrednosti).\nOno što, pored likvidnosti, dodatno može uticati na tražnju za kineskim obveznicama je upravo ono što je do sada „dizalo njihovu cenu“ u očima institucionalnih investitora – poprilična razlika u prinosima između njih i državnih obveznica razvijenih zemalja (pre svega SAD i zone evra). Naime, ova se razlika u prinosima nalazi na najnižem nivou od kraja 2016. godine (vidi grafikon) i ovo ne samo što umanjuje tražnju za kineskim obveznicama (koja je rasla kako je njihovo uključivanje u globalne indekse obveznica bivalo izvesnije), već može dovesti do toga da kineski kapital počne tražiti alternative za investiranje van Kine – klasična boljka većine tržišta u razvoju.\nGrafikon 3: Kretanje razlike u prinosima između kineske i američke desetogodišnje državne obveznice\nBudućnost internacionalizacije juana i kraj kraja istorije\nFundamenti procesa internacionalizacije juana su dobri i stabilni. Kineska ekonomija će nastaviti sa visokom stopom rasta i njeno učešće u globalnoj trgovini će ostati stabilno. Kontinuirana finansijska reforma u pravcu liberalizacije kamatnih stopa i deviznog kursa će pozitivno uticati na kapitalni bilans, a liberalizacija kapitalnog računa i internacionalizacija juana će dalje uticati na rast off-shore RMB tržišta i poboljšati transparentnost cena na onshore tržištu. Izvoz kapitala kroz RMB i „Pojas i put“ inicijativa će dodatno stimulisati eksternu tražnju za RMB. Takođe, tu spada i dalje prilagođavanje tržišta berzanskih roba, gde RMB već postaje valuta u kojoj se njihove cene iskazuju, a u budućnosti bi produbljivanje bilateralne saradnje sa zemljama izvoznicama nafte, zlata i sirovina moglo uvećati učešće RMB u iskazivanju njihovih cena .\nInternacionalizacija juana se dešava kada svi uobičajeni preduslovi za internacionalizaciju nisu ispunjeni, dok istovremeno postoji međunarodna tražnja za njim. Razvoj offshore tržišta je brži nego razvoj onshore tržišta, te to zahteva formu „offshore market + clearing bank“. Istovremeno, rastuće onshore RMB tržište čini Šangaj sve važnijim međunarodnim finansijskim centrom. Kada RMB kapitalni bilans postane konvertbilan, proces internacionalizacije juana će postati uobičajen i konvencionalan, kao i kod drugih međunarodnih valuta. Tada će RMB postati i rezervna valuta nerezidenata. Trenutno je internacionalizacija juana vezana za bilateralnu upotrebu, ali će u budućnosti postati multilateralna (osnivanje Azijske banke za infrastrukturne investicije i uključivanje u SDR su prethodnice ovog procesa).\nIako je učešće RMB stabilno u protekle dve godine, postoji prostor za povećanje obima kroz BRI, tako što kineske firme potencijalno mogu svoje transakcije obavljati u RMB (banke su već počele da se pripremaju, kako bi iskoristile ovaj trend). Ipak, poravnanje u RMB je iznosilo svega 16,9% ukupne kineske robne trgovinske razmene u 2016. god., u poređenju sa 22,6% u 2015.g. Ako se posmatraju prva 23 trgovinska partnera Kine, izgleda da, prema Svetskoj Banci, ne postoji korelacija između značaja koji ovi trgovinski partneri imaju za Kinu i korišćenja RMB u plaćanjima. USD ostaje dominantna globalna valuta, dok upotreba RMB ostaje na niskom nivou. Kada se uzmu plaćanja gde je krajnji korisnik u Kini ili Hong Kongu, preko 80% plaćanja je i dalje u USD. Ipak, učešće RMB ima prostor za rast ukoliko dođe do poravnanja transakcija u trgovanju naftom u RMB.\nVremenom će doći i do smanjenja suficita kapitalnog bilansa Kine, kao posledica dalje integracije ove zemlje u globalni finansijski sistem. Države koje postaju značajni finansijski centri suočavaju se sa deficitom kapitalnog bilansa, kako raste upotreba njihovih valuta van granica. Kineska država je već sad najveći svetski kreditor, uz istovremeni rast svojih direktnih investicija u inostranstvu, kao deo državne strategije. U budućnosti treba očekivati smanjenje rasta deviznih rezervi Kine, a uz mogućnost da njene kompanije i građani investiraju u inostranstvu, moguće su suštinske promene svetskih kapitalnih tokova. Naime, kineske kompanije i građani se mogu odlučiti za drugačiju portfolio alokaciju od svoje države, što bi moglo imati implikacije na tržište državnih obveznica SAD.\nProces internacionalizacije juana sa sobom nosi i određene probleme. Pored pomenutog ograničenja u pogledu nezavisnosti monetarne politike, tu je apresijacijski pritisak na RMB, potencijalni pritisak na rast kamatnih stopa na kineskom tržištu, te na stabilnost cena. Ne treba zaboraviti da su preveliki kapaciteti Kine nagomilani u neoptimalnom okruženju, jer su cene skoro svih proizvodnih inputa, kao i kamatne stope i kurs, bile potcenjene i pod državnom kontrolom. Drugim rečima, došlo je do neefikasne alokacije kapitala. Pored toga, problem predstavlja i produktivnost investicija – neplodonosne ili rizične pozajmice mogu imati negativan efekat na ekonomiju (ova zabrinutost je pojačana snižavanjem kreditnog rejtinga Kine od strane rejting agencije Moody’s u maju 2017.g., što je prvi takav potez u poslednjih 30 godina). Kako se juan približava punoj konvertibilnosti, agencija Blumberg ukazuje da Kina postaje ranjiva na volatilnost valute i volatilnost tokova kapitala, što može uticati na usporavanje njene ekonomije. Uprkos svemu pobrojanom, slobodnija međunarodna upotreba juana je neophodna kako bi se izvršilo restrukturiranje ekonomije i optimalno alocirali resursi.