Stari Egipat - Istorija - Poducavanje\nAutor Tema: Stari Egipat (Pročitano 2193 puta)\n« poslato: Januar 28, 2014, 09:39:56 posle podne »\nMaska faraona Tutankamona\nPre oko 5 000 godina na obalama reke Nil u severnoj Africi razvijala se po mnogo čemu neverovatna civilizacija starog Egipta. Njen razvoj je trajao preko 3 000 godina - duže nego ijedne druge civilizacije u svetskoj istoriji! Danas je Egipat jedna od najrazvijenijih i najuticajnijih arapskih država i nalazi se između Afrike i Bliskog istoka. Egipat ima istoriju dugu 6 000 godina i mnoge turističke atrakcije - pre svega piramide kao jedino preostalo od sedam svetskih čuda, zatim ogromni kip Sfinge, grobnicu kralja Tutankamona i mnoge druge.\nVeliki hram u Luksoru, Egipat\nVelika i Keopsova piramida u Gizi\nIstorija Egipta, koliko znamo iz pronađenih spisa, počinje oko 3300-te godine pre nove ere, kada su Egipćani osmislili simbole kojima su počeli da opisuju i beleže događaje svog vremena. U to doba kralj Menes je stvorio državu Egipat spajajući dve velike oblasti - Gornji i Donji Egipat - u jedinstveno kraljevstvo. Grad Memfis na severu i grad Abidos na jugu postali su glavni gradovi novonastale države, a grupa snažnih i sposobnih vladara ustanovila je dobro organizovanu vladu. U to vreme pojavio se kalendar kao sistem merenja vremena, kočije sa konjima kao prevozno sredstvo, a bog Sunca - Ra bio je vrhovni bog u egipatskoj religiji. Kasnije je autoritet ove grupe vladara počeo da opada, a Egiptom je zatim zavladala princeza koju su kasnije nasledili brojni vladari i dinastije.\nPrikaz vladara i njegove moći (crtež na papirusu)\nVladari sa svojom vojskom (crtež na papirusu)\nNakon mnogo propalih dinastija i preminulih velikih vladara tokom perioda od oko 400 godina, upravljanje i vlast nad Egiptom prešli su u ruke sveštenika i carstvo je počelo da propada, postajući toliko slabo da ga je Aleksandar Veliki preuzeo bez ikakvog otpora Egipćana. Iako nije proveo mnogo vremena u Egiptu, Aleksandrija - novoustanovljeni glavni grad Egipta pod vlašću Aleksandra Velikog - bio je i ostao velelepan i izuzetno razvijen. Svoje carstvo je Aleksandar Veliki kasnije podelio i predao vlast svojim generalima, a nešto kasnije vlast ove grčke dinastije nad Egiptom okončana je sa vlašću Kleopatre VII. Ona je vladala zajedno sa svojim sinom iz palate u Aleksandriji, u Donjem Egiptu, koja je nedugo zatim postala svetski centar grčke kulture. Nakon Kleopatre još preko 300 godina su faraoni grčkog porekla vladali Egiptom, a zatim je Egipat postao provincija Rimskog carstva. Mnoge strane države su tada preuzimale Egipat na kraće vreme. Nakon mnogo godina ratovanja i stradanja u svojoj dugoj istoriji, Egipat je konačno postao samostalna država u 20. veku.\nPripreme za boj (crtež na papirusu)\nNijedna druga civilizacija u vreme egipatskih faraona nije se mogla takmičiti sa drevnim Egiptom - moćnom državom poznatom po velelepnim građevinama, izuzetnim bogatstvom i, uprkos svemu, dugim periodima mira i stabilnosti u oko 6000 godina dugoj istoriji. Osnovni razlog nadmoći Egipta u to doba bila je velika geografska prednost koju nijedna druga država nije imala, oličena u velikoj i moćnoj reci Nil. Desetinama hiljada godina centar života i razvoja u Egiptu bila je reka Nil. Za Egipat se i danas sa pravom kaže da je dar reke Nil, jer su dve najvažnije oblasti u Egiptu velika delta (ušće) Nila i dolina Nila. Delta Nila je bila i ostala srce Egipta - drevni Egipćani verovali su da se vode reke Nil slivaju sa "neba obilja", jer su svake godine u određeno vreme plavile obale reke i sušno pustinjsko tle stvarajući od njega veoma plodno zemljište zahvaljujući kojem je u Egiptu uvek bilo dovoljno hrane. Ceo Egipat zavisio je od ove reke - sva voda, hrana, transport. Potreba da se stvaraju i održavaju irigacioni kanali (za navodnjavanje polja) i održava stalni transport rekom bili su neki od osnovnih razloga što je Egipat formirao svoju nacionalnu vladu i time postao prva uređena država u istoriji. Mogućnost neograničenog snabdevanja vodom rezultovala je razvojem države i društva koje je stvorilo velika čuda drevnog Egipta.\nPlodna dolina reke Nil\nReč "faraon" znači "onaj koji živi u palati". Egipćani su se odnosili prema svojim faraonima kao prema bogovima oličenim u različitim oblicima - predstavnicima na Zemlji. Smatrali su ih "višim bićima" - svojevrsnim "nadljudima" i obraćali su im se imenima koja bi u prevodu značila "sin boga Ra" ili "davalac života kao bog Ra", verujući da nijedno obično ime ne može izraziti veličanstvo određenog vladara. Oni su takođe verovali da zahvaljujući njihovom služenju vladar uspeva da svako jutro podigne Sunce na nebo i natera Nil da naplavi široka područja plodnim muljem krajem svakog leta. Takođe su verovali da ponude u hrani i vodi koje su svakodnevno činili faraonu obezbeđuju da bogovi hrane duše preminulih Egipćana u zagrobnom životu. Faraon je bio svemoćan, a njegova moć apsolutno neosporna. Osnovna dužnost faraona bila je da gradi i održava hramove bogova. Dodirivanje faraonove krune ili skiptara, čak i slučajno, donosilo je smrtnu kaznu za počinioca.\nIma ukupno 46 piramida, a pretpostavlja se da ima i još neotkrivenih pod nepreglednim peskom pustinja. U 27. veku pre nove ere izgrađena je prva piramida i od tada su one postale osnovni način sahranjivanja vladara. Jedan od razloga što su piramide toliko fascinantne je taj što su to bile prve građevine ikada sagrađene samo slaganjem precizno isečenih ogromnih kamenih blokova jednih na druge. U razvoju građevinarstva Egipat je tako bio neprikosnoveno carstvo više od 2 000 godina. Egipćani su verovali da je preminulom i dalje potrebno njegovo telo i razne stvari koje su sahranjivane uz telo kako bi preživeo u zagrobnom životu. Oni su znali da se u suvim pustinjama stvari veoma dobro čuvaju i birali su posebna mesta za sahranjivanje koja su i danas izuzetno dobro očuvana. Uvaženi stanovnici Egipta tog doba bili su dovoljno bogati da izgrade velelepne grobnice i bogato ih opreme zlatom, dragim kamenjem, zapisima na papirusu, slikovnim prikazima i statuama. Jedna od najpoznatijih piramida je Velika piramida faraona Kufua - sagrađena je od 2 miliona i 300 hiljada kamenih blokova, a svaki blok teži oko 2,5 tone.\nDetalj sa zida grobnice - slikovni prikaz\nDetalj sa zida grobnice - hijeroglifi


Server: Dačić stvarni pobednik izbora - Naslovi.net vesti\nVesti online sreda, 9. maj 2012.\nAmerički stručnjak Danijel Server smatra da nema velikih promena posle nedeljnih opštih izbora u Srbiji, ali i da je stvarni pobednik lider socijalista Ivica Dačić."Rezultati izbora su složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena. Stvarni pobednik na ovim izborima je Ivica Dačić, koji je pokazao daleko bolje rezultate nego u prošlosti, što nije slučaj sa (Tomislavom) Nikolićem... »\nServer: Dačić stvarni pobednik izbora u Srbiji\nRTV sreda, 9. maj 2012.\nVAŠINGTON - Saradnik u odeljenju za Međunarodne studije pri univerzitetu Džon Hopkins Danijel Server ocenio je da su rezultati izbora u Srbiji složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena."Stvarni pobednik na ovim izborima je Ivica Dačić, koji je pokazao daleko bolje rezultate nego u prošlosti, što nije slučaj sa (Tomislavom) Nikolićem ili (Borisom) Tadićem", rekao je Server za Glas Amerike. Prema njegovom... »\nNe može i EU i Kosovo\nBeta sreda, 9. maj 2012.\nVAŠINGTON/BEOGRAD, 9. maja 2012. (Beta) - Američki stručnjak Danijel Server smatra da nema velikih promena posle nedeljnih opštih izbora u Srbiji, ali i da je stvarni pobednik lider socijalista Ivica Dačić. "Rezultati izbora su složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena. Stvarni... »\nGlas javnosti sreda, 9. maj 2012.\nVAŠINGTON/BEOGRAD - Američki ekspert za Balkan Danijel Server smatra da nema velikih promena posle nedeljnih opštih izbora u Srbiji, ali i da je stvarni pobednik lider socijalista Ivica Dačić. "Rezultati izbora su složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena. Stvarni pobednik na ovim... »\nKurir sreda, 9. maj 2012.\nStvarni pobednik na ovim izborima je Ivica Dačić, koji je pokazao daleko bolje rezultate nego u prošlosti, što nije slučaj sa (Tomislavom) Nikolićem ili (Borisom) Tadićem", kaže američki stručnjak za BalkanVAŠINGTON/BEOGRAD - Američki ekspert za Balkan Danijel Server smatra da nema velikih promena posle nedeljnih opštih izbora u Srbiji, ali i da je stvarni pobednik lider socijalista Ivica Dačić. "Rezultati izbora su složeni i... »\nServer: Dačić stvarni pobednik\nB92 sreda, 9. maj 2012.\nVašington -- Američki stručnjak za Balkan Danijel Server smatra da nema velikih promena posle nedeljnih izbora u Srbiji, ali i da je stvarni pobednik lider SPS Ivica Dačić."Rezultati izbora su složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena. Stvarni pobednik na ovim izborima je Ivica Dačić, koji je pokazao daleko bolje rezultate nego u prošlosti, što nije slučaj sa (Tomislavom) Nikolićem... »\nServer: Bez velikih promena\nBlic sreda, 9. maj 2012.\nSaradnik u odeljenju za Međunarodne studije pri univerzitetu Džon Hopkins Danijel Server ocenio je da su rezultati izbora u Srbiji složeni i konfuzni, ali generalno, nema velikih promena."Stvarni pobednik na ovim izborima je Ivica Dačić, koji je pokazao daleko bolje rezultate nego u prošlosti, što nije slučaj sa Tomislavom Nikolićem ili Borisom Tadićem", rekao je Server za Glas Amerike. Prema njegovom mišljenju,... »\nUstavni sud Srbije obustavio konverzije zemljišta\nB92pre 5 satijoš 7 povezanih »\n24 Satapre 22 minutajoš 8 povezanih »\nBlicpre 47 minutajoš 6 povezanih »


Riba u vodi- Memoari velikog pisca | Bezimena knjizevna zadruga\n← London- I tom\nЈедан одговор на “Riba u vodi- Memoari velikog pisca”\nPa, predivno. Uvijek me oduševljavaju tvoje recenzije, posebno činjenica sa koliko topline pišeš, ali nijedna nije kao ova! Ovo je već priča za sebe! Istinski sam uživala i opet ću. Štaviše, uprkos svemu, sigurna sam da ni sam Ljosa ne piše ovako sadržajno, bogato, estetski bravurozno i sa ovoliko, ponoviću to, emocije! Bravo!


Operacija prostate i potencija\nOperacija prostate i potencija\nČesto pitanje koje se postavlja u našoj ordinaciji jeste uticaj oboljenja prostate na potenciju. Bez obzira na uzročno-posledične odnose koje medicinska nauka u sadašnjem trenutku sagledava ili ne, praksa je pokazala da problemi sa prostatom svakako negativno utiču na seksualnu funkciju muškarca. Posebno važno pitanje je – šta se dešava sa potencijom posle operacije prostate.\nProstata se operiše najčešće iz dva razloga:\n1. Benigno uvećanje prostate (BHP – Benigna Hipertrofija Prostate, BPH – Binign Prostatic Hyperplasia or Hypertrophy)\n2. Karcinom prostate (rak prostate, Prostate Cancer)\nOperacije koje se primenjuju kod ova dva oboljenja se u biti razlikuju. To za posledicu ima i različit uticaj na seksualnu funkciju muškarca. Operacija raka prostate (Radikalna Prostatektomija, Prostatectomia radicalis, Radical Prostatectomy) dovodi do težih i dugotrajnijih oštećenja seksualne funkcije muškarca iako se danas primenjuju tzv. „nerve sparing“ operativne tehnike. Zapravo, suština je u tome da uz samu prostatu prolaze nervi koji su bitni za erekciju, te ako se oni ne oštete tokom operacije veće su šanse da se potencija vrati posle operacije.\nIpak, da bi do tog „povrataka“ potencije došlo naučna ispitivanja su pokazala da je potrebno preduzimati odgovarajuće mere posle, pa čak i pre operacije a ne prepustiti sve spontanom oporavku!\nIz tog razloga jedna od bitnih aktivnosti urološko-seksološke ordinacije „POTENCIJAL“ je sprovođenje rehabilitacije seksualne funkcije muškarca posle opreativnog zahvata na prostati.\nTreba imati u vidu da praktično svi muškaraci posle radikalne prostatektomije imaju erektilnu disfunkciju (impotenciju), bez obzira na tok operacije. Postoperativno nastupa period umanjenja ili gubitka funkcije nerava odgovornih za potenciju čak ako oni i nisu oštećeni. To dovodi do gubitka dnevnih ali i noćnih erekcija što dalje vodi do slabe oksigenacije kavernoznog tkiva penisa i njegovog sekundarnog oštećenja. Oštećenje unutrašnjeg tkiva penisa je posledica proapoptotičkih faktora (kao što je smanjenje broja glatkih mišićnih vlakana) i profibrotičkih faktora (npr. povećanje količine kolagena u kavernoznim telima). Sve to, uz uvek prisutne raznovrsne psihološke mehanizme, dovodi do situacije da je oporavak erektilne funkcije pod velikim znakom pitanja.\nUpravo iz tih razloga je izuzetno važno na vreme početi sa programom rehabilitacije čime će se znatno povećati šense za povratak potencije i skratiti vreme do oporavka erektilne funkcije.\n„…treating patients early postoperatively is of major importance and may certainly lead to better long-term results in terms of either EF recovery or ED treatment possibilities.”\n(…rana postoperativna rehabilitacija pacijenata je od velikog značaja i vodi boljim dugoročnim rezultatima u smislu oporavka erektilne funkcije…)\nnavodi se u članku Prevention and Management of Post Prostatectomy Erectile Dysfunction (Montorsi et al. Medscape Urology, 2015).\nNa istom mestu se navodi i kada treba započeti rehabilitaciju (…Timing of rehabilitation and treatment is a major clinical matter…, Giuliano et al.).\nIdealno je program rehabilitacije započeti – još pre operacije. Tom prilikom se daju važna objašnjenja i saveti i eventualno započinje određena pripremna terapija.\nPo obavljenoj operaciji sa rehabilitacijom treba započeti odmah po oporavku – najbolje za mesec, a najviše za tri meseca posle operacije. Ipak, ukoliko pacijent iz bilo kog razloga nije u pravo vreme započeo program rehabilitacije erektilne funkcije – šanse za poboljšanje seksualnog života postoje čak i godinama posle operativnog zahvata.


