Da li majka desetoro dece zna šta je kontracepcija – priča o Šeri | Pravoslavni Roditelj\n5. decembra 2017. u 15:50\nKad god počnem da pričam o kontracepciji, ljudi ne znaju šta da rade niti u šta da gledaju. Zaista je čudno kada o tome priča majka desetoro dece. Čula sam sve šale na tu temu, kao i to da ja očigledno ne znam za takve savremene medicinske izume.\nMeđutim, i ja sam koristila kontracepciju tako da sam upoznata sa svim argumentima. Ponavljala sam ih u sebi. Gutala sam pilule.\nNakon što sam se udala, lekari su mi rekli da sam rizična trudnica, da trudnoća može da me dovede do toga da mi bude neophodna privremena traheotomija, a da bi svaka naredna trudnoća mogla da dovede i do trajne traheotomije. Kod mene je postojao „medicinski razlog” (sasvim neopravdan, kako se kasnije ispostavilo). „Nema veze”, pomislila sam.\nNarednih godinu i po dana bila sam na kontraceptivnoj piluli i pitala sam se šta mi se desilo. Neprestano sam bila ljuta. Ništa me nije usrećivalo. Sve mi je delovalo preuveličano, preterano. Govorila sam sebi da se još oporavljam od porođaja, od toga što sam postala domaćica, da ću se navići.\nPonavljala sam sebi da će biti bolje, ali ljubav i strast koju sam osećala prema mom najboljem prijatelju, prema mom voljenom, postala je samo senka onoga što je nekada bila. Slagala bih ako bih rekla da je razlog prosto to što smo sazrelili. Zabavljali smo se šest godina i jedno drugom smo veoma zanimljivi, a to osećanje nije izbledelo nakon tri godine braka. Međutim, otkako sam počela da uzimam pilule, sve je stalo. Volela sam muža, ali se između mojih osećanja i želje otvorio nekakav jaz koji sebi nikako nisam mogla da objasnim.\nDoživela sam predah prilikom posete roditeljima tokom leta. Očeva porodica ima kuću na plaži gde sam kao dete provodila svako leto i koju sam obožavala. Toliko sam bila uzbuđena što ću ići tamo, da sam se na brzinu spakovala – i zaboravila pilule.\nMoj muž je morao da radi, pa nije bio s nama prve nedelje boravka. Poslao mi je pilule brzom poštom uz poruku: „Jedini razlog što sam u stanju da ti ovo pošaljem jeste to što znam da ih jednog dana više nećemo koristiti”. Kada sam pročitala tu poruku, kao da sam se iznova zaljubila u njega. Bacila sam „to” u đubre i tako započela naredno poglavlje našeg života.\nNakon što sam rodila još devetoro dece, ispostavilo se da i pored svih strahovanja lekara, problem koji sam imala s grlom nije bio tako nerešiv zahvaljujući tehnologiji koja je uznapredovala.\nDa sam njih poslušala, život bi mi sada bio siromašniji za najmanje šest ako ne i osam osoba s kojima provodim Božić i letnji odmor, s kojima večeram i igram se šuge.\nDok sam rađala i gajila tih dodatnih devetoro dece, otkrila sam mnogo izazovniji i neverovatniji život od onog koji sam planirala da imam dok sam sanjala o doktoratu i o tome da budem direktor škole.\nNe kažem da život s toliko dece nije bio težak, niti da sada nije težak, niti da neće biti još teži. Težak je, istina, ali moram da kažem da je bio i prelep i ispunjen, da i dalje jeste takav, kao i da nastavlja da bude prosvetljujuće iskustvo iz kog ne prestajem da učim.\nNe kajem se što imam desetoro dece, niti se kajem zbog svih iskustava koje mi tih desetoro dece svakodnevno donosi. Kajem se, međutim, za izgubljeno vreme – za godinu i po dana nepotpunih osećanja.\nŠtaviše, za vreme svih narednih trudnoća, često sam slušala druge žene kako govore o skrivenoj žudnji za prirodnijim životom. „Volela bih da imam…” „Dogovorili smo se da imamo samo…” „Volela bih da sam imala…”\nShvatila sam da kada se u braku razgovara o broju dece, supružnici koji koriste kontracepciju skoro uvek se slože kod najmanjeg broja – taj dogovor smatra se svojevrsnim polutrajnim ugovorom koji ne podleže promenama mišljenja i želja.