\nI ovde, kao u svakoj istočnjačkoj priči, postoji dublji smisao sage o internacionalizaciji juana, tj. nastojanju Kine da njena valuta barem delom oduzme deo primata dolaru, uprkos ekonomskom postulatu o efikasnosti unipolarnog valutnog sistema u međunarodnoj trgovini. Svet se promenio od vremena kada je Leri Samers, ukazujući na merkantilističku i protekcionističku politiku Kine, upozoravao da se SAD ponašaju kao da je korist od međusobne trgovine uklonila jedan od najstarijih zakona međunarodne politike: da će se rastuće sile pre ili kasnije sudariti sa vladajućim silama. Iz tog ugla treba posmatrati i današnje tenzije oko trgovinskog rata između SAD i ostatka sveta koji je, kao u pravom vojnom manevru, imao Kinu kao krajnju metu, dok su sve oči bile uprte u napad na evropski čelik i aluminijum. Iako na Kinu otpada polovina američkog trgovinskog deficita (dok je u proizvodnji prestigla SAD, koje su tu bile neprikosnoveni svetski lider preko sto godina), oštrica američkog udara bila je prevashodno usmerena na pristup Kine svetu modernih tehnologija. Naime, pozivanje na prava intelektualne svojine i transfer tehnologija po članu 301 Trgovinskog akta SAD iz 1974.g., zabrana preuzimanja američkog Qualcom-a od strane kineskog Broadcom-a, te ograničenja kineskom tehnološkom divu ZTE mogu biti deo strategije obuzdavanja Kine u njenom nastojanju da postane vodeća svetska sila u modernim tehnologijama kroz plan „Made in China 2025“, odražavajući bojazan koju je guverner Banke Engleske, Marvin King, iskazao još početkom krize – da je ogromna prednost u tehnologiji, globalnoj moći i realnom dohotku koju je Zapad dugo uživao u odnosu na ekonomije sa istoka počela ubrzano da nestaje i da je to pokrenulo epohalne promene u distribuciji realnog globalnog bogatstva, produktivnosti i moći. A učvršćivanje položaja sile u usponu se retko kad dešavalo bez konflikta. Ili kako je to pre 2000 godina pisao Tukidid o uzrocima Peloponeskog rata: “Najistinitiji uzrok, ali onaj ο kome se najmanje govori, mislim da je bio taj što su Atinjani postali moćni i zadavali straha Lakademonjanima, te ih naterali u rat.” Za sada, rat je samo trgovinski. Ali zar kinesko “stoleće sramote” nije počelo neravnopravnim trgovinskim ugovorima pod cevima britanskih topovnjača? Čini se da se, nakon što je pre četvrt veka slavodobitno obznanjen njen kraj, istorija vraća na velika vrata.\n Tokom krize, bankarski sektor se suočio sa manjkom dolara neophodnih za finansiranje svojih bilansa, prouzrokujući hitnu reakciju centralnih banaka, koje su obezbedile potrebna sredstva za finansiranje, što je bila mera bez presedana do tada. (Ovome je prethodio drastičan rast bankarskih aktivnosti na globalnom nivou od početka dvehiljaditih, naročito u pogledu finansijskih inovacija, što je vodilo i značajnom rastu potreba za sredstvima u stranim valutama, na prvom mestu za dolarom. O ovome videti u „The US Dollar shortage in global banking“, McGuire a. von Peter, BIS 2012.)\n Ovaj paradoks, tj. konflikt između domaćih i međunarodnih ciljeva je u ekonomiji poznat kao Trifinova dilema.\n Istraživanja ukazuju da je renminbi poslednjih godina postao referentna valuta, naročito u Istočnoj Aziji, gde već postoji RMB blok („The Renminbi Bloc Is Here: Asia Down, Rest of the World to Go“, A. Subramanian a. Martin Kessler, Peterson Institute for Interantional Economics, August 2013). Ovde je renminbi postao dominantna valuta, ispred dolara. Prema ovom istraživanju, na 7 od 10 valuta više utiče RMB nego dolar (co-movement coefficient prema RMB je u relativnim razmerama 60% veći nego kod dolara), što je povezano sa trgovinskim integracijama. Isto istraživanje ukazuje, poistovećujući situaciju renminbija sa onom jena s početka 90-tih, da će se globalni RMB blok pojaviti oko 2030.g. bazirano samo na efektima trgovinske integracije. Istovremeno, sa reformama finansijskog tržišta i lakšim pristupom stranih investitora renminbiju kroz liberalizaciju kapitalnog bilansa, RMB prema ovom istraživanju može dostići status internacionalne valute u narednih 10 do 15 godina. S druge strane, istraživanja MMF-a iz 2018. („Reserve Currency Blocs: A Changing International Monetary System?“, C.E. Tovar a. T.Mohd Nor, IMF, WP/18/20), pozivajući se na Kawai i Pontines (2016), negiraju postojanje RMB bloka u Aziji, stavljajući ga na treće mesto, iza dolara i evra. Ovo istraživanje takođe ukazuje da RMB najviše utiče na valute BRICS zemalja.