Poreska Uprava :: Novosti :: Obaveštenje u vezi primene Uredbe o utvrđivanju programa podrške radu noćnih barova i noćnih klubova\nPoreska uprava Biro za informisanje Novosti Obaveštenje u vezi primene Uredbe o utvrđivanju programa podrške radu noćnih barova i noćnih klubova\nObaveštenje u vezi primene Uredbe o utvrđivanju programa podrške radu noćnih barova i noćnih klubova\nVlada Republike Srbije donela je Uredbu o utvrđivanju Programa podrške radu noćnih barova i noćnih klubova zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (u daljem tekstu: Uredba), koja je objavljena u “Službenom glasniku RS”, broj: broj 51/2021 od 21.05.2021. godine, a stupila na snagu 22.05.2021. godine.\nUredbom se utvrđuje Program podrške radu noćnih barova i noćnih klubova zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (u daljem tekstu: Program), kojim se uređuje način korišćenja sredstava: pravo na korišćenje sredstava, uslovi za dodelu sredstava, zahtev za utvrđivanje prava na pomoć i način isplate sredstava.\nVisinu sredstava koja mogu da ostvare privredni subjekti po osnovu ove uredbe utvrdiće Vlada, posebnim aktom, i dodeljivaće se bespovratno.\nNakon otvaranja posebnih namenskih dinarskih računa, Uprava za trezor dostaviće Ministarstvu Spisak privrednih subjekata koji ispunjavaju uslove, dopunjen brojevima namenskih dinarskih računa.\nPravo na korišćenje sredstava imaju privredni subjekti u privatnom sektoru koji ispunjavaju opšte i posebne uslove za dodelu sredstava u skladu sa Programom, pod uslovom da nisu obuhvaćeni Pravilnikom o Spisku korisnika javnih sredstava („Službeni glasnik RSˮ, broj 160/20), i to:\n1) da su u Agenciji za privredne registre, kao pretežnu delatnost, registrovali:\n5610 – delatnosti restorana i pokretnih ugostiteljskih objekata, ili\n2) da im Poreska uprava nije privremeno oduzela PIB na osnovu člana 26. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji (“Sl. glasnik RS br. 80/02, ..., 144/20);\n3) da su evidentirani kao obveznici poreza na dodatu vrednost, sa datumom evidentiranja u sistem poreza na dodatu vrednost ne kasnijim od 1. aprila 2019. godine, kao i da u periodu od 1. aprila 2019. godine do dana stupanja na snagu ove uredbe (22.05.2021. godine) nisu brisani iz evidencije obveznika poreza na dodatu vrednost;\n4) da nad njima nije pokrenut postupak stečaja ili likvidacije.\n1) da nisu dobili pomoć po drugom osnovu sektorske pomoći, i to kao podršku radu hotelske industrije;\n2) da nemaju dugovanja po svim javnim prihodima koje administrira Poreska uprava, zaključno sa 29. februarom 2020. godine. Izuzetno, pravo na bespovratna sredstva mogu da ostvare privredni subjekti čija dugovanja po osnovu javnih prihoda koje administrira Poreska uprava ne prelaze iznos od 10.000,00 dinara, na dan 29. februara 2020. godine;\n3) da su, u najmanje jednom objektu vrste noćni bar ili noćni klub, u periodu od 1. aprila 2019. do 31. marta 2020. godine, radili u radnom vremenu koje započinje ne pre 17 časova i koje se završava ne pre 02 časa posle ponoći, najmanje dva dana u nedelji, kao i da su evidentirali svaki pojedinačno ostvaren promet preko fiskalne kase;\n4) da su u periodu od 1. aprila 2020. do 31. marta 2021. godine u odnosu na referentni period od 1. aprila 2019. do 31. marta 2020. godine imali pad prometa na koji se plaća porez na dodatu vrednost, od najmanje 70%, a što se utvrđuje na osnovu podataka iz prijava poreza na dodatu vrednost za odgovarajući period;\n5) da im u periodu od 1. aprila 2019. godine do dana stupanja na snagu ove uredbe (22.05.2021. godine) nije izrečena mera privremene zabrane obavljanja delatnosti u toku poreske kontrole, na osnovu člana 131. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\nPrivredni subjekt gubi pravo na korišćenje sredstava ukoliko od dana dodele sredstava do 30. juna 2022. godine:\n1) prestane da obavlja delatnost registrovanu u Agenciji za privredne registre, kao pretežnu delatnost, pod šifrom 5610 – delatnosti restorana i pokretnih ugostiteljskih objekata, ili šifrom 5630 – usluge pripremanja i usluživanja pića, u vrsti ugostiteljskog objekta noćni bar ili noćni klub;\n2) ostvari manji promet od 30% prometa, na koji se plaća porez na dodatu vrednost, u periodu od 1. jula 2021. godine do 30. juna 2022. godine, u odnosu na period od 1. aprila 2019. godine do 31. marta 2020. godine. Izuzetno, privredni subjekti neće izgubiti pravo na dodeljena sredstava, ako su aktom Vlade ili naredbom ministra, odnosno aktom jedinice lokalne samouprave ograničeni u obavljanju delatnosti u periodu između 02 časa i 05 časova posle ponoći, u ukupnom trajanju ne manje od 120 dana.\nProveru da li je privredni subjekt izgubio pravo na korišćenje sredstava iz razloga dobijanja pomoći po drugom osnovu sektorske pomoći - podrška radu hotelske industrije, prestanka obavljanja delatnosti u vrsti ugostiteljskog objekta noćni bar ili noćni klub i ostvarivanja manjeg prometa od 30% prometa, na koji se plaća porez na dodatu vrednost, u periodu od 1. jula 2021. godine do 30. juna 2022. godine, u odnosu na period od 1. aprila 2019. godine do 31. marta 2020. godine, vršiće Ministarstvo.\nPrivredni subjekti su dužni da Ministarstvu kvartalno, od dana isplate sredstava, do petog u mesecu za prethodni kvartal dostavljaju dokaz u svrhu provere da li je privredni subjekat izgubio pravo na korišćenje sredstava, i to:\nperiodični izveštaj za kvartal kojim iskazuju zbirni promet za objekat koji posluje u vrsti noćni bar, odnosno noćni klub, ostvaren za taj kvartal i\nkopije listova EDI knjige za odgovarajući kvartal, sa pripadajućim kopijama dnevnih izveštaja.\nPrivredni subjekt koji izgubi pravo na korišćenje sredstava je dužan da, najkasnije u roku od 30 dana od dana prijema zahteva Ministarstva, izvrši povraćaj dodeljenih sredstava sa kamatom obračunatom po stopi po kojoj se vrši obračun kamate za kašnjenje u isplati poreskih obaveza, počev od dana kada su mu sredstva isplaćena do dana kada vrši povraćaj.\nPovraćaj sredstava privredni subjekt će izvršiti na poseban namenski dinarski podračun Ministarstva, otvoren kod Uprave za trezor.\nJavni poziv za podnošenje zahteva za utvrđivanje prava za pomoć (u daljem tekstu: zahtev) za korišćenje sredstava objavljen je 22. maja tekuće godine na zvaničnoj internet stranici Ministarstva www.mtt.gov.rs\nPrivredni subjekti su Javnim pozivom obavešteni o dokumentaciji potrebnoj za proveru ispunjenosti uslova za dodelu sredstava, kriterijumima, načinu podnošenja zahteva i dr.\nPreko portala Poreske uprave ePorezi, u delu „Izjava o zainteresovanosti za pomoćˮ dostavlja se zahtev radi provere ispunjenosti uslova, sa potrebnom dokumentacijom u PDF ili JPG formatu veličine do 10 Mb, i to:\nOdluka o noćnom radu - odluka o radnom vremenu (Zakon o radu „Sl. glasnik RS“, broj 24/25,...95/2018);\nKontrolne trake – kopije isečaka o otvaranju fiskalne kase, prvog i poslednjeg fiskalnog isečka za dva uzastopna radna dana u okviru jedne nedelje, po radnom vremenu poreskog obveznika, za svaki kvartal od 01. aprila 2019. godine do 31. marta 2020. godine (samo za po 1 nedelju u kvartalu) (Zakon o fiskalnim kasama „Sl. glasnik RS“, broj135/2004 i 93/2012;\nEDI knjiga (Pravilnik o sadržini i načinu evidentiranja prometa izdavanjem fiskalnih računa, načinu otklanjanja greške u evidentiranju prometa preko fiskalne kase i o sadržini i vođenju knjige dnevnih izveštaja („Sl. glasnik RS“, broj 140/2004) – kopije listova EDI knjige za isti vremenski period, sa pripadajućim kopijama dnevnih izveštaja.\nPoreska uprava će, nakon sprovedenog postupka provere za svakog privrednog subjekta, sačiniti Spisak privrednih subjekata koji ispunjavaju propisane uslove i dostaviti ga Ministarstvu i Upravi za trezor.\nSpisak će biti objavljen na internet stranici Ministarstva.\nIsplata sredstava izvršiće se na posebne namenske dinarske račune privrednih subjekata koji ispunjavaju uslove, navedenih u spisku.\nPrivredni subjekti isplaćena sredstva mogu iskoristiti do isteka perioda od tri meseca nakon isplate sredstava, nakon čega će neiskorišćena sredstva biti preneta u budžet Republike Srbije.


Obradović: Znamo gde smo došli i šta nam je činiti - Sport ekspres\nObradović: Znamo gde smo došli i šta nam je činiti\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Ljubomir Obradović zadovoljan je pobedom njegove ekipe protiv Kine i rekao da ga raduje pristup utakmici.\n„Zadovoljan sam jer su devojke svesne gde su došle i šta im je činiti. Od prvog sekunda su ušle ozbiljno u igru i tako završile. To me jako raduje, da nisu popustile, već su držale ritam svih 60 minuta. To nam je potrebno za naredne utakmice koje dolaze na Svetskom prvenstvu.“ – rekao je Obradović, a preneo je Rukometni savez Srbije.\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije pobedom je počela učešće na Svetskom prvenstvu u Nemačkoj, pošto je u prvom kolu Grupe D trijumfovala protiv Kine sa 43:23.\n„Utakmicu smo otvorili pod malim stresom, ipak je početak prvenstva i protivnik koga ne poznajemo, ali smo svih 60 minuta držali isti nivo. Nije bilo kao po običaju „lako ćemo“, nego smo do kraja ostali koncentrisani.“ – rekla je reprezentativka Slađana Pop-Lazić.\nSrbija će sutra od 14 časova igrati protiv Kameruna u drugom kolu Grupe D Svetskog prvenstva.\n„To je jedna dosta korpulentna ekipa. Pružile su dobar otpor Nemicama u prvom poluvremenu. Slomile su ih u drugom poluvremenu. Očekujem nezgodnu utakmicu, ali i pored toga sam optimista. Nećemo nikoga precenjivati, niti potcenjivati. Znamo šta je naš kvalitet i moramo da verujemo u njega. To ćemo maksimalno koristiti na ovom SP.“ – rekao je selektor Srbije.\nPrevious Previous post: Bajern bolji od Hanovera, Hofenhajm ubedljiv protiv Lajpciga\nNext Next post: ABA DERBI: Partizan poražen u Podgorici!