\nReći ću ovo ne zato što svako treba da ima desetoro dece, već zato što mi je mnogo žena reklo: „Nikad ne bih mogla da priuštim… prestara sam… ne mogu da izađem na kraj…”, na šta im ja uvek kažem sledeće:\nRešenje koje svet nudi za sve probleme uvek je manje ljubavi. Rešenje koje vera uvek nudi bez izuzetka je više ljubavi. Deca su doslovno plod potrebe za više ljubavi i izvor ljubavi u svetu. Deca će od vas tražiti da volite mnogo dublje i da budete mnogo privrženiji i nežniji. I ona će vas voleti. U deci se ispoljavaju obe strane ljubavi – i ona koja traži da bude voljena, i ona koja voli.\nPut vere, put s više ljubavi, put na kom ostajete otvoreni za mogućnost da scenario vašeg života bude iznova i iznova prepravljen – taj put uvek uspeva.\nTačno je da je neophodna žrtva da bi se toliko osoba odgajilo, ali s druge strane nije nikakva žrtva biti okružen s toliko osoba koje te vole.\nAutor: Šeri Antoneti, pisac, supruga i srećna majka desetoro dece\nIzvor: The Way of More Love- Sherry’s Story\nSedam sati sam sedela u klinici za abortus i plakala ..\nKimberli Henderson je postala prava internet zvezda kada je na Jutjubu objavila snimak u kom svojoj ćerki Vaidi peva pesmu Vitni Hjuston ..\nTekstovi sa ključnim rečima: deca kontraceptivne pilule kontracepcija porodica hemijska kontracepcija


Poslovi pakovanja u Šimanovcima ( prevoz iz Beograda obezbeđen) - Omladinska zadruga Dob\nPoslovi pakovanja u Šimanovcima ( prevoz iz Beograda obezbeđen)\nNovi Beograd, Šimanovci\nOglas važi za gradove: Novi Beograd, Šimanovci\nPotrebne osobe do 30 godina starosti za povremeni posao pakovanja u proizvodnji u Šimanovcima.\nPrevoz je organizovan sa Novog Beograda,radno vreme u dve smene.\nVažeća sanitarna knjižica je obavezna.\nRadnik na izradi betona | Posao, Beograd Subotica ...plata: 35000-50000 din\nDeklarisanje i istovar robe | Posao, Beograd Beograd ...plata: po dogovoru din\nRad u butiku | Posao, Leskovac Leskovac ...plata: po dogovoru din\nPomoćno osoblje u kuhinji za catering Beograd ...plata: 35000-50000 din\nMagacioner | Posao, Beograd Beograd ...plata: po dogovoru din


Muzejske dečije radionice u Galeriji savremene umetnosti • Poportal\nU okviru izložbe „Mila moja – dečije igračke od praistorije do danas“ Narodni muzej u Požarevcu organizovao je tri vajarske dečije radionice.\nPrva radionica pod nazivom „Muzejska deca i njihovi drugari“ održana je 30.marta. Najmlađi posetioci galerije sa svojim roditeljima i drugarima vajali su igračke od gline.\nDruga radionica održana je 1.aprila sa učenicima odeljenja III4 OŠ „Kralj Aleksandar I“, a nastavak radionice 4.aprila gde su učenici obojili svoje radove od gline.\nU petak 5.aprila u 17 časova učesnici radionice u prisustvu direktora škole Gorana Segera, učiteljice Ivane Martinović Nikodijević, svojih drugara i roditelja izveli su kratak umetnički program u čast svoje mini izložbe. Na otvaranju male izložbe dečijih radova govorile su Biljana Milosavljević Pićurić, kustos, istoričar umetnosti i Danica Đokić, etnolog, muzejski savetnik.\nDečiji radovi biće izloženi do 9.aprila u Galeriji savremene umetnosti.\nGradska uprava Požarevac: Poziv za učešće u javnoj raspravi o nacrtu odluke o naknadama za korišćenje javnih površina\nManastirica pobednik “Takmičenja sela Srbije”\n27/11/2019 27/11/2019 P.Radovanović\nPromocija romana „Za sutra najavljuju konačno razvedravanje“ Branko Rosić