\n Ovo je praćeno reformama u pravcu liberalizacije finansijskog tržišta Kine (videti „China 2030: Building a Modern, Harmonious and Creative High-Income Society“, The World Bank a. Development Research Center of the State Council, PR of China, 2013).\n U januaru 2018.g. PBoC je relaksirala politiku deviznog kursa, tako što je izbacila kontraciklični faktor iz formule kojom se određuje dnevni kurs juana. Glavni efekat ovoga je da se omogući volatilnost deviznog kursa u oba smera i da uticaj evra na juan bude dodatno istaknut.\n U RMB investiraju i Bundesbanka, Banque de France, Banka Španije... Preko 40 centralnih banaka već investira u RMB na neki način.\n Kina je drugi najveći potrošač energije na svetu. Cene energenata i berzanskih roba se polako dualno kotiraju (u USD i CNY), a cross-border merdžeri i akvizicije na HKE polako prevazilaze one na LME.\nAutor: David Mališ\nProširena verzija teksta objavljenog u junskom izdanju časopisa "Biznis i finasnije - Finansije TOP 2017/18"


Together Travel - turisticka agencija - KUŠADASI\nVi ste ovde: Početak Leto za mlade KUŠADASI\nTURSKA / KUŠADASI 2017\nKušadasi je jedan od najlepših i najpoznatijih mesta za zabavu i odmor u Turskoj. Nalazi se u fenomenalnom zalivu u Egejskom regionu Turske i u prevodu Kušadasi znači “ostrvo ptica”. Ovaj lepi gradić privlači na hiljade mladih iz celog sveta zbog brojnih peščanih plaža sa kristalno plavom vodom Egeja, 300 sunčanih dana u godini i čuvenim noćnim životom. Pored toga može se uživati u bezbroj ribljih restorana, istorijskim lokalitetima i šoping centrima u okolini. Efes je jedan od najpoznatijih drevnih gradova koji se nalazi pored Kušadasija.\nOkupljanje grupe u popodnevnim satima na parkingu preko puta Buvlje pijace na Novom Beogradu, čekiranje svih neophodnih stvari i početak sa žurkom upoznavanja u busu. Noćna vožnja kroz Bugarsku i Tursku.\nStižemo u Kušadasi. Smeštaj u sobe. Tokom boravka u Kušadasiju, biće organizovani svakodnevni programi: izleti do najlepših plaža, noćni provod, obilazak tržnog centra, krstarenje. Biće ovo još jedno neverovatno putovanje koje ćete pamtiti.\nNapuštamo sobe. Slobodno vreme do popodnevnih sati i krećemo nazad. Vožnja preko Turske uz usputne pauze za odmor I osveženje.\nNastavak putovanja preko Bugarske i Srbije i dolazak u Beograd u popodnevnim satima (u zavisnosti od situacije na graničnim prelazima i putevima).\nHotel Alika 2* nalazi se u centru Kušadasija. Hotel poseduje trokrevetne sobe. Svi gosti mogu da koriste otvoreni bazen.\nHotel Sarikaya 2* se nalazi u širem centru Kušadasija i udaljen je oko 10 minuta hoda od najbliže plaže. Struktura smeštaja je 1/2 i 1/3 sobe sa terasama i kupatilima. Hotel poseduje otvoreni bazen I restoran.\nTermin 12-23.07. 21.07.-01.08. 30.07.-10.08.\nNaziv smeštaja / broj kreveta 2 3 2 3 2 3\nHotel Alika 2* / Sarikaya 2*\nPolazak iz NS će biti realizovan ako bude min 15 osoba. Izražena cena je važeća za aktivne članove Puzzle Group. Za sopstveni prevoz cena se umanjuje 30€.\nMeđunarodno putno i zdravstveno osiguranje: 1300rsd (0-18 god.) i 1950rsd (19-70 god.) Osigurana suma 30000 €\nGotovinsko plaćanje: deposit 2 000 RSD prilikom rezervacije, II rata 30€ (u dinarskoj protivvrednosti po gornjem kursu Komercijalne banke na dan uplate) dve nedelje nakon prijave, 50% od vrednosti aranžmana 45 dana pred polazak, a ostatak najkasnije do 15 dana pre početka aranžmana.\nČekovi građana: mogućnost plaćanja uratama do kraja 2016. godine bez kamate.\nU slučajunedovoljnogbrojaprijavljenihputnika, rok za otkazaranžmana od straneagencije je 5 dana preputa.\nParalia - 1 Maj\nViše iz ove kategorije « LEFKADA KRIT »


Elodie | Kasmir.rs\nshinking violet Do 5 dana\nDo 5 dana 41 462,43 дин.\n100% kašmir, 6 slojeva. Elegantan ženski prsluk sa rukavima za trenutke aktivnog opuštanja, sa visokom kragnom, duplim rajfešlusom i džepovima sa strane. U kombinaciji sa pantalonama izgleda savršeno.


STEFANOVIĆ: POLICAJCIMA OVE GODINE VEĆE PLATE | Timočke\nSTEFANOVIĆ: POLICAJCIMA OVE GODINE VEĆE PLATE\navg. 30 DOGAĐAJI 1 comment\nNebojša Stefanović, ministar policije istakao je prilikom današnje posete PU Bor da je nabavljen deo opreme koji se sastoji od računara, skenera, štampača koji su bili neophodni toj policijskoj upravi kao i da se ove godine očekuje povećanje zarade policijskim službenicima.\n– Imaćemo novo povećanje, tako da će policajci imati bolje zarade i novu uniformu za vatrogasce. Očekujem od njih puno truda i rada, da pokažu da sve što ulažemo u policiju ima efekta jer će oni raditi bolje i efikasnije na terenu i štititi bezbednost Republike Srbije. Nastavljamo i sa nabavkom novih vozila za vatrogasce i novim terenskim vozilima koji bi do kraja godine trebalo da stignu za policijsku upravu -kazao je Stefanović.\nOn je izrazio zahvalnost radom PU Bor naročito na suzbijanju narko trafikinga.\n– Ne postoji nijedna osoba koja može da prodaje drogu u ovoj zemlji a da to radi bez straha od policije. To je i jedan od prioriteta za koji se ja, kao i moji saradnici, zalažemo. Ministarstvo sada procesuira više ljudi i zaplenjuje veću količinu narkotika nego u ranijem perodu i nastavićemo sa snažnim pritiskom na narko dilere. Nastavljamo i sa dobrim radom u borbi protiv nasilja u porodici –dodao je Stefanović.