Šta od šminke NE smete da delite sa drugima? | Lepotica.rs\nLepotica.rs > Šminka > Šta od šminke nikako NE smete da delite sa drugima?\nŠta od šminke nikako NE smete da delite sa drugima?\n16.04.2020. 5 Min Read\nVrlo je primamljivo da “pozajmite” od drugarice njen prelepi nude ruž, jer ste se zaljubili kako njoj lepo stoji. Ali – ovo nikako ne bi trebalo da radite, osim ako nemate alkoholne dezinfekcione maramice pri ruci. Na taj način direktno prenosite bakterije i viruse (poput herpesa), kontaktnim putem. Zato je jako važno da ne pozajmljujete određene komade šminke, dok neke druge slobodno smete da delite! U nastavku vam otkrivamo šta od šminke smete, a šta ne smete da delite sa drugaricom, mamom ili sestrom!\nŠta ne smete da delite sa drugima?\n#1: Bilo koji proizvod u teglici\nAko umačete prste u kremasti puder, prajmer, balzam za usne, kremastu senku, kremu za lice ili druge beauty roizvode – najbolji je da pre toga dobro operete ruke i čuvate taj proizvod isključivo za LIČNU upotrebu. Ne želite da vašu omiljenu kremu pretvorite u Petrijevu posudicu u kojoj čuče bakterije, posebno kada znate da vaše telo upija oko 60% onoga što nanesete na kožu (a to uključuje i bakterije!).\nVaša omiljena maskara može da skladišti bakterije i viruse koji su lako prenosivi, poput onih koji izazivaju konjuktivitis. Pošto naše oči nemaju zaštitu koju ima koža, oko je mnogo izloženije infekcijama. Takođe – svaki put kada upumpavate četkicu, uguravate vazduh u bazu bočice, tako hraneći aerobne bakterije, koje preživljvaju samo uz kiseonik. Zato maskaru nikako nemojte deliti sa drugima.\n#3: Presovana šminka u kamenu\nSuvi prahovi ne zadržavaju bakterije toliko koliko to čine vlažne formule, ali to ne znači da se ne mogu preneti bakterije sa osobe na osoibu – posebno ako koristite isti sunđerčić za aplikaciju. Ako baš morate da se poslužite tudjim puderom ili bronzerom, jednostavno poprskajte alkoholom površinu pudera i nanesite ga čistom četkicom.\n#4: Šminka za usne\nOvo se odnosi na balzame za usne, karmine, sjajeve, tečne ruževe – svaki put kada nanesete sjaj na usne, uguravate nazad sve bakterije sa labijalne regije unutar vlažne, tamne i gumaste formule ruža za usne. Na ovaj način se može rašiti herpes ili prehlada, vrlo lako. Zato nikako ne delite šminku za usne sa drugaricom.\n#5: Četkice za šminkanje\nAkne su unutrašnje stanje kože, koje može biti pojačano, korišćenjem tudjih četkica i raznošenjem bakterija sa lica na lice. Jedini siguran metod za korišćenje četkica jeste da sveže operete ili poprskajte četkice rastvorom alkohola, kako biste poubijali bakterije.\n#6: Kremaste senke\nLepljiva i kremasta tekstura ovog tipa proizoda može da “zarobi” i nastani bakterije, tako da je najbolje da nikako ne delite kremaste senke ili prajmer za oči u teglici, dok se spremate za izlazak sa drugaricom. Ovo je posebno važno ako koristite prste za nanošenje ovog tipa proizvoda, jer ga već kontaminirali vašim prstima.\nŠta smete da delite od šminke:\n#1: Bilo šta na pumpicu\nBez obzira da li je reč o tečnom puderu, iluminatoru, prajmeru, losionu – sve što dolazi u pakovanu na pumpicu, možete bezbedno koristiti, zato što je rizik za kontaminaciju nepostojeći, pošto nikada ne dolazite u kontakt sa proizvodom.\n#2: Presovane senke za oči\nU redu je da drugarici pozajmite paletu senki, sve dok ih prethodno poprskate alkoholom, kao i posle njene upotrebe. Ovo je vrlo važno da uradite, jer lako možete preneti čmičak ili konjuktivitis.\n#3: Olovke za usne i oči\nSve što možete zaoštriti je sasvim u redu da podelite sa nekim, zato što oštrenje olovke skida sve moguće bakterije, sa korišćenog sloja. Takođe, dobro je da barem jednom nedeljno, umočite vrh olovke u alkohol, da biste je održali dezinfikovanom.\nPovezano: Kako da dezinfikujete vašu šminku?\n#4: Lak za nokte\nVeoma mali broj bakterija može da opstane u formuli laka za nokte, zato je bezbedno deliti ga sa drugima. Jedini način da dobijete neku vrstu infekcije noktiju ili zanoktica jeste da delite alat za manikir, poput makazica, grickalica, turpija, cangli, koje nisu propisno sterilizovane.\nPročitajte još i: Kupovina “second-hand” šminke – kontroverzni trend iz Japana i kod nas\nTagovi bakterije deljenje šminke korišćenje šminke šminka\nPrethodni članak Probajte nešto novo: Farbanje jaja pirinčem (VIDEO)!\nSledeći članak Uskršnji desert: Kako da napravite kolače u obliku jaja?


Predsednik Sjedinjenih Država u 2004. godini zaradio 784.219 dolara\nBušovi platili 207.000 $ poreza\nOsim godišnje predsedničke plate od 397.065 dolara, šef Bele kuće ima i stalne prihode od investicija\nVAŠINGTON - Predsednik SAD Džordž Buš i njegova supruga Lora prijavili su ukupan prošlogodišnji prihod od 784.219 dolara i platili su 207.307 dolara na ime federalnog poreza na prihod, saopštila je Bela kuća.\nU poreskoj prijavi, koju je Bela kuća juče i objavila, navodi se da je u Bušov prihod za fiskalnu 2004. godinu uključena zarada na osnovu predsedničke plate - 397.065 dolara, kao i prihodi od investicija iz trustova kojima su poverena sredstva Bušovih.\nUkupan prihod Bušovih podložan oporezovanju, iznosio je u 2004. godini 672.788 dolara, što je manje u odnosu na 2003. kada je oporezovana suma iznosila 727.083 dolara.\nČaves: Loše je biti bogat\n"Kupujte i prodajte, obrćite novac, trgujte, ali bez bogaćenja", savetuje venecuelanski predsednik Ugo Čaves poslovnim ljudima, prenosi Beta. "Biti bogat je loše, to je loše. Ja ne želim novac. Zaista, kad odem s ovog položaja, negde će me čekati neka brvnara ili viseća mreža za spavanje. Ne želim ništa za sebe", rekao je Čaves, obučen u skupo, elegantno odelo.\nBušovi su poklonili 77.785 dolara crkvama i dobrotvornim organizacijama, uključujući kapelu na predsedničkom imanju u Kemp Dejvidu i crkvu Svetog Jovana u blizini Bele kuće.\nBuš je dao i donacije američkom Crvenom krstu, Armiji spasa i humanitarnoj organizaciji Amerikers, kako bi se pomoglo žrtvama cunamija. Potpredsednik SAD Dik Čejni i njegova supruga Lin su u odvojenom saopštenju naveli da na ime poreza za 2004. duguju 393.518 dolara, na osnovu oporezovanog prihoda od 1.328.678 dolara. Ukupan prihod Čejnijevih iznosio je 1.747.794 dolara, a u njega je uključena i zarada na ime potpredsedničke plate od 203.000 dolara.\nU dokumentima se navodi da je Čejni prošle godine primio 194.852 dolara na ime zaostale plate od teksaške energetske kompanije "Haliberton", koju je nekada predvodio, a koja je dobila vladine ugovore u Iraku vredne više milijardi dolara. Čejnijevi su 2004. dali donacije u iznosu od 303.354 dolara, a to su uglavnom bili prihodi od autorskog honorara za knjigu Lin Čejni i od poslovanja na berzi.\nSuniti ucenjuju šiite da napuste grad Maden\nLondon: Na ulici 5.000 radnika "Rovera"\nProtestovalo 10.000 kineza


Mirnes Fatić odbio mandat u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine – Visoko.ba\n8. Jula 2018. 8. Jula 2018. Midhat Hajdarević\tVisoko\nDužnost mi je da upoznam javnost da sam 29.06.2018.godine dobio Odluku Centralne izborne komisije za dodjelu mandata u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine i da sam imao rok od sedam dana da se izjasnim o prihvatanju ili odbijanju mandata u PDPFBiH.\nMandat sam ODBIO bez bilo kakvog prisiljavanja u traženom roku. Ne želim da uđem u Predstavnički dom Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine samo da bi uzeo paušal od 600 KM, plaču od 2500 KM, na to sve ostale troškove koji slijede, tople obroke, i ostale benefite koji ukupno premašuju mjesečno preko 4500 KM.\nNe želim da primam nešto što ne mogu da opravdam svojim radom a sve zbog razloga što imam vrlo kratak period za bilo kakvo djelovanje u PDPFBiH za pokretanje inicijativa za izmjene Zakona i mnogo pitanja koja bi imao uputiti trenutnoj Vladi na koja ne bi dobio odgovor zbog kratkog vremena.\nSamo još da napomenem da u PDPFBiH još uvijek nije ukinut Zakon na bijeli hljeb koji slijeduje zastupnike nakon prestanka mandata još 12 mjeseci po 2500 KM mjesečno. Ne želim da koristim nešto na što ču da prešutim četri mjeseca.\nHvala CIK-u !\nHvala PDPFBiH !\nZajedno sa BPS- Sefer Halilović nastupamo na predstojećim IZBORIMA u oktobru 2018 godine za osvajanje mandata i direktan ulazak ako Bog da u PDPFBiH sa jednim ciljem da od starta predlažemo i mijenjamo Zakone koji su protiv naroda u BiH.\nNas nikada nisu interesovale pare nas interesuje država BIH.\nVidimo se u oktobru !\n← Kako je Visoko (medijski) nisko palo


The Cult of Ghoul: 09/01/2018 - 10/01/2018\nОбјавио Dejan Ognjanovic у 13:00 59 коментара:\nRobert Ejkman – MORE, POPUT VINA TAMNO\nKao što ja to uvek ponekad kažem, najbolji horor pisac druge polovine XX veka mi je, ponedeljkom, sredom i petkom, Tomas Ligoti, dok utorkom, četvrtkom, subotom i nedeljom nekako ipak mislim da tu titulu za dlaku više zaslužuje Robert Ejkman. Uglavnom, mrtva je trka, mrtav je i Ejkman (još od 1980. godine), ali njegova dela žive, nimalo okrznuta vremenom, večna i veličanstvena.\nNakon što smo pre par godina u Orfelinu premijerno Srbiji otkrili ovog prvorazrednog pisca sa zbirkom HLADNA RUKA U MOJOJ, na redu je druga (kod nas) zbirka priča genijalnog Ejkmana: vrhunske „čudne“ priče, unikatni dragulji ovog osobenog majstora inteligentne i zadivljujuće strave.\nJa sam se zalagao da se taj zeznuti naslov prevede kao MORE BOJE CRNOG VINA ali na kraju je ipak prevagnulo rešenje ko-prevodioca, Save Kuzmanovića (koji je preveo celu RUKU), koje glasi MORE, POPUT VINA TAMNO. Pod bilo kojim naslovom radi se o zbirci nekoliko zaista bez preterivanja rečeno – genijalnih priča i novela.\nKonkretno, u ovoj knjizi čitaćete sledeće pripovetke i novele:\n- More, poput vina tamno\nSamotni turista u Grčkoj biva primamljen čudnim ostrvom koje svi domoroci izbegavaju i mračne priče o njemu pripovedaju. Njega baš to potakne da ode tamo i upozna tri „čarobnice“ koje tu održavaju plam pra-pradrevne, pred-filozofske, pred-racionalne, super-paganske Grčke...\nDve šetačice na duge staze zapute se nepreglednim engleskim vresištem, i usred pustare, u tzv. Tihoj dolini, naiđu na neobičnu kuću kraj pruge. Kiša ih navede da tamo potraže sklonište – i susretnu njegove čudne, sve zlokobnije stanovnike...\n- Tvoja se malena ruka smrzla\nČovek dobija telefonske pozive od ženske osobe koja kao da je izdaleka zaljubljena u njega, a vremenom i on u nju, ali cura uporno izbegava da se s njim naživo sretne, iz razloga koji možda jeste donekle predvidiv, ali time nije ništa manje jeziv. Dapače.\nJedan „ukleti čovek“ tokom celog života praćen je ženskolikim zloduhom koji pripada njegovoj porodici, čijim članovima donosi smrt. Ni usred škotskih pustara on neće moći da joj zavara trag...\n- Unutrašnja soba\nKao devojčica, glavna junakinja imala je kuću za lutke sa neobičnim stanarkama koje kao da su imale sklonost da noću izlaze van. Takođe, ta kuća imala je tajanstvenu unutrašnju sobu koja se, gledano spolja, ne može videti. Kao odrasla, lutajući pogrešno odabranom „prečicom“, ona usred šume naiđe na istovetnu kuću poput one, za lutke, koju je imala kao mala... A unutra...\n- Nikako ne idi u Veneciju\nUsamljeni putnik luta tužno-propalom Venecijom i meditira nad mrskim savremenim dobom, kad primeti gondolu sa tajanstvenom Crnom damom. Vožnja u toj gondoli promeniće mu život, blago rečeno...\n- U šumu\nSupruga inžinjera koji je došao da gradi puteve u Švedskoj, usamljena i ne baš voljena, biva privučena neobičnim institutom-svratištem za osobe koje pate od nesanice. Oni su kao svet za sebe, neshvaćen i izbegavan od strane „zdravih“. Ona počinje da zalazi sve dublje u šumu oko te zgrade...\nEto, to su jezovite, čudne priče u kojima ćete uživati u ovoj knjizi. Iz izvornog sadržaja ove zbirke izbacili smo novelu „Dečaci rastu“ („Growing Boys“) zato što je njena neumerena dužina od osamdesetak strana obrnuto srazmerna njenoj vrednosti. Ta se novela svodi na prolongiranu tiradu protiv savremenog doba, gde dva dečaka naprasno porastu i pretvore se u proždrljive i nasilne divove koji otpočinju orgiju haosa u provinciji, a zapravo simbolizuju materijalizam i lažni „napredak“ koji guta sve pred sobom. Nažalost, radi se o rasplinutoj, nefokusiranoj i neubedljivoj satiri bez oštrice, a naročito u njenoj akromegaličkoj formi, pa smo zato ovo delo, zbog prevelike dužine, izbacili iz knjige, koja sada ima sasvim razumnih 310 strana. Sa njom bi imala oko 390, a ta predugačka novela bi zaista kvarila prosek, jer sve ostale priče sem nje su božanstvene.\nPored priča, kao što ste navikli, tu je i pogovor ko-urednika edicije (tj. mene) pod naslovom „Robert Ejkman: Nema mapa za ove teritorije“.\nZlokobne ilustracije za korice i unutrašnjost uradila je Aleksandra Dević.\nDakle, ovog časa se raspisuje pretplata koja će trajati do kraja Sajma knjiga, tj. do 28. oktobra. Na ovu izuzetnu knjigu, koja iz štampe izlazi tačno za Sajam knjiga, tj. u drugoj polovini oktobra, možete se pretplatiti po spec. ceni od 1000 din (u knjižarama će biti oko 1.300).\nTačnije, ako želite samo Ejkmana, onda važi ova opcija - jedan Ejkman, pretplata, 1000 din, i ćao.\nMeđutim, za dva dana ću ovde okačiti sve detalje oko novog NEKRONOMIKONA i raspisati pretplatu za njega. Tom prilikom, imaćete priliku da se zajedno pretplatite na obe knjige, i to vam je povoljnija opcija nego da obe uzimate zasebno. Dakle, samo NEKRO će koštati u pretplati 2.400 din, a paket NEKRO + EJKMAN će biti 3.200 din.\nKnjigu treba platiti na račun Orfelin izdavaštva, Kosovska 23, Novi Sad (broj računa 220-73108-85 - svrha uplate = MORE, POPUT VINA TAMNO), a pretplatnik svoje podatke (ime i prezime, adresa i broj telefona), kao i naslove knjige ili knjiga na koje se pretplatio šalje na: orfelinns@gmail.com.\nKao što rekoh, za koji dan na ovom istom mestu biće i najava ULTIMATIVNOG NEKRONOMIKONA, sa svim detaljima o sadržaju i izgledu te spektakularne knjige, pa ako hoćete da naručite obe, najbolje sačekajte petak da u istom cugu naručite obe ove nove Orfelinove knjige.\nDo tada, evo početka mog pogovora...\nRobert Ejkman: Nema mapa za ove teritorije\n„Suštinska odlika priče o duhovima jeste u tome da ona daje oblik onome na šta se ne može odgovoriti.“\n- Robert Ejkman\nVetar neprestano istrže mapu iz ruku i ispod kamenja dveju junakinja priče „Vozovi“ koje kroz nepregledno englesko vresište stupaju napred, ka zacrtanom cilju; svaki put iznova za njima ostaju samo po četiri kamena koja „razgraničavaju prazninu“. Pod udarom elemenata, tačnije: snažnog pljuska, mapa se pretvori u beskorisnu kašu od pulpe, a njih dve budu – izgubljene. Jedino čvrsto što za njima ostaje su kvadrati od kamenova, zamišljeni ramovi koji uokviravaju ništavilo.\nMotiv putovanja čest je u Ejkmanovim najboljim pričama: u „Čekaonici“ („The Waiting Room“), jedan čovek doživi sablasni susret u čekaonici na jednoj zabačenoj železničkoj stanici; drugi vozeći auto zaluta, pa dospe u vrlo neobično konačište, u istoimenoj priči („The Hospice“); „Stranice iz dnevnika jedne mlade devojke“ ("Pages from a Young Girl's Journal“) su putopis iz Italije, iz pera devojčice koju je na porodičnom proputovanju ujeo vampir; protagonista priče „Nikako ne idi u Veneciju“ („Never Visit Venice“) luta lavirintom slikovitog grada mrtvih gde susreće Crnu damu; mladić dolazi na jedno maglom obavijeno finsko ostrvo gde susreće duhove nedavne, krvave prošlosti u „Kućama Rusa“ („Houses of the Russians“); „U šumu“ („Into the Wood“) govori o ženi koja samuje u braku, ali u udaljenom švedskom pansionu otkriva bliskost sa grupom ljudi koji pate od nesanice; u „Zvonu za plimu“ („Ringing the Changes“) upravo venčani par na medeni mesec dolazi u zabačeno priobalno mesto gde sve crkve istovremeno zvone – kako bi probudile mrtve...\nKao što se može naslutiti iz ovog izbora, Ejkman obesmišljava sam koncept tuđine, jer ne radi se kod njega o konvencionalnom egocentričnom i kultur-rasističkom egzotizovanju, „orijentalizovanju“ i posledičnom demonizovanju svega što nije pretpostavljena srž civilizovanog sveta, Velika Britanija, kao što nalazimo u brojnim engleskim pričama strave iz 19. i 20. veka, gde su bliže (Evropa) i dalje (Afrika, Azija) lokacije prožete pretećom, potencijalno uništiteljskom Drugošću koja samo čeka da zaskoči belog, kulturnog, uglađenog, zdravorazumnog došljaka. Ne, ništa takvo, jer Ejkmanovi likovi izgubljeni su podjednako u Italiji, Grčkoj, Švedskoj, Finskoj, kao i usred Engleske, gde ih samo nekoliko železničkih stanica, ili gradića na mapi, ili pogrešnih skretanja od toplog doma deli od začudnog konačišta, jezive kuće u šumi ili mrtvacima posednutog grada. Tuđina, dakle, kod Ejkmana nije mesto, nego stanje, oblik postojanja.\nMape su, stoga, beskorisne u Ejkmanovim pričama, a njegovi junaci izgubljeni su jer u svetu koji on prikazuje nema čvrstih, pouzdanih orijentira. Pejsaži kojima se oni kreću deluju nekako „pogrešno.“\nMape nisu od koristi kada se seoski predeli menjaju junacima ispod samih stopala, čineći tako referentne tačke nepouzdanim. Opšti efekat prevazilazi 'izgubljenost' junaka. Čitavo okruženje odlikuje se takvom snolikom začudnošću da čitalac ima jak utisak da tuđinska, možda zlonamerna inteligencija izaziva promene i da pojedinci nisu izgubljeni samo fizički, već da su izgubljeni duhovno i psihološki, izgubljeni u haosu vremena i sudbine. (Christine Pasanen Morris, "The Female 'Outsider' in the Short Fiction of Robert Aickman", Nyctalops No. 18, April 1983, p. 58.)\nIpak, to je samo privid, jer ne postoji nikakva tuđinska, zlonamerna inteligencija koja akterima izmiče tlo ispod nogu: Ejkmanovi šetači i lutalice retko kada nabasaju na nešto makar toliko konkretno i, na kraju krajeva, odredivo kao što je „Vilinska staza“ u istoimenoj priči Aldžernona Blekvuda (usred vresišta, kao i u „Vozovima“), a još manje na utvare i prokletstva što čekaju šetače i putnike nalik onima iz priča M. R. Džejmsa. Razlog za izgubljenost najčešće je neodrediv; nije to ničija krivica, greška niti hubris, a ako nema krivice onda ni stravični sled događaja nema odlike kazne...\nОбјавио Dejan Ognjanovic у 10:00 18 коментара:


Nacionalni parkovi - Serbia Visit - Stema Guide\nHome » Aktivnosti » Priroda » Nacionalni parkovi\nSrbija ima na raspolaganju veoma veliko bogatstvo prirodnih lokacija različitih kao i veliki broj turističkih ponuda. Srbija, relativno mala zemlja, ali veoma različitih miljea, može biti ponosna na 5 nacionalnih parkova, 10 prirodni rezervata, 12 prirodnih pećina. Ali u oni koji vole lov nisu ostavljeni po strani: više od 8 miliona hektara za lovne i ribolovne aktivnosti, podeljene u 24 velika polja i gotovo 280 lokacija širom zemlje specijaliovanih za te aktivnosti.\nNacionalni parkovi su veoma dobro turiistički organizovani. Njihovi ekosistemi su sačuvani kao i postojanje hotela i kampova koji su u skladu sa evropskim normama. Prirodnih rezervata tj. ptičijih rezervata ima u okolini Beograda i u Vojvodini i pod nadzorom su države.\nSmešten u Istočnoj Srbiji na planini visine od 19.200 hektara je napravljen 1981 god. Nalazi se na oko sto kilometara od prestonice. U planinama n\na istoku Srbije ovaj park će vas impresionirati svojim brojnim vodenim brzacima u dolinama i svoja dva jezera u visinama (Perućko i Zaovinsko). Kanjon Tare je 3 na svetu kanjon po dubini.\nŠume se šire na više od 13.000 hektara čine jednu od najvećih šumsih prostora u planinama Evrope. Obiluju prirodnim bogatstvom. Skoro 1000 biljnih vrsta i 150 vrsta ptica su prisutne ovde. Susrešćete se sa divljim životinjima, kao što su orao, lisica i mrki medved. Nekoliko hotela vam stoje na raspolaganju u nacionalnom parku Tara (Omorika i Beli Bor) ili u selu Perućac. Kulturna i istorijska mesta u ovom delu Srbije su manastir Rača i nekropole Perućac.\nSmešten u Centralnoj Srbiji, Nacionalni park Kopaonik prolazikroz 45,6 kvadratnih milja i kao takav predstavlja jednu od najvećih planina u Srbiji. Ova oblast je proglašena nacionalnim parkom 1981. godne. Najviši vrh u parku je Pančićev vrh i nalazi se 6.617 metara iznad nivoa mora. Park se nalazi uregionu Suvo Rudište koje se nalazi ispod planine, tako da daje lep kontrast i prizor sa okolnim vrhovima.\nOvaj ceo park se odlikuje veličanstvenim šumama, širokim travnjacima, kao i raznovrsnošću drveća. Samokovska reka je isklesala lepe klisure kroz živopisnu dolinu i zbog strmih delova reke, pravi niz neverovatnih brzaka, kao i slikovitih vodopada.\nOblast Kopaonika je predstavljala rudarsku oblast za Sase i u srednjem veku. Park je pun srednjovekovnih tvrđava koje su izgrađene od tadašnje srpske dinastije koja je vladala u ovoj oblasti. Maglić je najbliži srednjovekovni zamak nacionalnog parka.\nDanas sportovi, posebno zimski sportovi poput skijanja i Snouboarding-a, dovode posetioce redovno na Kopaonik, gd e se nalaze 24 žičare i gondole, kao i 43 milja staza za sve nivoe skijanja. Oblast obiluje snegom, što Kopaonik čini idealnim skijalištem u zimskim mesecima.\nOvaj skijaški centar nudi nešto za svakoga. Ima luksuznihhotela, puno restorana i kafića, kao i noćnog života koji nudi raznu zabavu klubove i barove. Do Kopaonika nije teško doći preko mreže puteva širom Srbije, a najbližimeđunarodni aerodrom nalazi se u Nišu.\nU Panonskoj niziji, ovaj nacion alni rezervat – močvara se širi na skoro 300 kilometara. Možete proći kroz močvaru u čamcu ili na biciklu, svejedno nećete prestajati da se divite tako različitim je bogatstvom faunei flore. Nakon jedan sat na putu od Beograda ćete imati priliku da se približite više od 900 biljnih vrsta, među kojima je ima i\nretkih cvetova karakterističnih imena tipičanih za ovaj deo Banata. Cvetovi kao Božur, pelen i zmija.\nOvo je takođe jedan od najvažnijih rezervata ptica selica u Evropi, sa skoro 300 ptica. Ali i fauna je ovde raznovrsna, jeleni i divlje svinje koji u punoj slobodi šetaju nacionalnim rezervatom. Ukoliko ste zainteresovani za dinamičnije aktivnosti, park vam omogućava lov i ribolov.\nUz Dunav, prema Rumuniji, veličanstvena klisure Đerdapačekaju na vas. Ovaj nacionalni park na 63.000 hektara jeformiran od četiri uzastopne klisure, 800 m visok sa trikotline koje idu u dubinu. U rimsko doba predstavljao jevažan akvadukt, a danas stoji impresivan u visinama iznad reke Dunav, veličine 147 m i dubine od 77 m, to je razlog zašto Dunav predstavlja najdužu prirodnu rečnu klisuru u Evropi.\nOvaj nacionalni park obiluje prirodnim bogatstvom, kao što su 1100 biljnih vrsta, divljih životinja kao što su medved, lisica, vuk, šakal i orao. Takođe, ćete na putu naći arheološke ostatke Lepenskog Vira i rimskih spomenika, kao što Trajanova ploča i ostaci Trajanovog puta.\nPutujući kroz gradove Smederevo i Požarervac, stići ćete u Veliko Gradište gde Dunav ponire u masivima i klisurama.\nNacionalni park Fruška Gora, u blizini Novo g Sada, nudi razne aktivnosti u planinskoj oblasti velike lepote.Prostire se dužinom od 80 km između Sremskih Karlovaca i Šida, pejzaž čine mala, pošumljena brda idoline, sa prosečnom visinom od 440 m iznad mora. Sastoji se uglavnom od velikih šumskih četinara idrveća. Postoji preko 200 vrsta ptica, posebno crni orao, ali i 60 vrsta mačaka i 23 vrste gmizavaca takođe se mogu videti u rezervatu većem od 25 000 hektara. Jeleni, lisice, fazani, patke, jarebice su međunajočuvanijih životinjama u rezervatu. Takođe u Nacionalnom parku ima 1500 biljaka. Park je takođezanimljiv za ribolov u selu, naročito u tri bare oko sela Erdevik na istoku. Konačno, ako se odlučite da se opustite u odmaralištu sa bazenom i sportskim terenima, posetite kompleksa „TEST „, u blizini sela Čerevićna Dunavu, ili Stražilovu u blizini Sremskih Karlovaca.