Mihu navijači Bolonje ispratili u bolnicu, u kući u Rimu mu je osvanuo neočekivani transparent! | Telegraf - Najnovije vesti\n17. jul 2019 | 11:19\nReđaju se poruke podrške kao na traci\nSiniša Mihajlović krenuo je u bitku protiv leukemije, a poruke podrške stižu sa svih strana.\nJedno je sigurno, niko ne sumnja u to da će Miha pobediti opaku bolest i potvrditi karakter kakav ga je krasio u igračkim danima, karakter kakav pokazuje i kao trener.\nUpravo je kao trener Bolonju digao iz pepela, navijači ga obožavaju, pa su ga u velikom broju i ispratili na lečenje, uz skandiranja motivacionih poruka podrške.\n✍💪 #ESCLUSIVA #LIVE da #Roma, lo striscione dedicato a Sinisa #Mihajlovic nei esposto nei pressi della sua abitazione: "Sinisa vinci la tua battaglia più importante" 💪🎥#LBDV #LeBombeDiVlad pic.twitter.com/yhlIiMBze2\n— Le Bombe di Vlad (@BombeDiVlad) July 16, 2019\nNjegov automobil skoro da nije mogao da prođe od navijača, a lep gest napravili su i fanovi iz Rima, koji su ispred njegove kuće u prestonici Italije podigli transparent: Siniša, pobedi u najvažnijoj borbi!\nMihajlović će od početka morati da bude podvrgnut agresivnoj terapiji, koja podrazumeva hemoterapiju i radioterapiju. Tek posle nekoliko nedelja daće prve procene, ali doktori kažu da je u pitanju dugotrajno i komplikovano lečenje i da je neozbiljno davati bilo kakve komentare.\nOd prvog dana Mihajlovića prati doktor Mikele Kavo, jedan od vodećih italijanskih stručnjaka i direktor Odeljenja za hematologiju Instituta "Santa Orsolo" u Bolonji. Prva faza lečenja trajaće tri nedelje, a naš proslavljeni fudbaler će sve vreme biti pod direktnim nadzorom profesora Kava.\nTagovi: fk bolonja, FK Crvena zvezda, Rim, Siniša Mihajlović\nSistem 17.07.2019 15:06\nDrzi se Sinisa!!!\nKosovka 17.07.2019 13:11


Milutin Mrkonjić: Vlast se prema Slobodanu Miloševiću odnosila kao prema psu! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tMilutin Mrkonjić: Vlast se prema Slobodanu Miloševiću odnosila kao prema psu!\n– Mira Marković je bila izuzetno korektna i rekla je: „Uradite kako se dogovorite“. Pošto država nije dozvolila, odluka je bila na Miri, to jest na porodici. A to što Zorana sad priča neću da komentarišem – kaže Mrkonjić.\n– I mi u to više ne smemo da se mešamo. Kad je Slobodan umro, politički trenutak je bio takav da se vlast prema njemu odnosila kao prema psu. Tadić i Koštunica nisu ni pokušali da reši pitanje njegove sahrane. Tadašnje vlasti su jedva dozvolile da ga dovezemo u Beograd i da njegovo telo izložimo pored Tita u Kući cveća. Porodica je morala da donese takvu odluku i sahranila ga je tamo gde je imala raspoloživ prostor, a to je dvorište porodične kuće u Požarevcu – objašnjava Mrkonjić-\n– Ne mislim da je Milošević sahranjen kao pas, već je sahranjen kao privatni građanin iako mu je pripadao državni protokol, a to mu je protivzakonito ukinuo DS. Tadašnji lideri DS su čak zabranili da se koristi mrtvačnica VMA, pa je SPS morao da iznajmi privatnu mrtvačnicu. Isto tako su zabranili i da bude sahranjen u Aleji zaslužnih građana. A Koštunica je omogućio da njegovo telo bude izloženo u Muzeju Jugoslavije i da mu građani odaju počast. To je njegova zasluga, jer je on kao predsednik Vlade doneo tu odluku – objašnjava Šuvaković.\n– Milošević jeste bio predsednik Srbije i makar zbog toga nije zaslužio da bude sahranjen kao pas ili mačka u dvorištu kuće njegove supruge – izjavila je ona.\nBoris TadićDSMilutin MrkonjićMira Markovićpredsednik SrbijesahranaSlobodan MiloševićSPSVojislav KoštunicaZorana Mihajlović\nNA GUGLU PRONAŠAO NESTALI MALEZIJSKI AVION: Zbog stanja olupine bilo je jasno zašto je mesto pada moralo da bude tajna! – VIDEO