\nMinistar policije je sa policajcima u PU Bor razgovarao o svemu što je dosad obezbeđeno za rad kao i onome što je još neophodno. Odsgovarajući na novinarska pitanja, Stefanović je naglasio i da su turisti iz Kine dobrodošli u Srbiju.\n– Za sada će doći šest policajaca iz Kine. Kineske kompanije su izuzetno prisutne u Srbiji, njihov kapital je pokrenuo proizvodnju, zaposlio se veliki broj ljudi i to se nastavlja i na tome smo zahvalni Narodnoj Republici Kini. Za sada nema bezbedonosne potrebe za nekom većom saradnjom, ali sve što budemo procenjivali sa kineskim partnerima da bi moglo da utiče na poboljšanje dodatne komunikacije, odnosa ili bezbednosti apsolutno ću podržati –zaključio je Stefanović.\n← UHAPŠEN BEOGRAĐANIN ZBOG TEŠKE KRAĐE\nMINISTAR POLICIJE NEBOJŠA STEFANOVIĆ OBIŠAO NEGOTIN →\nOne comment on “STEFANOVIĆ: POLICAJCIMA OVE GODINE VEĆE PLATE”\nBor Boranin kaže:\n13/09/2019 u 08:55\nVlasti, tj. vodeći u vlastima, svakodnevno počeli da povećavaju plate, prvo medicinskim sestrama, pa braći, lekarima, profesorima, vojsci, a danas policajcima, pardon nisam pomenuo i minimalcima raste plata 11.1%, po ono narodnom „svakoj vaši po obaška“. Bojim se da će se načekati većih plata i prosek od 500 evra, s obzirom da penzioneri čekaju već dve godine obećanog povećanja im penzije. Tu se ogleda ophođenje vlastodržaca prema narodu: Princip naše diktature je da smo svi kao jedan, a jedan iznad svih.\nOstavite odgovor na Bor Boranin Odustani od odgovora\nZATVORENA ZELENA PIJACA U BORU


Vreme 890 - Pera, Steva i Srbija\nPera, Steva i Srbija\nmiloš jeremić, elektronskom poštom\n"Kud svi, tu i mali Mujo"; VREME 889\nKada je neko svestan da mu je argumentacija jadna, pokušava da upotrebi argumentum ad verecundiam ili argument autoriteta, te se u tu svrhu potpiše sa svim svojim zvanjima (pri čemu mu titula neodoljivo podseća na Idi Aminovu) kako bi obeshrabrio svakoga kome bi palo na pamet nešto tako drsko kao što je kritika iznetih stavova. Onaj ko je siguran u svoje argumente to ne radi, potpisuje se samo svojim imenom. Među reakcijama čitalaca vašeg lista prepoznao sam imena mnogih univerzitetskih profesora koji su predavali i na mnogo prestižnijim univerzitetima od onog u Litvaniji, ali su se potpisali samo svojim imenom i prezimenom.\nDirljivi su pokušaji pristalica takozvane narodnjačke ili bolje turbo-folk koalicije da pokažu kako za Srbiju nije dobro niti potrebno da pristupi Evropskoj uniji, jer ima toliko divnih primera zemalja koje su van EU-a i ne pada im na pamet da joj se priključe. Kada su dotični shvatili da su primeri sa Norveškom i Švajcarskom nepristojno smešni, uhvatili su se nekih teritorijalno manjih država, jer im je izgleda teritorijalni princip mišljenja jedini prihvatljiv. Tako vaš vrli čitalac, docent dr Vladislav B. Sotirović, istoričar i filolog na Univerzitetu u Viljnusu, Litvanija (izvinjavam se ako sam ispustio neko zvanje) uzima za primer Lihtenštajn, Andoru i San Marino pokušavajući da uspostavi analogiju između njih i Srbije. Hajde da se samo za trenutak podsetimo: analogija je zaključivanje po sličnosti zasnovana na skrivenom silogizmu čije su premise: ako A ima osobine P, Q, R i S, i ako B ima osobine P, Q i R, onda je verovatno da B ima i osobinu S, odnosno ako je Pera bogat, slavan, ružan i žene lude za njim, i ako je Steva bogat, slavan i ružan, onda je verovatno da i za Stevom žene lude. Naravno, analogija je vrlo nepouzdan oblik zaključivanja, posebno ako je ne sprovedemo dosledno, odnosno ako bismo zaključivali ovako: ako je Pera bogat, slavan, ružan i žene lude za njim i ako je Steva ružan, onda je verovatno da je i Steva bogat, slavan i da žene lude za njim (sic!).\nPogledajmo sada kako zaključuje gospodin docent dr Vladislav B. Sotirović, istoričar i filolog na Univerzitetu u Viljnusu, Litvanija: Andora, San Marino i Lihtenštajn nisu u EU-u, male su teritorije i nemaju prirodna bogatstva, i u Andori, u San Marinu i Lihtenštajnu se dobro i bogato živi; Srbija nije u EU-u, male je teritorije i nema prirodna bogatstva, dakle u Srbiji se dobro i bogato živi. Gospodin dr Vladislav B. Sotirović, istoričar i filolog na Univerzitetu u Viljnusu, Litvanija, pri tom zaboravlja da: Andora, San Marino i Lihtenštajn nisu devedestih godina vodile nekoliko ratova, Andora, San Marino i Lihtenštajn sarađuju sa međunarodnim institucijama, Andora, San Marino i Lihtenštajn su demokratske zemlje, Andora, San Marino i Lihtenštajn su pravne države, da ne nastavljam, dovoljno premisa da pobiju dijaboličnu konkluziju dragog nam gospodina docenta dr istoričara i filologa na Univerzitetu u Viljnusu, Litvanija. Ostao je još Vatikan, ni on nije u EU-u, hajde da pokušamo da uzmemo model Vatikana.\nNaravno da ovaj paralogizam (ili možda sofizam) nije ono što uznemirava u pismu vašeg čitaoca (docenta dr itd.). Rečenica koja me je zaista uznemirila glasi: "Sve što je u EU-u zabranjeno tamo je dozvoljeno", i mislim da je u toj rečenicu zaista pogođena suština protivljenja "turbo-folk koalicije" ulasku u EU. Tako se dobija država sa onim što ovde očigledno nekome odgovara – partijski diktat, sputavanje slobode govora, favorizovanje primitivizma i prostakluka, degradacija intelektualaca, klerikalizacija, centralizam, korpucija...\nKako postati Švajcarac >\nSaša Nikolić, elektronskom poštom\nMnogo mali Mujo >\nBilo mi je dosta >\nZoran Vukajlović, elektronskom poštom