SELAM GORE, BUJRUM DOLE, ŠTA ŽENE VOLE ? ! – Aleksinac biz\nFoto Zlatko Petrović\nMit da žene traže visokog, snažnog i zgodnog princa na belom konju često može da učini da se muškarci osećaju obeshrabreno, ali za tim nema potrebe.\nSlažemo se da je fizički izgled veoma važan i da ćete imati više uspeha sa ženama ako izgledate lepše, ali nije sve u fizičkoj lepoti. Iako možda zgodan muškarac može lakše da privuče ženski pogled, postoji mnogo drugih muških karakteristika koje žene više privlače.\nPredstavljamo vam 10 stvari koje privlače žene više od fizičkog izgleda.\n10. Kada muškarac voli decu\nBudimo realni, ova osobina može vam pomoći samo ako žena takođe voli decu. Pošto postoje žene koje ne vole i ne žele decu, kod njih vam ova osobina neće pomoći. Ipak, većina žena voli kada vidi muškarca koji voli i ume sa decom. To je stvar psihologije. Žena žele da se jednog dana osete kao ponosne majke, a muškarac koji voli decu, pravi je čovek za njih.\n09. Smisao za humor\nSmisao za humor je definitovno karakteristika koje sve žene traže u muškarcu. Ni izgled Breda Pita neće vam pomoći ako ste dosadni i nezanimljivi. Žene vole da se smeju i vole zabavu, a ako pored sebe imaju duhovitog muškarca koji im to može pružiti u svakom trenutku, onda je to dobitna kombinacija.\nNe morate biti prelepi da biste imali samopouzdanje. Žene vole muškarce sa samopouzdanjem koji su sigurni u sebe i u svoju muškost. Oni znaju sami da donesu odluku i veoma su sigurni i borbeni u tome što rade, a ženama je to neverovatno seksi.\n07. Pozitivno, optimistično mišljenje\nNiko ne voli pesimiste i ljude sa negativnim viđenjem na svet. Optimisti su druga priča, oni su veseli i uvek sa smeškom gledaju na svaku prepreku i problem. Žene traže upravo to, čoveka koji će sa njima pozitivno prelaziti preko svih prepreka.\n06. Sposobnost “slušanja”\nSvaki muškarac zna da sluša, ali žene traže onog koji “sluša” ženu. Kada kažemo da muškarac sluša, to ne znaći da on treba da prati svaku komandu koja mu žena naredi. Žene traže savršenu komunikaciju sa muškarcima, a muškarac koji sluša savete, mišljenja i probleme svoje lepše polovine siguran je pobednik.\n05. Sređen i uredan muškarac\nŽene vole da se sređuju i da u svakoj prilici budu u najboljem izdanju, a to očekuju i od svoje jače polovine. Muškarac ne mora biti lep da bi bio sređen i uredan. Redovno šišanje, sređivanje brade, peglanje odeće, mirisni parfemi i mnogo toga mogu učiniti da žene “odlepe” za vama.\nPoštovanje je definitivno jedan od najbitnijih faktora za uspešan odnos. Uzajamno poštovanje je ključ svega. Ne postoji žena koja ne želi muškarca koji će je ceniti i poštovati. Ovo može biti vaša najjača karika. Ako jasno uspete da pokažete devojci da ste muškarac koji će je poštovati, imaćete veliku šansu da osvojite njeno srce.\nŽene vole uspešne muškarce, to je jednostavno tako. Muškarac koji nema ambicije i ne želi da postigne nešto u svom životu, možda bude dobar dečko na par meseci, ali žene definitivno neće želeti da provedu ostatak života sa njim. Dakle, ambicije su glavna stvar. Ako jasno pokažete ženi da radite na sebi i da imate svetlu budućnost, sigurno ćete probuditi žar u njenom srcu.\nSvo znamo da je romantika najjača moć koju muškarac može da upotrebi na ženi. Žene jednostavno imaju slabost prema romantičnim stvarima. Ali glavna poenta nije biti samo romantičan. Slažemo se da je divno davati bukete ruža, bombonjere i svirati pesmice ispod balkona, ali žene hoće da vide da je vama stalo do njih. Dovoljno je da im pokazujete pažnju, da ih redovno zovete i one će shvatiti vašu jasnu poruku.\nPušite, pijete i jedete lošu hranu, to vam sigurno neće pomoći da osvojite ženska srca. Žene vole zdrave muškarce. Nije strašno popiti piće s vremena na vreme, ali ako vam je to glavna zanimacija, žene će vas jednostavno zaobići. Takođe, morate voditi računa o treningu. Nećete biti zdravi ako samo pravilno jedete, morate trenirati i imati zdravo telo. Žene koje žele decu, najviše će gledati ove osobine, jer neće želeti decu sa nezdravom osobom.\nTekst muški magazin.rs , Foto Zlatko Petrović , sada beogradski „penzos“ , nekada narodni poslanik,i dudogodišnji odbornik Opštine Aleksinac napravio je ove fotografije putujući „negde daleko“ .\nBy Dušan Stevanović|Aleksinac, Društvo, Kultura, Naslovna stranica, Niš, Ražanj, Sokobanja, Svrljig, Zabava|Коментари су искључени на SELAM GORE, BUJRUM DOLE, ŠTA ŽENE VOLE ? !


Prvi put u istoriji, pripadnici srpske vojske kreću u ulične proteste | WebTribune\nHome U FOKUSU Prvi put u istoriji, pripadnici srpske vojske kreću u ulične proteste\nPosted date: новембар 17, 2016 In: U FOKUSU\nVojni sindikat Srbije zakazao prvi protestni skup zaposlenih u sistemu odbrane. Protest 27. novembra je presedan, kaže ministar Zoran Đorđević.\nPripadnici Vojske Srbije prvi put u istoriji naših oružanih snaga 27. novembra održaće protestni skup ispred sedišta Ministarstva odbrane u Beogradu. Vojni sindikat Srbije pozvao je svoje članove i sve građane da se okupe i zatraže poboljšanje materijalnog statusa oficira, podoficira, vojnika i civila zaposlenih u sistemu odbrane.\nPovod za protestni skup, kako navode organizatori, jeste višemesečno ignorisanje reprezentativnog Vojnog sindikata u dijalogu o položaju pripadnika vojske. U ovom sindikatu navode da poslodavac – Ministarstvo odbrane odbija da ih prihvati kao učesnika u razgovorima o primanjima, prinadležnostima i pravima zaposlenih.\n– Ministarstvo odbrane donelo je više važnih akata bez uvažavanja našeg stava – kaže Novica Antić iz Vojnog sindikata. – Reč je o pravilnicima o platama, putnim troškovima, radnom vremenu, dnevnicama… Oni su doneti bez ikakvih konsultacija sa nama, iako se najdirektnije tiču materijalnog položaja.\nJedan od najvažnijih zahteva vojnih protestanata biće usaglašavanje osnovice za obračun plata sa zakonskim minimumom. Zbog višegodišnje neusaglašenosti više od 70 posto zaposlenih u sistemu odbrane prima platu koja je manja od republičkog proseka. Jedan od neslavnih aduta organizatora protesta je i podatak da više od 80 posto vojnih i civilnih lica mesečno zarađuje manje od iznosa potrošačke korpe.\nU Ministarstvu odbrane najavljeni skup smatraju “presedanom koji ne zavređuje podršku ostalih zaposlenih” i podsećaju da je vojska u Srbiji uvek delila sudbinu ostalih građana.\n– Pripadnici vojske moraju da prihvate činjenicu da se na unapređenju njihovog položaja radi, ali prema realnim mogućnostima i snazi privrede od koje zavise svi građani – kaže Đorđević.\nMinistar smatra i da briga o životnom standardu ne treba da bude privilegija sindikata, već “zajedničko nastojanje da se poboljšaju materijalni položaj i uslovi rada prema realnim mogućnostima države”.\n– Protestni skup nije način da se pokuša iznuditi nešto za šta u ovoj situaciji nema mogućnosti. Postupno poboljšanje standarda i radnih uslova ostaje preokupacija Vlade. Kroz istoriju je bilo mnogo teških trenutaka, ali pripadnici vojske, koji su uvek sve delili sa svojim narodom, nikada nisu javno protestovali – ističe Đorđević.\n– Zabranjen je samo štrajk, protestna okupljanja nisu. Nošenje uniforme, takođe, nije dozvoljeno samo na političkim skupovima, pa su naši članovi slobodni da na protest dođu i uniformisani – navodi Novica Antić iz Vojnog sindikata.\nProtesti vojnika u Evropi nisu novost. Poslednji ovakav skup održan je u utorak u Briselu, gde je više od 8.000 pripadnika oružanih snaga i belgijskih vojnih službenika diglo glas protiv podizanja starosne granice za penziju. Skup je završen žestoko, sukobima s policijom i upotrebom suzavca.\nŠEŠELJ: Milović ubio Šiptara, Englezi vršili pritisak da Čović preuzme vladu posle ubistva Đinđića\nRUSKE TAJNE SLUŽBE U ŠOKU ZBOG SAZNANJA: Evo ko sprema nuklearni napad da razori Rusiju, i agente da pobiju rusko rukovodstvo\nSpecijalni izaslanik SAD, pozvao hrvatsku vladu da ubrza povratak imovine onima koji su preživeli Holokaust\nEU OTVORENO RASTURA MAKEDONIJU: Evropski komesar naređuje da Zaev i Albanci naprave vladu


12.11.2021 u 10:24\nArilje. – U ariljskom kraju, prestonici malinarstva sa mnoštvom voćarskih zadruga, nedavno je osnovana prva ženska zadruga. Pod imenom „Mirosnice”, sa sedištem u etno domaćinstvu „Savić” u Mirosaljcima, gde ukućani ručno šiju i na razboju tkaju izvornu srpsku narodnu nošnju koju prodaju nadaleko. Njihovim primerom poći će i druge žene ariljskog kraja umešne da sašiju, izvezu, izatkaju, prave suvenire, pripreme kulinarske delikatese i ukusnu zimnicu, goste dočekaju u turističkim domaćinstvima, a sve to mogu da ponude tržištu. Prilikom stvaranje prve ženske zadruge u Arilju, korisne za osnaživanje sela, predstavnici Ministarstva poljoprivrede, Zadružnog saveza Srbije i užičke Regionalne razvojne agencije boravili su u opštini Arilje. Nakon sastanka sa predstavnicima opštinske vlasti\n03.11.2021 u 10:16\nSredstva za realizaciju Programa podrške razvoju zadrugarstva dobilo 57 zadruga\nJavni konkurs za zadruge je završen i na njega se javilo više od 300 zadruga, a sredstva je dobilo 57 zadruga, izjavio je ministar za brigu o selu Milan Krkobabić. Za realizaciju Programa podrške razvoju zadrugarstva dodelom bespovratnih sredstava za unapređenje poslovanja i tehnološki razvoj zadruga u Srbiji, kako glasi pun naziv ovog konkursa, izdvojeno je ukupno pola milijarde dinara, pri čemu je za stare namenjeno po 15 miliona dinara, a za nove po 7,5 miliona. „Najveći broj zadruga koje su konkurisale je iz oblasti voćarstva, njih 21, zatim ratarstva 15, stočarstva šest, povrtarske četiri a ima po jedna socijalna i turistička. U narednom periodu stiže im novac za voćnjake, povrtnjake, mehanizaciju, nabavku stada i slično”, rekao je Krkobabić, gostujući na TV Pink prenosi\n08.07.2021 u 21:17\nUdar restitucije na „Agro – Klek”\nZrenjanin – Zadrugari ZZ Agro– Klek protestovali su pred Gradskom kućom u Zrenjaninu. Oni su nezadovoljni jer Agencija za restituciju hoće da im oduzme zemlju koju decenijama obrađuju i za koju tvrde da je upisana u katastar kao njihovo vlasništvo. Ako se to dogodi, oni kažu da je pod velikim znakom pitanja opstanak farme krava muzara, sa koje svaki dan isporučuju velike količine mleka. U dogovoru sa čelnicima iz gradske uprave protest je privremeno obustavljen. Funkcioneri kažu da je lokalna samouprava nenadležna, ali da će posredovati da se problemi reše na pravoj adresi, a zadrugari da će nastaviti protivljenje svim radnjama koje vode gašenju zadruge i farme. Opstanak jedne od najuspešnijih zemljoradničkih zadruga u Vojvodini Agro – Klek, iz Kleka, čiji su vlasnici pedesetak\n14.04.2021 u 15:40\nPola milijarde dinara za razvoj zadrugarstva\nProgram podrške razvoju zadrugarstva dodelom bespovratnih sredstava za unapređenje poslovanja i tehnološki razvoj zadruga ne teritoriji Srbije predstavljen je danas, a ove godine je za te namene na raspolaganju pola milijarde dinara. Javni konkurs za dodelu sredstava biće raspisan uskoro, prednost će kao i do sada biti na nerazvijenim, pograničnim i brdsko-planinskim područjima, ali će komisija, kako je rečeno na konferenciji u Beogradu, kao i prethodnih godina voditi računa o ravnomernoj zastupljenosti čitave teritorije Srbije. Maksimalan iznos bespovratnih sredstava predviđen za novoformirane zemljoradničke poljoprivredne zadruge je 7,5 miliona dinara, dok je starim zemljoradničkim poljoprivrednim zadrugama namenjeno do 15 miliona dinara, po zadruzi. Ministar zadužen za brigu o\n10.02.2021 u 18:57\nMinistar za brigu o selu Milan Krkobabić danas je tokom posete Jablaničkom okrugu rekao da je sve je spremno za dodelu bespovratnih sredstava zadrugama i da je za te namene u ovoj godini u republičkom budžetu obezbeđeno pola milijarde dinara. U selu Stajkovce, gde ima desetak proizvođača povrća, Krkobabić ih je pozvao na udruživanje, kako bi što bolje iskoristili državne podsticaje. Maksimalan iznos bespovratnih sredstava predviđen po jednoj zadruzi, prema uslovima konkursa koji će biti uskoro objavljen, za novoformirane zadruge je 7,5 miliona dinara, a za stare do 15 miliona dinara, prenosi Beta. Prioritet u podeli novca zadrugama ostaju jug Srbije, nerazvijena, manje razvijena i devastirana područja, kao područja kojima je najviše potrebna briga države, ali će se prilikom\n13.07.2020 u 11:38\nSomborska „Zadrugarka” prodaje imovinu, ponuđena i slika Milana Konjovića\nImovina somborske zemljoradničke zadruge „Zadrugarka” u stečaju ponuđena je na prodaju po početnoj ceni od 26 miliona dinara, objavio je stečajni upravnik. Objekti i oprema u industrijskom kompleksu ponuđeni su za 23,5 miliona dinara, dok su početne cene za dva kompleksa zemljišta nešto preko milion dinara. Za 154 hiljade dinara prodaju se i tri umetničke slike među kojima je i delo Milana Konjovića, prenos Tanjug. Javno nadmetanje za imovinu Zadrugarke zakazano je za 11. avgust.\n02.01.2020 u 22:00\nSrbiju ne sme da snađe usud puste zemlje\nOd početka projekta „500 zadruga u 500 sela”, 2017. godine dodeljeno je ukupno 1,7 milijardi dinara bespovratnih sredstava za 152 zadruge. U istom periodu osnovano je čak 613 zadruga. Sličnim tempom nastavljamo i u 2020. godini za šta je opredeljeno novih 580 miliona dinara za 50, 60 zadruga, kaže u razgovoru za „Politiku” Milan Krkobabić, ministar bez portfelja zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća. Mora vam se priznati da ste uspeli da oživite zadrugarstvo u Srbiji. Nedavno ste potpisali 58 ugovora za dodelu bespovratnih sredstava zadrugama. Koliko je ukupno do sada potpisanih ugovora, koliko je to ukupno novca i šta su planovi za 2020. godinu? To priznanje Kabinet za regionalni razvoj koji predvodim deli sa Akademijskim odborom za selo Srpske akademije\nŠkolama bi dobrodošla pomoć za povratak zadrugarstva\nRasute su po celoj Srbiji: „Bataljonci” u Kraljevu, „Pionir” u Ivanjici, „Vredne ruke” u Požarevcu, „Zlatni klas” u Svilajncu, „Vinogradar” u Aleksandrovcu, „Mali rudari” u Kostolcu, „Pčelica” u Somboru, „Lider” u Beogradu... U moru reformističkih poduhvata prosvetne vlasti nižu se pod zajedničkim imenom – učeničke zadruge. Okupiraju pažnju školske populacije. Neguju se van nastave. Nisu rezultat nametnute obaveze, već dobre volje i entuzijazma. Ipak, više je škola u kojima postoji veliko interesovanje za ovaj pedagoški program nego onih koje su se latile zadrugarstva po novoustanovljenim principima. Treba im pomoć da pronađu svoje mesto u novom sistemu učeničkih zadruga\n10.10.2019 u 17:00\nPrva ženska zadruga u selu Gorčinci opravdala ulaganja iz Programa Vlade\nU naredne tri godine planiramo da izdvojimo 100 sela u pet južnih okruga i da u njima podstaknemo privrednu aktivnost kroz zadruge, uložimo u infrastrukturu, seoski, lovni i etno turizam kao i u kulturne i sportske sadržaje. Ovo je rekao ministar Milan Krkobabić, zadužen za regionalni razvoj i kopredsednik Nacionalnog tima za preporod sela Srbije, prilikom današnje posete Pirotskom upravnom okrugu. On je obišao novoosnovanu zemljoradničku zadrugu „Darovi Lužnice” iz sela Gorčince, kojoj je prošle godine iz Programa Vlade Srbije namenjenog zadrugama dodeljeno 7,3 miliona dinara za nabavku linije za preradu i pakovanje voćarskih i povrtarskih proizvoda.„Ova prva ženska zadruga je pravi primer kako inicijativa i rad, uz finansijski podsticaj, u pravim rukama daju rezultate”,


Kako bi se i dalje zadržala povoljna epidemiološka situacija u odžačkoj općini, Općinski stožer Civilne zaštite donio je odluku da se odgodi ovogodišnja manifestacija Posavsko kolo. Zapovjednik stožera Jakov Ivanković kazao je da je to u cilju očuvanja zdravlja građana. Mjesne zajednice, koje namjeravaju provoditi neke sadržaje u sklopu te manifestacije, a na kojima sudjeluje manji broj građana, trebaju se sa zahtjevima obratiti i Stožeru i Policijskoj upravi Odžak.