Upoznajte se sa novom najsavremenijom\nUz JVC Smart TV svi svetski sadržaji su Vam na dohat ruke. Zahvaljujući raznim aplikacijama za gledanje multimedijalnih sadržaja i ostalim korisnim alatima, vaš televizor će postati pametniji nego ikad.\nOtkrijte Elite UHD Televizori\nUz JVC UHD TV uživaćete u svom sadržaju izvanrednog kvaliteta. Poboljšane boje sa živopisnim detaljima pružiće vam kvalitet slike o kojem ste samo maštali.\nOtkrijte UHD Televizori\nOtkrijte FULL HD/HD Televizori\nAndroid TV će olakšati pristup svih mdostupnih sadržaja zahvaljujući Vašem smart televizoru. Izaberite između 400.000 + * filmova i emisija sa svih usluga striminga. Glasovnom komandom zatražite Googlu da upravlja vašim televizorom, dobijte preporuke šta da gledate, prigušite svetlo u vašem boravku i još mnogo toga možete učiniti svojim glasom. Prikažite fotografije, video zapise i pustite muziku sa pametnih uređaja na televizor direktno pomoću ugrađenog Chromecasta.\nOtkrijte Android Televizori\nNovo Najbolje prodavani Ponude\nPronađite idealan TV za Vas\nKoliko je Vaš TV udaljen od mesta gledanja?\nKakav tip televizora tražite? Android TV Elite UHD UHD Full HD/HD\nUslovi korišćenja Politika Kolačića Pravila o privatnosti\nKoristimo kolačiće na našem sajtu kako bismo unapredili iskustvo kupaca. Klikom na "Prihvati sve Kolačiće", prihvatate upotrebu svih kolačića u svrhu poboljšanja ličnog iskustva korišćenja sajta, unapređevianja performansi sajta i analiziranja ponašanja korisnika koristeći podatke koji Vas ne identifikuju lično, kao i za personalizovane reklame. Detaljne informacije od kolačićima možete pronaći u Politika Kolačića. Svoje preference uvek možete pronaći u "Manage Cookies" delu.\nNaglašavamo da se tehnički neophodni kolačići koriste za izvršavanje primarnih funkcija našeg sajta. Korišćenje ovih kolačića ne zavisi od Vašeg pristanka, jer su oni neophodni kako bi sajt funkcionisao ispravno. Listu pomenutih neophodnih kolačića koje koristi naš sajt možete pronaći u Politika Kolačića.\nKolačići, takođe poznati kao Kolačići performansi, su oni koji omogućavaju da sajt zapamti Vaše prethodne preference kao što je jezik koji ste koristili ili region ili korisničko ime i lozinka koji se koriste prilikom automatskog logovanja.Listu pomenutih kolačića performansi koje koristi naš sajt možete pronaći u Politika Kolačića.\nOvi kolačići nam dozvoljavaju da beležimo posete i izvore saobraćaja kako bismo mogli da izbrojimo i unapredimo performanse na našem sajtu. Oni nam pomažu da znako koje su stranice najviše i najmanje popularne, kao i da vidimo kako se korisnici kreću po sajtu. Sve informacije koje ovi kolačići prikupljaju su izmešane i samim tim anonimne. Ukoliko ne prihvatite ove kolačiće, nećemo znati kada ste posetili naš sajt.\nListu pomenutih kolačića performansi koje koristi naš sajt možete pronaći u Politika Kolačića. .\nKolačići ciljne grupe\nOvi kolačići su podešeni na sajtu od strane naših reklamnih partnera. Mogu se koristiti od strane kompanija kako bi izgradile Vaš profil interesovanja i prikazale Vam relevantne reklame na drugim sajtovima. One funkcionišu tako što identifikuju Vaš brauzer i uređaj. Ukoliko ne prihvatite ove kolačiće, nećete dobijati ciljane reklame putem različitih sajtova koji su rezultat ovih kolačića. Listu kolačića ciljne grupe možete pronaći na našoj listi kolačića ciljne grupe koje koristi sajt u Politika Kolačića.\nProizvodi na ovom sajtu proizvode, distribuiraju, servisiraju i garantuju VESTEL A.S. pod licencom brenda od strane JVC KENWOOD korporacije. © Copiright 2018 VESTEL A.S. Sva prava zadržana.