Talibani zabranili prinudne brakove žena u Avganistanu\nIzvor: NoviMagazin.rs, 03.Dec.2021, 21:19\nTalibanske vlasti u Avganistanu saopštile su danas da će zabraniti prinudne brakove žena, što se smatra jednim od preduslova da međunarodna zajednica prizna njihovu vlast i da obnovi finansijsku pomoć ratom razorenoj zemlji.\nN1 televizija: Talibani zabranili prinudne brakove žena u Avganistanu\nRadio 021: Talibani zabranili prinudne brakove žena u Avganistanu\nTalibani ukinuli prinudne brakove\nIzvor: B92, 04.Dec.2021, 00:37\nTalibanske vlasti u Avganistanu saopštile su danas da će zabraniti prinudne brakove žena...To se se smatra jednim od preduslova da međunarodna zajednica prizna njihovu vlast i da obnovi finansijsku pomoć ratom razorenoj zemlji...Dekret je objavio talibanski vođa Hibatulah Akunzada, u vreme raširenog...\n04:59: Fiorentina uveliko troši pare od Vlahovićeve prodaje: Stiže i ...\n03:44: Everton presekao - sa Frenkom u borbu za opstanak: Lampard se vra...\n03:29: "NISAM AGRESIVAN!" Mensura dočekao RAFAL od zadrugara - oštro O...\n03:23: HAOS U EMISIJI: Car žestoko PONIŽAVAO Marijanu! Nabrojao sve nj...\n03:18: NEČUVENO! Filip Car ZABRANIO Dalili da mu se obrati, pa zahtevao...\n03:18: Retki Lamborghini Aventador SVJ 63 potpuno izgoreo, vozač srećo...\n03:15: Salomon Rondon kao u najboljim danima: Het-trik na povratku u rep...\n03:13: Direktor „Zelenila“ u mladosti bio član razbojničke bande, ...


Putin u Srbiji? Dolazi - ne dolazi; dolazi - ne dolazi... - Jutarnji GLASnik\nKremlj još nije doneo odluku o mogućoj poseti predsednika Vladimira Putina Srbiji i Francuskoj, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nOdgovarajući na pitanje novinara da li je poznat datum posete Putina Srbiji, Peskov je odgovorio negativno, preneo je Tass.\n„Ne, za sada ne“, rekao je Peskov.\nNa pitanje da li je počela priprema te posete, on je kazao da „za sada nije jasno“.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin ranije danas je rekao da će Putin posetiti Srbiju u oktobru ili novembru. Čepurin je rekao da su politički odnosi Srbije i Rusije dobri i da dve zemlje treba više vremena i značaja da posvete ekonomskoj saradnji.\nOn je najavio da će u oktobru, uoči Putinove posete Srbiji, biti održan međuvladin komitet za saradnju Rusije i Srbije, objavila je Beta, a prenosi N1.\nDolazi – ne dolazi; dolazi – ne dolazi…\nInteresantno je da se ovaj demanti Peskova i zvaničnog stava iz Kremlja o poseti Putina Srbiji pojavio posle izjave Čepurina da će predsednik Rusije posetiti našu zemlju u oktobru ili novembru.\nPrenosimo vest koju je objavila takođe agencija Beta.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin posetiće Srbiju u oktobru ili novembru ove godine, rekao je ambasador Rusije Aleksandar Čepurin.\n„Očekujemo ovde u Srbiji predsednika Putina u oktobru ili novembru“, rekao je Čepurin novinarima u Čortanovcima gde je zajedno sa srpskom ministarkom građevinarstva Zoranom Mihajlović obišao gradilište tunela koji je deo buduće brze pruge Beograd–Budimpešta.\nOn je najavio da će u oktobru, uoči Putinove posete Srbiji, biti održan međuvladin komitet za saradnju Rusije i Srbije.\nČepurin je još rekao da su politički odnosi Srbije i Rusije dobri i da dve zemlje treba više vremena i značaja da posvete ekonomskoj saradnji.\nOn je naveo da je u prvih osam meseci robna razmena Rusije i Srbije povećana za 20 odsto i da se očekuje da će do kraja godine premašiti tri milijarde dolara, kao i da je sa udelom od 6,7 odsto Rusija treći spoljnotrgovinski partner Srbije.\nVijadukt i tunel Čortanovci nalaze se na deonici Stara Pazova–Novi Sad, koja je deo projekta modernizacije i rekonstrukcije železničke pruge Beograd-Budimpešta. Ugovorena vrednost radova na tunelu i vijaduktu, koji se finansiraju iz ruskog kredita za modernizaciju železnice, iznosi 337,6 miliona dolara,prenosi Beta.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić na aerodromu u Batajnici u avgustu je takođe rekao da Putin treba da poseti Srbiju u novembru.\nIzvor: Jutarnji GLASnik Foto: Printscreen\nČepurin najavio sastanak Vučića i Putina početkom oktobra u Moskvi\nTagged ALEKSANDAR ČEPURIN, ALEKSANDAR VUČIĆ, POSETA, RUSIJA, SRBIJA, VLADIMIR PUTIN