Tražene usluge - ZimiHome Spa\nVAŠE USLUGE SU TRAŽENE\nPotrebni pružaoci usluga (fizička lica) za sledeće gradove:\nBEOGRAD, NOVI SAD, NIŠ, KRAGUJEVAC, SOMBOR, SUBOTICA, LESKOVAC, ZRENJANIN, PANČEVO, ČAČAK, NOVI PAZAR, KRALJEVO, SMEDEREVO, VALJEVO, KRUŠEVAC, VRANJE, ŠABAC, UŽICE, SOMBOR, POŽAREVAC\nPrijavite se još danas - broj mesta po gradovima je ograničen!\nČišćenje stanova, manikir, klima servis, fitnes treneri,\nnabavka potrepština starijima, friziranje, depilacija...\nOvo su neke od najtraženijih usluga danas.\nNe morate imati salon ili kancelarju - prijavite se, dobijaćete nove klijente u vašem gradu i imati naplatu vaših usluga - u gotovom ili bankovnim karticama.\nDOBRODOŠLI U ZIMIHOME\nZimiHome je savremena mobilna aplikacija za usluge na zahtev – na adresi korisnika ili onlajn. Zamislite da imate oglas koji svakog dana vidi hiljade korisnika u vašem gradu, ali ne samo da ga vide, već mogu da zakažu vašu uslugu u terminu kada ste vi označili da ste dostupni, gde mogu da vam plate u gotovom ili bankovnim karticama i gde imate evidenciju prethodnih i budućih zakazanih usluga – sve u jednoj aplikaciji u vašem telefonu! Korisnici naše aplikacije traže vaše usluge – prijavite se još danas i koristite ZimiHome potpuno besplatno!\nKO SVE MOŽE DA SE PRIJAVI KAO PRUŽALAC USLUGA?\nKao pružalac usluga se može prijaviti svako ko kvalitetno obavlja svoje usluge. Nije potrebno da imate objekat u kome pružate usluge, jer preko ZimiHome, usluge pružate na adresi klijenta ili onlajn. Ukoliko za kvalitetno obavljanje vaše usluge možete sa sobom poneti materijal i alate i pružiti uslugu u kući/stanu korisnika, onda je ZimiHome idealno rešenje za vas – dobijaćete zahteve od klijenata u terminima kada vi to odredite i naplatiti svoje usluge u gotovom ili bankovnim karticama.\nZAŠTO TREBA DA SE PRIJAVITE NA ZIMIHOME?\nZato što više ne morate plaćati oglase u potrazi za novim klijentima. Zato što više ne morate upisivati u notes kada vam je ko zakazao uslugu. Zato što vas klijenti više neće zvati telefonom i uznemiravati. Zato što više ne morate voditi evidenciju ko vam je ostao dužan i juriti naplatu. Zato što ćete imati redovno nove klijente i veću zaradu. Zato što sa ZimiHome, imate kancelariju u svom telefonu, gde god da se nalazite.\nSVE ŠTO NAPLATITE OD KLIJENTA JE VAŠE!\nZimiHome možete koristiti potpuno besplatno! Preuzmite aplikaciju i kreirajte profil još danas!\nSVE ŠTO VI TREBA DA URADITE JE DA SE PRIJAVITE NA APLIKACIJI, ODABERETE SVOJU VRSTU USLUGE I POSTAVITE TERMINE KADA STE DOSTUPNI ZA OBAVLJANJE USLUGE.\nSve ostalo aplikacija sama radi za vas: nalazi vam klijente koji zakazuju vaše usluge, prikazuje vam adresu klijenta i vreme rezervacije, obračunava krajnju cenu vaše usluge i prikazuje statistiku prethodnih usluga i zarada koje ste ostvarili.\nPOTREBNE ŽENE ZA ČIŠĆENJE STANOVA – 400 din/h\nMožda se već bavite ovom uslugom ali nemate dovoljno klijenata? Možda ste u penziji, student, trenutno bez posla, a pedantna ste osoba i želeli biste da dodatno zarađujete pružajući usluge čišćenja? U oba slučaja imamo za vas rešenje. Ova usluga je trenutno veoma tražena, tako da možete očekivati nove klijente već od prvog dana i čistu zaradu – sve što naplatite klijentu vaše je!\nPreuzmite ZimiHome aplikaciju. Dobijaćete rezervacije usluga od klijenata po vašem kalendaru dostupnosti koji će vam odmah po obavljenoj usluzi platiti na osnovu broja utrošenih sati.\nPOTREBNE USLUGE MANIKIRA NA ADRESI KLIJENTA\nRadite manikir? Da li ste razmišljali o tome da usluge manikira/pedikira obavljate na adresi klijenta? Ukoliko niste, sada je pravo vreme za to. Za ženu koja je navikla da redovno ima korigovanu nadogradnju, izrasla nadogradnja ili slomljeni nokat su nezamislivi! Postoje razne situacije zbog kojih klijenti ne mogu doći u salon, već im je potrebna vaša usluga u njihovoj kući/stanu. Ili, ako se bavite uslugom manikiranja, a nemate svoj salon, ZimiHome je idealno rešenje za vas. Ova vrsta usluge je danas veoma tražena.\nPreuzmite ZimiHome aplikaciju. Dobijaćete rezervacije usluga od klijenata po vašem kalendaru dostupnosti koji će vam odmah po obavljenoj usluzi platiti na osnovu vaših cena usluga.\nPOTREBNI SERVISERI KLIMA UREĐAJA\nUkoliko se bavite servisiranjem klima uređaja, sada je pravi trenutak da kreirate nalog na ZimiHome aplikaciji – možete očekivati jako veliki broj klijenata svakog dana tokom leta. Sa ZimiHome nemate naporne telefonske pozive, ne morate gledati u svoj notes da biste saznali da li i kada imate slobodan termin – jednostavno dobijate rezervacije za usluge po vašem kalendaru dostupnosti koji se sam ažurira, gde imate sve detalje o lokaciji klijenta i usluzi koja mu je potrebna.\nPreuzmite ZimiHome aplikaciju i iskusite novu dimenziju poslovanja koja će vam olakšati život. Klijenti vam plaćaju odmah po obavljenoj usluzi na osnovu vaših cena usluga koje postavite u aplikaciji.\nPOTREBNI FRIZERI – NA ADRESI KLIJENTA\nBavite se friziranjem? Nemate svoj salon? Preko ZimiHome aplikacije ćete svakodnevno dobijati nove klijente kojima je potrebna vaša usluga u njihovoj kući/stanu. Mi imamo razne vrste frizerskih usluga dostupne na aplikaciji, i ukoliko ne obavljate sve frizerske usluge, možete se prijaviti samo za jednu, recimo šišanje. Ovakav način pružanja frizerskih usluga je danas veoma tražen. Ljudi često ne mogu otići do salona, ali bi rado platili frizera koji bi došao do njih i pružio im željenu uslugu.\nPOTREBNI KOZMETIČARI – NA ADRESI KLIJENTA\n“Hitno mi treba depilacija ali ne mogu do salona” – to je poruka koja se danas veoma često čuje. Klijenti prsto vape za ovom vrstom usluge, ali nemaju načina da nađu kozmetičara koji je voljan da ponese potreban materijal i obavi uslugu na adresi klijenta. Ukoliko želite svakodnevno nove klijente koji bi vam vrlo rado platili za uslugu u svom stanu, kreirajte nalog na ZimiHome Provider aplikaciji. Dobijaćete zahteve za usluge po vašem kalendaru dostupnosti sa svim detaljima usluge i lokacije klijenta, tako da je na vama samo da uslugu prihvatite preko aplikacije, dođete na ugovorenu adresu, obavite uslugu i naplatite.\nPreuzmite ZimiHome aplikaciju i zarađujte više i lakše. Klijenti vam plaćaju odmah po obavljenoj usluzi na osnovu vaših cena usluga koje postavite u aplikaciji.\nUkoliko vam je potrebna pomoć u vezi kreiranja naloga i korišćenja aplikacije, možete poslušati korisne audio instrukcije


Mekalister: Bojkot izbora ne doprinosi jačanju demokratskih institucija | Novinska agencija Beta\nEU-I-GRADJANI-SRBIJE | 27.08.2019 15:40 > 27.08 15:40\nPredsedavajući Odboru Evropskog parlamenta za spoljne poslove Dejvid Mekalister ocenio je u Beogradu da eventualni bojkot predstojećih izbora u Srbiji ne bi doprineo jačanju demokratskih institucija. Mekalister je rekao i da EP pažljivo prati okrugle stolove vlasti i opozicije na beogradskom Fakultetu političkih nauka i da je spreman da pruži podršku da se nađe zajednički jezik.\n"Bojkot izbora 2020. godine značio bi da stavovi stranaka koje ne učestvuju na izborima ne bi mogli da se čuju u parlamentarnoj debati, a to ne doprinosi jačanju demokratskih institucija", rekao je Mekalister novinarima 26. avgusta posle razgovora s poslanicima vlasti i opozicije, predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović.\nMekalister je kazao da je u razgovoru s 13 poslanika Skupštine Srbije čuo "sve stavove i mnogo različitih mišljenja", i da im je kazao da veruje da je parlament mesto za demokratsku debatu u kojoj se čuju različiti glasovi, ali i mesto za usvajanje zakona koji zemlju vode ka EU.\n"Kako sam razumeo, bojkot još nije objavljen, neke stranke razmišljaju o tome, ali ima vremena do izbora, treba nastaviti aktivnosti na unapređenju rada parlamenta", naveo je Mekalister, dosadašnji izvestilac EP za Srbiju.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici rekao je na istoj konferenciji za novinare da najnoviji Izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u procesu evrointegracija sadrži detaljne preporuke za sprovođenje izbora i da EU ohrabruje vladu Srbije da ih primeni, jer to "povećava izglede da izbori 2020. godine budu slobodni i pošteni".\nMekalister je pohvalio ekonomski razvoj Srbije i dodao da je obavešten "o stranim investicijama i infrastrukturi koja se gradi".\nNaveo je da je u razgovorima koje je vodio sa srpskim poslanicima i s predstavnicima civilnog sektora fokus bio na ustavnoj reformi i dodao da je "neophodno pohvaliti šta vlada radi, posebno u oblasti vladavine prava i ekonomskih reformi, uključujuci oblast medija".\nMekalister je rekao da je Evropska komisija dala niz preporuka za unapređenje rada parlamenta i da je važno da se to primeni.\n"Parlament je mesto gde treba da se odvija demokratska debata, ali i gde se odlučuje o svemu bitnom na putu evropskih integracija", naveo je Mekalister.\nOn je rekao da postoji i spisak preporuka za unapređenje izbornog sistema u Srbiji i dodao da je "primetio da je vlada počela da razgovara s predstavnicima OEBS-a o preporukama za izbore".\nNaveo je da je s Vučićem razgovarao o različitim temama domaćim, regionalnim, međunarodnim.\nMekalister je kazao i da je u Srbiju došao "da bi slušao druge", da će o svemu što je čuo obavestiti Brisel i da će uskoro biti još njegovih poseta Beogradu.\n"Sada je pitanje da li će dijalog Beograda i Prištine biti nastavljen i kada, ali on mora da bude nastavljen jer alternativa ne postoji", naveo je Mekalister.\nMekalister je rekao da će novi saziv EP i nova Evropska komisija nastaviti da podržavaju politiku proširenja EU i posebno put Srbije ka članstvu u Uniji.\nMekalister je takođe najavio da će ove nedelje u Beograd doći predstavnici Evropskog parlamenta Eduard Kukan i Knut Flekenštajn da razgovaraju sa svim političkim partijama i utvrde ima li volje da se prihvati pomoć EU u unapređenju rada Skupštine.