2000/06/15 22:48 Opozicija: cik -cak putanja\nTHU, 15 JUN 2000 22:48:00 GMT\nOpozicija: cik -cak putanja\nLokalni izbori, previ�eni da se odr�e naredne jeseni u Albaniji, bi�e prvi test od juna 1997. godine u vezi sa stepenom promene odnosa izme�u pozicije I opozicije. Defekti vladavine leve koalicije, neodr�avanje nekih zna�ajnih obe�anja za bira�e, nesporazumi u okrilju saveznika I me�u raznim dr�avnim strukturama, korupcija visokih dr�avnih zvani�nika I impliciranje nekih od njih u �verc, zbog �ega su kritikovani I od strane me�unarodnih institucija, uticale su na pad izbornog konsenzusa prema Socijalisti�koj partiji I njenim saveznicima.\nS druge strane, opozicije ili ta�nije re�eno lider njene najve�e partije Berisha, koriste�i gore navedene mane u�inile su da se deo elektorata okrene prema opoziciji. Me�utim, da li se mo�e dogoditi su�tinska promena odnosa na lokalnim izborima na jesen?\nPolaze�i od stanja u kojem se nalazi albanska opozicija barem do sada, tako ne�to te�ko da �e se desiti. U stvari, kada bi opozicija bila bez ozbiljnih problema, gore navedena promena se ne bi mogla isklju�iti I mo�da bi se dogodila I ranije. U prvom redu, opozicionim snagama u Albaniji nedostaje organizacija. Aktuelno one su podeljene u dve glavne grupacije, u "Uniju za demokratiju" koju predvodi Berishina Demokratska partija I "Ujedinjena albanska desnica" stvorena negde krajem 1996. godine I kompletirana na pragu izbora iz 1997. godine.\nU vreme kada se Demokratska partija, kao posledica kriza priramidalnih shema nalazila u stanju "knockdown"-a, mislilo se da �e grupacija "Ujedinjena desnica" igrati ulogu glavne opozicije u Albaniji. �ak, nisu nedostajala ni predvi�anja o prelasku bira�a I lidera iz Demokratske partije u partije "Ujedinjene albanske desnice". Me�utim, to ne samo �to se nije desilo, ve� uloga ove grupacije je sve vi�e venula I aktuleno se ne mo�e govoriti o postojanju ove grupacije. Sve je to posledica apatije koja je karakterisala njenu aktivnost nakon 29. juna 1997. godine.\nKonkretno, aktivnost "Ujedinjene albanske desnice" tokom ove tri godine sa�ela se na rutinske konferencije za �tampu njenih subjekata ili pak u okviru grupacija, u formalne izjave koje nisu imale nikakvog efekta me�u bira�ima opozicije, koji su vi�e bili skloni posmatranju, pa I sa odstojanja, Berishinih mitinga, pa bilo to I jer su se te�ili optu�bama biv�eg predsednika upu�enim vladi, iako je najve�i deo tih optu�bi u prvom periodu zvu�alo neargumentovano. Istina je da se partijama "Ujedinjene albanske desnice" ote�avala uloga u opoziciji I kao posledica napada koje su dolazile I iz Berishine Demokratske partije I njenih manjih saveznika koje su je smatrale kao "imenovanu opoziciju". To je bilo shvatljivo, jer bi jedna konkurentna opoziciona grupacija u kojoj nije u�estvovao Berisha zna�ilo da on definitivno izlazi iz politike.\nU takvim uslovima, Republikanska partija kao najorganizovanija partija u toj grupaciji ose�aju�i da se samo�rtvuje ostaju�i u Alijansi sa malim I formalnim partijama, polako je prekinula veze sa "Ujedinjenom albanskom desnicom" i nedavno je najavila da �e se sama kandidovati za lokalne izbore. Manjevi�e, od formalnog karaktera je i druga grupacija predvo�ena Berishinom Demokratskom partijom "Unijom za demokratiju". Bez ikakve te�ine na politi�koj sceni I sa nedostatkom istaknutih li�nosti na njihovom �elu, male partije iz ove grupacije su svo vreme bile samo prilepci Demokratskoj partiji. �ak, i lokalne strukture Demokratske partije imaju ve�u te�inu nego njeni saveznici.