децембар 07, 2012\nMango, Zara, Bershka, Benetton, Pull and Bear, H&M, torbe, bunde, kožne jakne, farmerice, pantalone, jakne sa pravim krznom i mnogi drugi brendovi i komadi odeće koju svaka devojka obožava a po krajnje pristupačnim cenama - gotovo za dž, mogu se pronaći na našoj čuvenoj Najlon pijaci, svakog petka i subote.\nPravi izazov za vešte kupoholičarke predstavljaju pretrpane tezge koje moraju pažljivo da se ispregledaju kako bi se pronašli najbolji komadi odeće!\nDanas za vas izdvajamo neke od naših privatnih stvari koje smo same pronašle na Najlonu, a naredne nedelje ćemo vas obradovati sa video klipom ovog fascinantno jeftinog mesta!\nKošulja 50,00 RSD\nH&M sako 250,00 RSD\nAmisu haljina 500,00 RSD\nKožna jakna 1200,00 RSD\nJakna sa pravim krznom 800,00 RSD\nH&M sako 800,00 RSD\nBenetton džemper 400,00 RSD\nSako 200,00 RSD\nSako 400,00 RSD\nPull and Bear majica 250,00 RSD\nBenetton majica 200,00 RSD


O NACRTU ZA CRNU GORU\nDodaju da ono što je nerazumljivo velikom broju građana Crne Gore, kao i vjernicima koji se okupljaju dva puta nedeljno na molitvenim šetnjama, ništa logičinije nije ni stručnjacima SE\n1188 pregleda\t2 komentar(a)\nSNP je saopštio da "sva propagandna mašinerija DPS-a i njihove fabrike laži, prevare i nevjerovatne konstrukcije, nisu bile dovoljne da uvjere eksperte Savjeta Evrope da su u slučaju usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovijesti čista posla i da vlast zaista želi da ovo pitanje riješi na bazi ravnopravnosti, nediskriminacije i poštovanja svih vjerskih zajednica."\n"U preliminarnom Nacrtu postmonitoring izvještaja Savjeta Evrope za Crnu Goru konstatuje se da stručnjaci ovog tijela nisu razumjeli zašto je potreban prenos vlasništva sa Crkve na državu", kazali su iz SNP-a.\n"Vlast je, naime, ubjeđivala Venecijansku komisiju da prenos imovine neće uticati na upotrebu imovine koju koristi vjerska zajednica, već bi se ove odredbe odnosile samo na kulturno nasljeđe. Podsjećamo, ovom nepreciznom i prilično širokom terminologijom, vlast je pokušala da opravda namjeru, koja je od početka prisutna – oduzimanje hramova i zemljišta Mitropoliji crnogorsko-primorskoj, kako bi se dodijelili tzv. Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi, čije je osnivanje najavljeno u nedavno usvojenom programu DPS-a. Iz Savjeta Evrope je naglašeno da se odustalo i od ideje koja je svojevremeno pominjana, da se nacrt zakona podijeli na dva odvojena teksta, kako se ne bi odlagala primjeni odredbi koje se odnose na status vjeroispovijesti, a da se pitanje imovine rješava drugim zakonskim aktom. Skupština je, kao što je poznato, na predlog Vlade, usvojila jedinstven tekst zakona, u atmosferi koja priliči vojnim huntama, a ne evropskim demokratijama. Sasvim je sigurno da nikakvi novi potezi i marifetluci vlastodržaca neće uroditi plodom jer su njihove stvarne intencije shvatili i građani i međunarodna zajednica", saopšteno je SNP-a.\n12.05. 16:09 h\t2805\t76598\n12.05. 14:50 h\t63\t72898\n12.05. 07:20 h\t153\t72203\n12.05. 13:38 h\t471\t61076\n12.05. 19:45 h\t418\t57043


Janović i Vuković obišli rekonstruisani košarkaški teren u Barutani | Sportski.me\nJanović i Vuković obišli rekonstruisani košarkaški teren u Barutani\nMinistar sporta i mladih Nikola Janović i gradonačelnik Podgorice, Ivan Vuković su sa direktoricom OŠ “Savo Kažić” Darkom Đukanović obišli košarkaški teren u Barutani u čiju je rekonstrukciju uloženo 30.000 eura.\n“Ministarstvo sporta i mladih od svog osnivanja ima dobru saradnju sa Glavnim gradom, što pokazuju projekti koji stoje iza njih. Čak 17 rekonstrukcija fiskulturnih sala i sportskih terena jasan su pokazatelj posebne pažnje koju Ministarstvo posvećuje unapređenju sportske infrastrukture. Do sada su završeni radovi na devet projekata, dok su kod osam radovi u toku. Za navedene projekte u Podgorici, Janovićev resor izdvojio je sveukupno oko 500.000 eura, a sportski objekti biće dostupni za čak 21.700 učenika i studenata”, saopšteno je iz Ministarstva sporta.\n“Razvijanjem sportske infrastrukture pokazujemo da su briga o našim građanima i promocija zdravih stilova života neizostavan dio svake uspješne zajednice. Dakle, poruka je jasna – ako želimo da se što više djece i mladih bavi sportom moramo im stvarati još povoljnije uslove”, istakao je Janović.\nMinistar je dodao da djeca i mladi zaslužuju da imaju obezbijeđen prostor na kojem mogu da zaigraju, odnosno krenu i nastave sa ostvarivanjem svojih sportskih snova.\n“Kao neko ko je cijelog života bio sportista, razumijem koliko dobra podloga, odnosno motivacija za bavljenje sportom može predstavljati jednom djetetu. Ono što me posebno čini radosnim jeste što se sada ja nalazim u prilici da omogućim našim građanima tu motivaciju i podlogu da se bave sportom jer zaista smatram da je on odličan korak ka razvijanju zdrave budućnosti naše države”, zaključio je Janović.\nGradonačelnik Podgorice, Ivan Vuković se zahvalio Ministarstvu sporta i mladih i ministru Janoviću, kao i ljudima iz Fudbalskog saveza i svim partnerima na podršci koju kontinuirano pružaju Glavnom gradu u oblasti unapređenja sportske infrastrukture.\n‘Kada se osvrnemo iza sebe i kada shvatimo koliko je novca, energije i truda uloženo u sportsku infrastrukturu na teritoriji Glavnog grada i šta to sve znači za kvalitet života, posebno kada govorimo o uslovima za bavljenje sportom u osnovnim i srednjim školama, meni kao gradonačelniku ne ostaje ništa nego da konstatujem ogromno zadovoljstvo zbog toga” istakao je gradonačelnik Vuković.\nIvan VukovićMinistarstvo sporta i mladihNikola Janović\nPrethodni članakNemanja Đurišić u Estudijantesu?\nSledeći članakRazvedravanje u Jorkširu: Lids je dočekao Premijer ligu