REGIONI I LOKACIJE - INTEREG-IPA\nBorski region: nalazi se na krajnjem istoku zemlje i obuhvata četiri opštine: Bor, Majdanpek, Negotin, Kladovo. Reka Dunav je imala značajan uticaj na klimu i zemljište. Ova oblast je bila naseljena i privlačna čak i pre nego što su Rimljani došli na ovo područje.\nDanas je Negotinska krajina geografski i generalno identifikovana sa opštinom Negotin, koja se prostire na 1.089 km2. Krajina se nalazi na granici između Srbije, Rumunije i Bugarske. Ravnica, poznata pod nazivom Negotinska ravnica, nalazi se između Timoka i Dunava do planinskog luka Vidrovac-Badnjevo-Bratujevac. Iznad ovo je ravno plato do planina Deli Jovan i Stol, da se čitava ova oblast prirodno izdvaja od centralne i zapadne Srbije. Iz tog razloga, i zbog relativno male nadmorske visine, sam grad je oko 45 metara nadmorske visine. Geografske koordinate:\ngeografska širina: 44 ° 13 ‘0 „- severno od\ngeografska širina 22 ° 31 ’60 „- istok\nNegotin se nalazi na ravnici okruženom planinskim opsegom (Miroč, Crni Vrh i Deli Jovan) i otvorenim prostorima na istočnoj i južnoj strani što uzrokuje veoma specifičnu klimu Negotinu. Geografska lokacija i karakteristike reljefa pogođene određenim specifičnostima u pogledu klimatske opštine Negotin. U stvari, postoje značajne razlike između maksimalne i minimalne temperature, koja je karakteristična za kontinentalnu klimu. Prosečna maksimalna temperatura u julu (28,5˚C) i srednji minimum u januaru (-4,5˚C). Apsolutno fluktuacija temperature je 69,7˚C. Prema merenjima u Negotinu, dominiraju zapadnim i sjeverozapadnim vjetrom. Karakteristike ovog područja, kao rezultat geološke strukture, tektonskih i egzogenih procesa mogu se izraziti područja nadmorske visine i izloženost, kao i pokazatelji relevantni za ocjenu korištenja tla . Prema visinskim zonama, teren se može grubo podeliti na tri dela: područja sa nadmorskim visinama ispod 300m. Ovo je količina koja prevladava u ovom regionu (više od 70% ili 785 km2); zona sa 300-800m (297km2, što je oko 27%); zone sa visinama do 800m (samo oko 0,6% ili 7km2). U pogledu izloženosti, obične oblasti prevladavaju bez specifične ekspozicije, jer su izložene jugoistoku.\nNegotinska krajina je jedan od najpoznatijih vinogradarskih terena u RS. U Krajini dominiraju autohtone sorte kao što su Bagrina, Drenak, Začinak, Bela i Crna tamjanika i Prokupac, ali u ovom polju kultivišu vinove loze najfinijim međunarodnim sortama. Vina iz ovog terroira privlače strane turiste iz različitih krajeva Evrope, a na mjestima Rajac, Rogljevo, Smedovac podižu svoje vinograde i vinarije. Ovaj region je deo našeg istraživanja i na njemu su identifikovane neke od autohtonih sorti grožđa.\nBraničevski i Podunavski region je u centralnoj istočnoj Srbiji. Ukupna površina je 5.107 km2 što čini 5,8% teritorije Srbije. Region se sastoji od dva administrativna okruga: Braničevo i Podunavlje. Opština Braničevo sa 1 gradom – Požarevac (koja ima i posebnu administrativnu teritoriju – opština Kostolac) i 7 opština: Veliko Gradište, Golubac, Kučevo, Žabari, Petrovac, Malo Crniće i Podunavski sa 1 gradom – Smederevo i 2 opštine: Smederevska Palanka i Velika Plana. Na regionalnom nivou ima ukupno 248 lokaliteta. Geografski, region je podijeljen na istočni brdski i planinski teren (Homoljsko-Kučajske montaže) i centralno-zapadni dio, okružen rekama: Dunavom na sjeveru i njenih pritokama, Velikoj Moravi, Peku i Mlavi, sa juga. Rijeke navodnjavaju otvorene ravnice i učiniti ih plodnijim. Najveća ravnica je Stig. Ukupno 61% teritorije karakterišu visokokvalitetni tipovi tla. U zavisnosti od tačne geografske lokacije, u Braničevsko-podunavskom području postoje dve vrste klime: planinski vazduh u istočnoj kontinentalnoj klimi, a na centralnom zapadu. U zapadno-centralnom delu regiona, zemljište je dobilo 650 mm kišnice godišnje. Najveća količina padavina u maju (72mm) i junu (86mm), a najniža u februaru (38mm). Ceo region je vetrovit. Najčešće, vetar duva sa jugozapada – „košava“, ili povremeno udari i sjeverozapadni vjetrovi. Više od 170 dana godišnje je vetrovito. Region se uklapa sa nacionalnim prosekom 62-91 dana sunca godišnje. Na levoj strani rijeke je Mlava područja vinograda Mlava-Oreovačko: Viteževo, Oreovica, Aleksandrovac, Mirijevo, Žabari. Podunavski region bogat je i vinogradima i voćem iz područja: Golobok, Udovice, Kolari, Drugovac, Umčari oko Smedereva. Spomenute lokacije su zabeležene preko 20 autohtonih sorti voća i vinove loze.\nBanatski region je deo Panonske ravnice, i stoga predstavlja običnu oblast. U njemu, aluvijalni nivoi, drvene terase, drvene ravnice, peščare i manji delovi planine predstavljaju reljefne jedinice. Osim Srbije, Banat se proteže preko dela teritorije Rumunije. Podijeljen je na tri dijela: severni, centralni i južni Banat. Kada je riječ o srpskom dijelu Banata, najviši dijelovi reljefa su niske Vršačke planine, koje dominiraju južnim Banatom. Najviši vrh je Gudurica, visine 641 m, što je i najviša tačka u Vojvodini. Ovaj planinski masiv zauzima površinu od oko 170 km2. Donji reljefni kontinenti sa planine su peščane dine, od kojih u srpskom dijelu Banata na jugoistoku nalazi se peščar Banat (Deliblatska) i pokriva površinu od oko 300 km2, proteže se u pravcu jug-sjeverozapad. To je najveći peščan prostor u Evropi, stabiliziran i prekriven vegetacijom. Na njegovoj površini nalaze se dine, depresije interkulacije, iscrpljenost i garmada. Pošto je bio potpuno oskrnavljen, 1815. godine priključio se pošumljavanju kako bi se sprečilo pjeskarenje, tj. Njegovo pustošenje. Uglavnom se postavljaju drvenaste biljke, a pesak je uglavnom povezan. Drvenasta ravnica oko Deliblatskog peska se zove Južni Banat. Širina je široka, širina je na sjeverozapadu. Balkanska drvena terasa je u mnogim mjestima popunjena rekama Banatima i gravirana uskim ili širim aluvijalnim nivoima, sa puno olakšica ostataka ranijih tokova. Neki od njih su pretvoreni u slatkiše. Najniži delovi područja reljefa su aluvijalni. U ovom delu Banata nalazi se i najniža tačka Vojvodine – usta rijeke Nere na Dunavu;\nTemperatura vazduha – jedan od najvažnijih klimatskih elemenata. Vrednosti srednjih mesečnih temperatura vazduha ukazuju na to da je najtopliji mesec jul, sa prosečnom srednjoročnom temperaturom od 21,4 ° C, a najhladniji januar -1,5 ° C. Vetar je takođe značajan klimatski element koji doprinosi isparavanju (isparavanju vlage iz zemlje). Najvažniji vetar u Banatu je „košava“. Formirana je tako da hladni vazduh iz ruske ravnice krene ka zapadu i susreće se sa planinskom barijerom karpatskog pejzaža. kao što je vrlo teški vazduh, spušta se u klisuru i planinske prelaze, probija se do Đerdapa, gde se kreće znatna količina vazdušnih masa, koja kada ih napuste stvori olujni i hladni vetar. Donosi suvo i vedro vreme. Njegova prosečna brzina kreće se od 18-40 km / h, tj. 5-10 m / s, međutim u ekstremnim slučajevima dostiže brzinu do 50 m / s. Ima izraženu frekvenciju (na primjer, u Zrenjaninu 220 ‰, u Vršcu 216 ‰). Prema Boforovoj skali, ona ima intenzitet od 2,7.\nVlažnost zraka – prosječna relativna vlažnost vazduha je 75%. Blago – utiče na intenzitet sunčevog zračenja. Za agrarnu proizvodnju, to je posebno važno u prolećnim i jesenskim mjesecima. Štiti zemljište od jačih zračenja. Pomeri se sa desetinama. Tokom leta, oblačnost je 4,3 desetine; tokom jeseni 5.2 desetine; tokom proleća 5.7 desetina; a tokom zime 6,9 desetina. Srednja godišnja oblačnost je 5,5 desetina. Padavine – izuzetno važan klimatski element za život, prije svega biljke, iu širem smislu, za živote ljudi i njihov posao. S obzirom da je Panonska ravnina okružena okolnim planinskim opsegima sa svih strana, formirani su specifični lokalni i regionalni uslovi za precipitaciju sedimenta. Banat dobija najmanje padavina. Na Vršačkoj padini 900 mm padavina se izlučuje godišnje. Opšta karakteristika kišnog režima jeste neuobičajena promena količine padavina za iste mjesece i mjesta u različitim godinama, au istoj i istom mjesecu različita mjesta. Do proleća proleća i početka leta, ciklonski tokovi iz Skageraka pokazuju vlažno vrijeme i puno kiše koje su izuzetno važne za vegetaciju. Tokom zime, sa isticanjem anticiklona i formiranjem ciklona u Biškeku, Đenovi i venecijanskim zaljevima, vazdušne struje se kreću preko Vojvodine, donoseći oblačno, kišovito i kratkotrajno toplo vrijeme, koje se brzo zamjenjuje hladnim i snežno vreme. Tokom leta su kiše ravne. Sneg je redovan fenomen. prvi sneg se javlja između 1. decembra i 16. decembra, a održava se do 15. februara, 16. marta. Pojava grada, koja se redovno izlučuje od kumulonimbusa, se dešava u prosjeku 1-2 dana godišnje, obično krajem proljeća i početkom leta, te uzrokuje teška oštećenja poljoprivrednih kultura.\nJaša Tomić – grad sa najkonkurentnijom klimom u Srbiji, nalazi se na granici srpskog Banata i Rumunije, odnosno na granici Srbije sa Rumunijom.Pijatra Rošie (211m) i Šumingu (200m).\nNa stvaranje zemlje u Banatu, apsolutni i složeni uticaj imao je klimu, tj. Direktno organski svet.


Sednici su pored dr Jana Jovankoviča prisustvovali sledeći odbornici Skupštine opštine: Jan Šulјan, Tatiana Vujačić, Dragica Pejković, Veroslava Slјuka Cerovski, Jan Jovankovič, Jan Čanji, Darko Stojanović, Anna Stojanović, Martina Martinko Sabolčki, Tatiana Nosalј, Branislav Huđan, Branislav Kozarov, Lazar Popadić, Miroslav Čeman, Miroslav Stupavski, Momčilo Gagić, Karolina Halupka, Dragan Krčmar, Jelena Ninković, Rajko Perić i Želјko Bosančić.\nOdsutni: Ondrej Fekete, Jarmila Balažova, Nemanja Pojužina i Srđan Ilijevski.\nOsim odbornika Skupštine opštine sednici su prisustvovali: predsednica Opštine Bački Petrovac Jasna Šproh, zamenik predsednice Opštine Bački Petrovac Srđan Simić, članovi Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac Mihal Hatalјa i Ondrej Bovdiš, sekretar Skupštine Opštine Bački Petrovac Pavel Severinji, načelnica Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac Jaroslava Čanji Jević, pravobranilac opštine Vladislav Tarnoci, rukovodilac Odelјenja za privredu, urbanizam, komunalno-stambene i inspekcijske poslove Duško Lukač, rukovodilac Odelјenja za budžet, finansije i poresku administraciju Milena Nišić, direktor Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac Nebojša Marušić, v.d. direktora Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac Bilјana Drakulić, v.d. direktora JKP „Komunalac“ Duško Ilić, direktorka OŠ „Žarko Zrenjanin“ Darinka Milanović. Prisutni novinari: Maria Dankova iz TV Petrovac, Miroslav Babjak iz radija „Nový radio Petrovec“, Miroslav Hemela iz slovačke redakcije Radija Novi Sad i Ana Horvatova iz nedelјnika „Hlas ľudu“.\n- Usvajanje zapisnika sa XV sednice Skupštine Opštine Bački Petrovac, održanih dana 22.11.2021. godine;\n1. Predlog za promenu Poslovnika Skupštine Opštine Bački Petrovac broj: 011-36/2019-02 od 19.06.2019. godine.\n2. Informacija o stanju i zbivanjima u oblasti kulturnog amaterizma, manifestacija i radu udruženja u oblasti kulture za 2020. godinu;\n3. Informacija o stanju i problemima u oblasti sporta i fizičke kulture na teritoriji Opštine Bački Petrovac za 2020. godinu;\n4. a) Razmatranje Izveštaja o izvršenju Godišnjeg plana rada OŠ „Žarko Zrenjanin“ Maglić za školsku 2020/2021 godinu;\nb) Razmatranje Godišnjeg plana rada OŠ „Žarko Zrenjanin“ Maglić za školsku 2021/2022 godinu;\n5. Razmatranje predloga, te donošenje Odluke o trećem rebalansu budžeta Opštine Bački Petrovac za 2021. godinu;\nNajpre je bez primedbi usvojen Zapisnik sa XV sednice Skupštine Opštine Bački Petrovac, održane dana 22.11.2021. godine, nakon čega se prešlo na razmatranje pojedinih tačaka dnevnog reda.\nPovodom 1. tačke dnevnog reda, nakon rasprave, doneta je Odluka o pristupanju promeni Poslovnika Skupštine Opštine Bački Petrovac broj: 011-36/2019-02 od 19.06.2019. godine.\nPovodom 2. tačke dnevnog reda primlјena je k znanju Informacija o stanju i zbivanjima u oblasti kulturnog amaterizma, manifestacija i radu udruženja u oblasti kulture za 2020. godinu;\nPovodom 3. tačke dnevnog reda primlјena je k znanju Informacija o stanju i problemima u oblasti sporta i fizičke kulture na teritoriji Opštine Bački Petrovac za 2020. godinu;\nPovodom 4. tačke dnevnog reda, usvojeni su Izveštaj o realizaciji Godišnjeg plana rada za školsku 2020/2021. godinu i Godišnji plan rada za školsku 2021/2022. godinu OŠ „Žarko Zrenjanin“ Maglić.\nPovodom 5. tačke dnevnog reda, nakon rasprave, doneta je Odluka o trećem rebalansu budžeta Opštine Bački Petrovac za 2021. godinu;\nPovodom 6. tačke dnevnog reda, nije bilo pitanja, predloga niti primedbi.\nNakon što su obrađene sve tačke dnevnog reda dr Jan Jovankovič se zahvalio prisutnima na saradnji i zaklјučio sednicu u 18,10 časova.