\nKonkretno, prate�i politi�ke razvoje u Albaniji, nije uop�te te�ko konstatovati da su partije na �ijem se �elu nalaze La�o, Spahia, Ndreu, Bushati ili Senfo recitovale napisane sastave napisane u uredima najve�e opozicione partije. To je bez sumnje dovelo do gubitka njihovog identiteta, doprinose�i da se njihov I tako mali elektorat jo� vi�e sa�me. Tako I danas, kada se Berisha I partija koju predvodi nalaze u stalnom usponu, ali se to se ne mo�e re�i I za njene saveznike u "Uniji za demokratiju".\nOsim toga, neki od ovih saveznika pate I zbog posledica problema I unutra�njih kontrasta, kao na primer "Pokreta za legalitet", gde njeni poslanici Durollari ili Ngela fakti�ki ne figuriraju u partijskim strukturama ili s druge strane slu�aj Bushatijevih demohri��ana gde se kontrasti reflektuju u dvosmislenim stavovima u odre�enim prilikama, kao �to je prihvatanje da se u�estvuje u Komisiji za "antikorupciju", organizovane od strane Vlade, a kasnije njeno napu�tanje.\nSledstveno tome, ako se aktuleno mo�e govoriti o opoziciji u Albaniji, onda nju predstavlja samo Demokratska partija. Zahvaljuju�i njenoj ranijoj organizaciji, ali pre svega organizacionim i komandnim sposobnostima Sali Berishe, ova partija je do�ivela osetan porast posebno tokom poslednjih godinu dana. Kao biv�i predsednik zemlje, Berisha je sa ste�enim saznanjima u funkcionisanju dr�ave spoznao gde se nalaze delikatne ta�ke kao na primer gde se mogu desiti zloupotrebe, plja�ke ili koji su mogu�i putevi korupcije i on je stalno vrebao u cilju hvatanja vladinih �inovnika sa "plenom u rukama". Na ovaj na�in, napadaju�i neprestalno I o�tro Vladu i njen rad, ali vi�e otkrivaju�i nekoliko burnih skandala gde se ubrajaju i gubitak milion I 200 hiljada dolara od strane "TELEKOMA" ili kra�a dr�avnog blaga i na najbolji na�in administriraju�i njihove efekte demokratski lider je stavljao vladu koalicije "Aleansu za dr�avu" u sve te�i polo�aj, tako da danas sebe mo�e videti veoma blizu �ela ponovne vlasti.\nMe�utim, u ovom usponu Demokratske partije nije sve i�lo prema Berishinim planovima. Berisha u prvom redu ima problema sa me�unarodnim faktorom �iji predstavnici otvoreno pokazuju ustru�avanje za prihvatanje eventualnog Berishinog povratka na vlast, barem za sada. Istina je da je u periodu krize iz 1997. godine on do�iveo svojevrsnu politi�ku izolaciju od sveta, iako se u poslednje vreme zapa�a izvesno otopljavanje.\nZapad lako ne zaboravlja Berishine nepomirljive stavove pre tri godine, koji su uticali na iniciranje haosa ili pak doga�aje od 14. septembra 1998. godine, kada su upotrebili veoma o�tar jezik prema Berishi. S druge strane, razvod nekih od najpoznatijih li�nosti partije od Berishe, nakon poslednjeg Kongresa pro�le jeseni stvorilo je ne malo problema demokratskom lideru na me�unarodnoj areni, u prvom redu sa partnerima evropske desnice. Po�etkom ove godine sedi�te Demokratske partije posetila je jedna delegacija PDU da bi se upoznala sa stanjem u Demokratskoj partiji. Tokom ove posete bilo je I �pekulacije sa mogu�no��u njenog isklju�enja iz organizacije u kojoj su okupljene desno orijentisane partije Evrope. Isto tako, Zapad zabrinjava I �esto nacionalisti�ki re�nik opozicionog lidera Albanije. Jo� uvek u zapadnim kancelarijama vlada �iva zabrinutost u vezi sa Berishinim pozivima pre godinu dana da se ne potpi�e sporazum u Rambujeu ili pak deklaracija o "svealbanskoj konfederaciji" izgovorena na Kongresu pro�le godine itd. Nije bez razloga ni �injenica, u poslednje vreme, �to je najavljenoj Berishinoj poseti Kosovu prethodio zahtev Ku�nera da opozicioni lider iz Albanije odustane od takvoj jednog koraka. Tu nisu uticala njegova obe�anja da �e "na Kosovu poneti poruke o toleranciji".