Prilikom posete Ranke Savić iz Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata korporaciji "Krušik" u Valjevu, gde je sa generalnim direktorom i nadzornim odborom razgovarala o situaciji u fabrici, ona se susrela i sa medijima. Novinari su se interesovali da li je pitala za status uzbunjivača Aleksandra Obradovića. Savić je rekla da je Obradović "pomenut vrlo ozbiljno".\n„Potpuno, mimo bilo kakvog zakona, bilo kakvog prava i pravde, taj čovek prima 18.000 dinara. Ja sam vrlo precizno i decidno tražila pojašnjenje, po kom osnovu je on suspendovan. Nije pokrenut krivični postupak, zakonski nema nikakvog osnova. Razumem da poslodavac „Krušik“ ne želi Obradovića u kompaniji, ali onda može da plaća 100 odsto, dok se ne pokrene krivični postupak ili dok se ne donese neka presuda u vezi sa Aleksandrom Obradovićem“, navela je Savić.\nOna je ocenila da je u pitanju ugrožavanje radnih i ljudskih prava Obradovića.\nNa pitanje novinara šta su joj odgovorili u menadžmentu Krušika o Obradoviću, Savić je kazala da joj je navedeno da „čekaju tužilaštvo“.\n„Ja sam bila vrlo konkretna, precizan odgovor nisam dobila“, istakla je ona.\n← Rijaliti programi prelaze u noćnu smenu\nOdloženo ročište za pretnje Veranu Matiću odsecanjem glave iz 2016. godine →


PROKUPČANIN IZVRŠIO SAMOUBISTVO | Prokuplje na dlanu\nPROKUPČANIN IZVRŠIO SAMOUBISTVO\nОбјављено: 30.09.2016 u 08:22 | Аутор: Biljana Roganović 0 коментар(a)\nM.T. (45) iz Prokuplja pronađen je rano jutros u dvorištu svoje kuće i kako nezvanično saznajemo najverovatnije je izvršio samoubistvo vešanjem. Još uvek su ekipe Hitne pomoći i policije na terenu.Živi u kući iza Muzeja.\nM.T. je pronašla ćerka koja živi sa njim. Za sada nisu poznati detalji ovog čina.\nS obzirom da je radio u Osnovnoj školi "Ratko Pavlović Ćićko" u školi je obustavljena nastava.


VUČIĆ: Pokušaće u nedelju da isprovociraju Srbe na severu Kosova, a za ponedeljak spremaju hapšenje 26 Srba u policiji i još 15 ljudi! | DNEVNE\nVUČIĆ: Pokušaće u nedelju da isprovociraju Srbe na severu Kosova, a za ponedeljak spremaju hapšenje 26 Srba u policiji i još 15 ljudi!\nNamera im je da oslabe odbranu severa Kosova, a cilj da Severna Mitrovica ostane nezaštićena… Poruka im je da nema odbrane za Sever, a potom bi usledio završni čin – da potpuno ovladaju područjem na kojem žive Srbi i dovedu nas pred svršen čin…\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je jutros da je veoma zabrinut zbog situacije na Kosovu posle odluke vlasti u Prištini da usvoji skandaloznu tzv. rezoluciju koja Srbiju optužuje za navodne najteže zločine, uključujući i nepostojeći genocid. Vučić je dodao i da je Srbija upozoravala svet upravo na tu komisiju za tzv. genocid, ali da je reakcija izostala.\nNOVI NAPAD ALBANACA NA SRPSKE SVETINJE! Skinuli krst sa nove crkve pa uradili nešto ODVRATNO!\n“Ne očekujem da će izborni dan proteći mirno, ali molim Srbe da izađu na izbore u što većem broju”\nO Kadriju Veseljiju i “albanskom Nišu”\nB2 SMO IZBUŠILI RAKETAMA KAO SIR, AMERI SVE ZATAŠKALI! Zoltan Dani: Evo kako je oboren bombarder vredan DVE MILIJARDE DOLARA\n“Apsolutno sam spreman da govorim o KiM u parlamentu i to odmah”\n“To bi za mene predstavljalo ne samo važnu obavezu, već bi bilo vrlo dobro da se odgovori na različita pitanja i spekulacije, da ljudi zaista imaju priliku da čuju šta je prava istina. Jedva čekam”, rekao je Vučić.\nUpitan kada bi to moglo da se dogodi ako postoji poslovnička mogućnost, Vučić je odgovorio: “Odmah, u narednih nekoliko dana”.\n“Ono iracionalno je pobedlilo na svim stranama, i u svetu i kod Albanaca i kod nas ovde u Beogradu. Sad ćemo morati da se davimo i gušimo svi zajedno u sopstvenim mukama i problemima u godinama koje su pred nama, izmišljajući kako je zamrznuti konflikt dobro rešenje. Albanci ne žele zamrznuti konflikt, oni hoće da ga reše jednom zauvek”, navodi Vučić.\nSrbija dobila novi državni praznik\n“Samo su čekali nešto da kažu, eto, ‘ti završi taj prljavi posao, a onda ćemo mi da se dočepamo vlasti'”, rekao je Vučić i dodao da za razliku od drugih, njemu nije do vlasti zbog vlasti i bogatstva nego da iza njega ostanu dobri rezultati i dobra politika za budućnost.\n“Bio sam spreman da rizikujem mnogo toga, ali je to nemoguće u uslovima u kojima apsotno niko ne želi da stane uz vlast”, rekao je Vučić i naglasio da poštuje i da je za njega najvažnija volja naroda.