Vreme se konačno prolepšalo, ponovo smo počeli da uživamo u suncu i planiramo letnji odmor. Ali, uz letovanje ide i kupaći kostim, pa je sezona potrage za najboljom brzinskom dijetom u punom jeku\nLepi & Zdravi 02.06.2017. - 11:08h Autor: Stil\nZastanite na trenutak i razmislite - rešenje je možda bliže nego što ste mislili. Naime, osim loše ishrane i preobilnih obroka, uzrok gojenja, naročito na stomaku, zapravo može biti nepravilno varenje, odnosno poremećen rad creva.\nDa li ste znali da creva godišnje prevare skoro 1,5 tonu hrane? Prema podacima nekih istraživanja, od ove impozantne količine unesene hrane, čak 30 kg su otrovi koji se zadržavaju u crevima.\nKada imate zatvor, odnosno kada nesvarenu hranu ne izbacujete iz creva, sasvim je logično da će vaga pokazati veću brojku. I ne samo to, kada je u vašim crevima "zatvoren" otpad, vi ćete se osećati teže, tromije, sporije i bez energije. Kada nemate energije, teško da ćete se odlučiti za vežbanje ili motivisati da počnete sa zdravom ishranom. Zbog toga stručnjaci povezuju loše varenje sa depresijom, a neizbežno i gojenjem - mnogi lepše raspoloženje traže u obilnim obrocima i ukusnoj hrani, što neizbežno vodi do viška kilograma.\nZatvor može da se javi i kada iznenada promenite ishranu. Naime, creva se vremenom naviknu na određen način funkcionisanja i uobičajenu hranu koju unosite. Kada naglo promenite način ishrane ili količinu, nastaje ili dijareja ili zatvor.\nUz zatvor skoro obavezno idu i gasovi, koji izazivaju nadutost creva, pa vam stomak izgleda mnogo veće nego što zaista jeste, a ako problem predugo ostavljate po strani, može da dođe do mučnine i hroničnog bola u stomaku.\nŠta možete uradite?\nPre svega, ishrana je faktor koji najjače utiče na kvalitet varenja, i na kilažu. Namirnice bogate vlaknima obezbeđuju dobru probavu i lakše pražnjenje creva. Sezona je voća i povrća, pijace su prepune trešanja, jagoda, tikvica, zelene salate, krastavca... pa iskoristite priliku da organizmu obezbedite dovoljno neophodnih vitamina i minerala. Unošenje dovoljne količine tečnosti takođe je od presudnog značaja, jer voda ima moć da ublaži sve poremećaje u varenju. Tu je i fizička aktivnost, koja obezbeđuje čvrsta i elastična creva, čime se preventivno deluje na sindrom lenjih creva, zatvor i lako pražnjenje.\nLaksativi su još jedan način da pomognete svojim crevima i sprečite pojavu zatvora. Preparati za lečenje zatvora olakšavaju tegobe već nakon pola sata, a prilikom odabira odgovarajućeg preparata, najbolje je da se konsultujete sa farmaceutom ili lekarom. Najbolji efekat daju proizvodi koji potpomažu crevnu floru i imitiraju prirodne mehanizme creva.\nPročitajte još: Najgore što sebi možete da uradite: Greške koje uništavaju probavu!


LSV | Da li u Vladi mislite na osobe sa invaliditetom?\nBEOGRAD – Narodna poslanica Olena Papuga je na jučerašnjoj sednici republičkog parlamenta pitala ministarku Zoranu Mihajlović da li je u okviru planirane rekonstrukcije Železničke stanice u Novom Sadu planirana i ugradnja pokretnih stepenica kojih trenutno nema. Kako je rekla, kroz tu stanicu prođe i do 13.000 putnika, a očekuje se mnogo veći broj nakon što se otvori novi putni pravac beograd – Budimpešta.\n- Železnička stanica u Novom Sadu je sagrađena pre 54 godine i od tada do danas u tu stanicu nije nikada ništa ulagano. Najavljeno je da će renoviranje početi sredinom ove godine, ali nije poznato da li će se uz „šminkerske poslove“, krečenje, malterisanje, sređivanje pokretnih vrata... ugraditi i stepenište koje će najpre olakšati invalidima – pitala je Papuga.\nOna se obratila i premijerki Ani Brnabić i ministru sporta Vanji Udovičiću sa pitanjem u vezi sa raspoređivanjem sredstava za sportske organizacije u opštini Kula.\n- Opština Kula je raspisala javni poziv za podelu redovnih sredstava za sportske organizacije za 2018. godinu. Presudom Vrhovnog suda potvrđena je odredba Zakona o sportu, gde je jedini ovlašćeni predlagač Teritorijalni sportski savez. U rukama imam predlog finansijskog plana koji je ta organizacija podnela na vreme lokalnoj samoupravi – ukazala je Papuga i pitala da li će se pomenuti javni poziv na osnovu Zakona o sportu, kao protivpravni akt, staviti van snage.\nPapuga je objasnila da iako je Teritorijalni sportski savez dobio potvrdu na sudu, da su oni ti koji mogu da raspolažu, tačnije prebacuju novac na račune sportskih organizacija, to u praksi nije moguće, zbog samovolje lokalne vlasti. Te se zato predstavnik Sportskog saveza Opštine Kula obratio pokrajinskom sekretaru za sport Vladimiru Batezu, koji nije stao u odbranu postojećeg zakona i odluke suda, već naprotiv.\n- Zato i pitam ministarku pravdu da li sudije donose presude na osnovu političke volje ili na osnovu zakona? – upitala je Papuga.


Crna i bela boja u spavaćoj sobi - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nCrna i bela boja u spavaćoj sobi\nVeruje se da bela i crna boja predstavljaju simbole istine i laži. Šta se dešava ako se kombinacija tih boja iskoristi u prostoru spavaće sobe?\nNa osnovu nekoliko primera možemo videti kako u prostoru izgleda kada se sudare bele i crne nijanse u jednoj luksuznoj i moderno dizajniranoj spavaćoj sobi. Centralni deo sobe koji privlači svu pažnju je sigurno krevet gde je primetna kombinacija dve boje na ramu kreveta kao i pokrivačima. Kao dodatni detalj ističe se dezen podnih obloga, koje se savršeno uklapaju u zamišljenu temu spavaće sobe. U slučaju zidova, tamni crni detalji takođe mogu dopuniti celokupan utisak o prostoru.\nKrevet u spavaćoj sobi kao centralni deo može na veoma lak način da se istakne ukoliko je u svetlim nijansama, poput bele boje. Na primerima se može videti kako jedan potpuno beli ram kreveta u kombinaciji sa zidnim i podnim površinama u crnoj boji, sa pažljivo izabranim osvetljenjem daje jedan izuzetno jednostavan i moderno uređen prostor.\nUspešnih crno-belih kombinacija ima zaista mnogo, posebno ukoliko se upotrebe detalji poput tepiha, slika ili zidnih grafika, osvetljenja ili noćnih stočića u bojama koje prate i na pravi način dopunjuju postavljenu dizajnersku zamisao. Možda je stvarno crna boja laži, a bela istine, ali takva značenja se ipak ne prenose na dizajn gde rešenja izvedena uz pomoć ove dve boje izgledaju zaista bez greške.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Autentični atelje


Sunce je najveći izvor energije na Zemlji i sem neposrednog zračenja koje greje njenu površinu i stvara klimatske uslove u svim pojasevima, ono je odgovorno i za stalno obnavljanje energije vetra, morskih struja, talasa i vodnih tokova. Sunčana energija se može iskoristiti na razne načine i upotrebiti kao toplotna, električna, mehanička ili hemijska. Ona je čista, obnovljiva i njenim korišćenjem se ne remeti ravnoteža toka materije i energije u prirodi.\nKorišćenje sunčeve energije danas je u značajnom porastu u svim zemljama sveta. Solarna energija se koristi u individualnim domaćinstvima ali i za povećanje energetske nezavisnosti kompanija u mnogim granama privrede. Sistemi za korištenje sunčeve energije su pouzdani, efikasni i sve više cenovno pristupačni.\nSrbija je na početku puta korištenja energije Sunca. Naša zemlja se još uvek u proizvodnji energije oslanja na fosilna goriva, pre svega ugalj i prenebregavaju se činjenice koliko štete na zdravlje ljudi utiču produkti njegovog sagorevanja. Države koje promišljaju o svojim ljudima i gledaju u budućnost već decenijama grade svoje energetske strategije u pravcu razvijanja zelenih energija, pre svega energije sunca i vetra.\nVreme je da i mi krenemo napred, vreme je da počnemo da razmišljamo o dugoročno isplativijim energijama, vreme je za štednju i novca i zdravlja. Octagos Solutions želi da da svoj doprinos toj viziji, hoće da bude deo preobražaja i novih energetskih pravaca i zato nudi svoja solarna rešenja.\nBrojne su prednosti solarne energije:\n-\tInstalisanje solarnog sistema povećava vrednost vaše imovine\n-\tZnačajna ušteda na računima za struju\n-\tDobra osnova za energetsku nezavisnost\n-\tDostupnost energije tamo gde nema električne mreže\n-\tEnergija sunca i vetra – najčistija i neiscrpna eneergija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Narodni muzej Crne Gore u sigurnim rukama\n30. 11. 2021. 11:30 >> 13:35 10\nMinistarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović govoriće o promociji vakcinacije. Na poslanička pitanja odgovaraće i ministar Jakov Milatović.


Majka Ilona Maska | wanted.rs\nNIJE IMALA VREMENA ZA DECU PA IH PUSTILA DA SE SNALAZE: Majku najpoznatijeg milijardera javnost osuđuje zbog sebičluka 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n01.10.2021. / 10:15\nDetinjstvo Ilona Maska je bilo teško, a njega, sestru i brata je odgajila njihova majka Maje Mask nakon što se razvela od njihovog nasilnog oca.\nIzvor: Jana Call me J/ABACA / Abaca Press / Profimedia\nKoliko zanimanja privlači Ilon Mask, toliko javnost intrigira i njegova majka Maje Mask koja je zaslužna za vaspitanje milijardera, a poznato je da im život nije bio nimalo lak uz njenog muža, odnosno njegovog oca nasilnika Erola Maska, piše "Story.hr".\nNakon devet godina mučnog braka konačno je uspela da pobegne do njega, razvede se i počne potpuno novi život.\nOtišla je od muža s decom i odgajala ih sama, a nisu imali puno novca dok je radila kao nutricionista i manekenka pa nekada nisu mogli priuštiti ni odlazak u bioskop ili restoran. Svojevremeno je otkrila kako je izgledalo detinjstvo njenih sinova Ilona i Kimbala, kao i ćerke Toske.\n"Nisu bili razmažena derišta. Nisam im to mogla priuštiti niti bih ikada takvo ponašanje hrabrila", istakla je Maje u intervjuu iz 2018. Iskreno je rekla da nije imala puno vremena da bi pratila svaki aspekt života svoje dece, a nije im proveravala ni školske domaće zadatke, te su vremenom naučili da falsifikuju njen potpis za slučaj da ga učitelj traži.\n"Nikada se nisam brinula kako će oni pronaći svoj put u životu. Nisam imala vremena za to", rekla je i otkrila da su joj deca pomagala pri vođenju nutricionističke klinike. Tako im je pomogla da nauče vrednost novca i steknu radnu etiku.\nZbog ove jedne izjave pozvali su je nemarnom i sebičnom, ali njena deca su joj zahvalna na ovakvom životnom putu.\n"Bila je perfektna. Ne znam kako. Osim toga on sa svojim kuvanjem stvara veze, kad Kimbal priprema hranu svi smo tamo, svi srećni sednemo za sto i družimo se satima", rekla je. Kimbal danas ima nekoliko restorana po Americi.\nMaje je otkrila i još jedan bolan detalj iz života milijardera. Naime, Ilon i Kimbal su tokom tinejdžerskih godina odlučili da provedu kod svog oca Erola, ali su se kasnije požali.\nZbog dece se preselila u Kanadu, a tamo su joj pomagali da razvije svoj posao i radi na doktoratu te su svi radili dok su studirali. Priznala je i kako joj nije teško palo, kao nekim roditeljima, kada su se njena deca odselila od kuće jer je uživala u svojoj nezavisnosti i imala je puno slobode, koju ranije nije stigla da iskusi.\nNi u 74. godini ne želi da uspori svoj tempo i još je tražena za manekenske kampanje. "Ne planiram da usporim. Moja majka je radila do 96. godine svog života. Ja se tek zagrevam', jednom je pojasnila.\nIlon Mask Maje Mask majka milijarder


DRUGA NAGRADA ZA „ŠOPALOVIĆE“ - Glas Podrinja\nOMLADINSKO POZORIŠTE „VOŽD“ MIŠAR USPEŠNO NA 44. FESTIVALU DRAMSKIH AMATERA SELA SRBIJE\nDRUGA NAGRADA ZA „ŠOPALOVIĆE“\nOd 14. do 22. oktobra u Malom Crniću održan je 44. Festival dramskih amatera sela Srbije. Omladinsko pozorište „Vožd“ Mišar nastupilo je sa predstavom „Putujuće pozorište Šopalović“. I ovoga puta potvrđen je nesumnjivi glumački talenat praćen nesvakidašnjom energijom i entuzijazmom.\nOcenjivačka komisija u sastavu Boško Puletić, dramski umetnik iz Beograda, Vladimir Ris, prof. srpskog jezika i književnosti iz Novog Sada, i Dragan Jovičić Jović, reditelj iz Beograda, dodelio je drugu nagradu za predstavu u celini ansamblu predstave „Putujuće pozorište Šopalović“.\nPohvale za glumu dobili su Tamara Bastaja za ulogu Gine, Đorđe Mitrović za ulogu Drobca i Dušan Simić za ulogu Vasilija Šopalovića. Ovoj predstavi dodeljena je i specijalna nagrada za funkcionalnu scenografiju.