\nSvakako, svi su izgledi da Berisha vi�e nego za lokalne izbore cilja na one op�te, planirane za godinu dana. I osporavanje izbornog zakona ili sastava Centralne izborne komisije povezano je sa njihovom upotrebom kao "borbenog konja" tokom �itave izborne kampanje za parlamentarne izbore. Ali, Berisha najvi�e veruje da �e se uspon njegove partije I dalje nastaviti nasuprot padu socijalista, menjaju�i se tako odnosi njemu u prilog. Osim toga, Berisha se nada da �e pod pod svoju ruku staviti svu albansku opoziciju. Ujedinjavanje povodom protivljenja izbornom zakonu I osetno zbli�avanje republikanaca Mediua sa pozicijama Berishe predstavljaju svojevrstan signal u tom pravcu. Bivaju�i jedinom alternativom, njemu je lak�e da se tako nametne I me�unarodnom faktoru.\nAIM Tirana, Gavrosh LEVONJA


Šest najvećih otkrića u 2021. godini\nŠEST NAJVEĆIH OTKRIĆA U 2021. GODINI: Nauka otišla dalje od pandemije i na druge oblasti zdravlja\n09. 01. 2022. u 13:45\nPROŠLA godina bila je još jedna velika godina za istraživanje virusa korona, pošto su odobrene vakcine i razvijeni novi tretmani. Međutim, obim naučnih otkrića proširio se izvan pandemije na druge oblasti zdravlja.\nOve godine smo bili svedoci napretka u lečenju drugih većih i lakših bolesti, a neka od otkrića su revolucionarna. Ovo su šest najzanimljivijih:\n1. Halucinogena terapija\nLekovi sa psihodeličnim dejstvom su se poslednjih godina pokazali obećavajućim u lečenju nekoliko stanja mentalnog zdravlja. U 2021, dve studije su povećale uspeh supstanci koje menjaju um u kombinaciji sa terapijom. Najveće nasumično kontrolisano ispitivanje psilocibina, aktivnog sastojka "magičnih" pečuraka, pokazalo je da terapija uz pomoć halucinogena znatno smanjuje simptome depresije otporne na lečenje.\n2. Test na 50 vrsta raka\nNova tehnologija bi mogla da otkrije rane znake više od 50 vrsta raka na osnovu jednog vađenja krvi. Čuveni "Galeri test" traži fragmente DNK u krvi koji bi mogli da signaliziraju prisustvo raka.\n3. Prvi tretman za progeriju\nProgerija je genetska bolest koja uzrokuje karakteristike preranog starenja kod otprilike 400 dece širom sveta. Donedavno nije postojao tretman koji bi usporio napredovanje bolesti.\n4. ACL implantat\nACL ili prednji ukršteni ligament je najčešći izvor povreda kolena, prema izveštaju iz 2016. u časopisu Journal of Clinical Orthopedics and Trauma. Novi implantat kolena, koji je nedavno odobrila Američka agencija za hranu i lekove, mogao bi u osnovi da stimuliše ACL da se sam zaleči.\n5. Nova pilula protiv gljivične infekcije\nNaučnici su nedavno razvili prvi novi antifungalni lek u više od 20 godina koji blokira rast kandide, gljivice koja izaziva vaginalne gljivične infekcije.\n6. Formula za majčino mleko\nDva naučnika su ove godine napravila prvu laboratorijski uzgojenu seriju majčinog mleka, i to bi na kraju moglo biti rešenje za roditelje koji ne mogu ili odluče da ne doje.\nmedicina naučno otkriće naučna otkrića medicinska istraživanja dr novosti


7 lekcija o stilu koje smo naučili od Brigitte Bardot\nNaslovna | Stil | Lični stil | 7 lekcija o stilu koje smo naučili od Brigitte Bardot\nBrigitte Bardot, žena koja je ostavila dubok trag u istoriji mode je ostavila nekoliko korisnih i autentičnih lekcija o stilu...\nFrancuska je zemlja iz koje potiču mnoge modne ikone modernog doba, a jedna od njih je i Brigitte Bardot. Slavna glumica je pre nekoliko dan proslavila svoj 81. rođendan i tim povodom otkrivamo vam male trikove o tajni lepote velike modne ikone!\nPonekad su najjednostavnije odevne kombinacije najseksipilnije\nSeksepil Brigitte Bardot nikada nije zavisio od dubine njenog dekoltea. Njena privlačnost nije bila rezultat provokativnog oblačenja nego njenog stava, zahvaljujući kom je izgledala privlačno i u najobičnijim farmericama i majici.