Relax masaža - Melbi | Kozmetološko edukativni centar\nRelax masaža je vrsta terapeutske masaže koja vas u potpunosti opušta i oslobađa stresa. Prijatna topla ulja, dodir terapeuta i zvuci muzike oslobađaju Vas nakupljenog stresa i potpuno opuštaju. Pored toga što neguje i relaksira, relaksaciona masaža pozitivno deluje na očuvanje opšteg zdravstvenog stanja i vitalnosti.\nMožete uživati u parcijalnoj masaži pojedinih delova kao što su leđa ili celog tela. Primenom rezličitih pokreta dolazi do boljeg protoka krvi, bolje ishrane tkiva, smanjuje se bol a povećava pokretljivost.\n1 tretman / 30min\n4 tretmana / 45min\n1 tretman / 60min\n1 tretman / 25min


Komšić: Makronu sam na crvenom tepihu rekao da nije tačno da je BiH „tempirana bomba“ - Sve o Srpskoj\nKomšić: Makronu sam na crvenom tepihu rekao da nije tačno da je BiH „tempirana bomba“\nTVRDI DA SE PREDSJEDNIK FRANCUSKE SAGLASIO DA O TOME POSEBNO PORAZGOVARAJU\n„Priliku za to sam iskoristio sinoć na dočeku u Jelisejskoj palači. To je jedan od razloga zašto sam se nepredviđeno i možda i nediplomatski dugo zadržao na crvenom tepihu ispred počasnog stroja jer sam iskoristio priliku da predsjedniku Makronu kažem da je ta jedna njegova rečenica u intervjuu za The Economist izazvala dosta uznemirenosti u BiH i da je riječ o stvarima koje nisu tačne“\nNaveo da je nešto manje od 300 bh/državljana bilo na ratištu u Siriji, da su polovina tog broja žene i djeca, a da je 98 njih poginulo\nPREDSJEDAVAJUĆI Predsjedništva BiH Željko Komšić iskoristio je priliku na crvenom tepihu Mirovnog foruma u Parizu da tokom rukovanja sa francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom istakne kako izjave koje je dao o Bosni i Hercegovini nisu tačne te ga pozvao da o tome posebno razgovaraju.\n„Ja sam tu priliku iskoristio sinoć na dočeku u Jelisejskoj palači. To je jedan od razloga zašto sam se nepredviđeno i možda i nediplomatski dugo zadržao na crvenom tepihu ispred počasnog stroja jer sam iskoristio priliku da predsjedniku Makronu kažem da je ta jedna njegova rečenica u intervjuu za The Economist izazvala dosta uznemirenosti u BiH, da je riječ o stvarima koje nisu tačne i da francuski ambasador u Sarajevu ima precizne podatke koje smo mu dostavili, a potrudili smo se i ovdje preko naše ambasade da se to dostavi direktno kabinetu predsjednika Makrona i da o tome moramo posebno razgovarati. On je rekao da se slaže da o tome moramo posebno razgovarati“, istakao je Komšić u razgovoru za Al Džaziru Balkans.\nDodao je da su se dogovarali da se, zavisno o njegovom vremenu, susretnu, ali da je tu 40-ak delegacija i da ostaje mogućnost da se taj susret desi danas.\nMakron je u nedavnom intervjuu za BiH rekao da je „tempirajuća bomba“ koja kuca tik do Hrvatske i to objasnio u kontekstu povratnika sa sirijskog ratišta.\nNa pitanje šta BiH može uraditi povodom ovakvih izjava, Komšić je istakao da su se one prvi put pojavile“.\n„Ne znam je li pametno i mudro pretpostavljati u ovom slučaju, ali moja je pretpostavka da to zvaničnici iz Zagreba koriste i u bilateralnim razgovorima sa predstavnicima drugih država. To su notorne neistine. Mi imamo precizne podatke i nismo ih samo mi prikupljali, već u saradnji sa prijateljskim zemljama, službama sigurnosti ne samo u BiH i regiji, već i mnogo šire. Terorizam je veliki problem i postoji veliki interes za svaku vrstu saradnje koja može prevenirati bilo kakve terorističke napade. BiH je, prema ocjenama partnerskih zemalja i službi, vrlo pouzdan saveznik, saradnik i naše službe izuzetno dobro rade“, poručio je Komšić.\nGovoreći o ciframa, istakao je da je nešto manje od 300 bh/državljana bilo na ratištu u Siriji, da su polovina tog broja žene i djeca, a da je 98 njih poginulo.\n„Dakle, kada govorimo o postojanju neke realne opasnosti, što se BiH tiče, ta opasnost ne prijeti nikome jer su te stvari pod kontrolom. BiH je pooštrila svoje zakonodavstvo i služenje u stranim oružanim formacijama je po našem zakonodavstvu krivično djelo. Mi tu stvari ne prepuštamo slučaju. Po meni, druge razvijenije zemlje imaju veći rizik za takvo nešto nego u BiH“, poručio je Komšić.\nProkomentarisao je i koliko odbijanje susreta i razgovora hrvatskog rukovodstva utiče na odnose dviju zemalja.\n„Hrvatsko rukovodstvo daje sebi previše za pravo da interveniše u stvarima koje su unutrašnje pitanje BiH i nemaju veze sa hrvatskom unutrašnjom i vanjskom politikom. Ali, to je trenutak u kojem živimo i na nama je da se nadamo da će se to prevazići. Svi mi u BiH pokazujemo izuzetnu spremnost da se to riješi i da komuniciramo kao i sa drugim zemljama regije.\nRekao je da je na prijemu kod Donalda Trampa sa Grabar-Kitarović razgovarao o brojnim temama, ali da to nisu željeli objavljivati jer su vjerovali da bi se moglo u Hrvatskoj različito tumačiti u predizbornoj kampanji.\n„BiH i Hrvatska su dospjele u takvu fazu odnosa da je svaki potez osjetljiv i može biti povod za neko novo političko sporenje“, kazao je, između ostalog, Komšić.\nTagoviEmanuel Makron Željko Komšić Predsjedništvo Francuska