\nNegujte svoju prepoznatljivu frizuru i make up\nTokom 60-ih i 70-ih godina Brigitte je bila prepoznatljiva po svojoj frizuri i šminci. Nosila je duge raspuštene valove zakačene šnalom za kosu ili ležernu punđu sa šiškama i razdeljkom na sredini kose. Njen make-up je uvek bio jednostavan – tušem je izvlačila "mačkastu" liniju na kapcima.\nPrugice u kombinaciji sa svim i svačim\nPopularna majica "bretonka" (bela ili bež s tamnim vodoravnim prugama) je odevni komad koji je postao sinonim za francusku modu. Obožavala ju je i Brigitte koja ju je uvek nosila u kombinaciji sa dugim ili kratkim pantalonama svih boja i dezena.\nBaletanke su zakon\nAko je bilo ko zaslužan za globalnu popularnost baletanki, onda je to Brigitte. Glumica je 1956. godine zamolila francuski modni brend Repetto da proizvede posebnu cipelu nalik na baletske papučice i tako je "rođen" model baletanki pod nazivom "Cendrillon" koji danas obožavaju žene širom sveta.\nŠešir je "must have" svake modne kombinacije\nGlumica je puno puta dokazala da nema kombinacije koju dobar šešir neće "podići". Ona je volela upečatljive modele sa velikim obodom koje je nosila svuda – na plaži i crvenom tepihu.\nInvestirajte u jednu "bombastičnu" koktelj haljinu i nosite je često\nNe treba vam ormar pun haljina, za "wow" efekt dovoljna je jedna kojoj ćete uvek biti verni, nadopunjavati je i "menjati" novim modnim dodacima. To je radila i Brigitte koja se uvek vraćala uskom modelu do kolena koji je naglašavao njenu figuru.\nUltimativni "Bardot" izrez\nIako je zbog njenih uloga pamtimo kao izrazito seksipilnu i "razgolićenu" ženu, u privatnom životu ona nije negovala provokativan stil odevanja. Dok su druge glumice naglašavale svoj dekolte, Brigite je isticala drugi deo tela i zaslužna je za popularizaciju tzv. "Bardot" izreza tj. golih ramena.\nlični stil Glumice Poznate ličnosti Stil Moda


ZAKON O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI: Poverenik utvrdio da je MUP postavio kamere u Beogradu\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti je povodom reakcija javnosti, na veliki broj novih kamera uočenih krajem 2017. godine na saobraćajnicama u Beogradu, sproveo postupak nadzora prema Ministarstvu unutrašnjih poslova (MUP) i prema Gradskoj upravi grada Beograda.\nU nadzoru je utvrđeno da je u drugoj polovini 2017. godine od strane MUP-a izvršena zamena tehnički zastarelih kamera naprednijim kamerama nove generacije i veće rezolucije, na postojećem 61 kamernom mestu. Nije povećan broj lokacija kamernih mesta, ali su na određenim kamernim mestima dodate fiksne kamere (ukupno 47 kamera) u cilju bolje preglednosti, brže pretrage zabeleženog materijala i efikasnijeg rasvetljavanja krivičnih dela. Monitoring centar se nalazi u Komandno-operativnom centru Policijske uprave za grad Beograd, a svaki korisnik pristupa sistemu putem svog ličnog naloga sa definisanim korisničkim imenom i lozinkom, koji su na raspolaganju ograničenom broju korisnika u MUP, a snimci se čuvaju 40 dana.\nI pored nespornog pravnog osnova za navedenu obradu podataka o ličnosti, Poverenik ocenjuje da je MUP, propustio da, pre instalacije navedenih kamera, na adekvatan način obavesti javnost o tome. Taj propust, uz novinske napise i kontradiktorne izjave funkcionera, izazvao je nepotrebnu uznemirenost građana.\nU vezi sa postupkom nadzora prema Gradskoj upravi problem su predstavljale i kontradiktorne izjave pojedinih gradskih funkcionera. Mediji su tako preneli izjavu sekretara Sekretarijata za vanredne situacije, da Gradskoj upravi nije poznato ko postavlja kamere, ali i izjavu gradskog menadžera koja upućuje na zaključak da ih postavlja upravo Grad, te da namerava da postavi još jedan, veći broj kamera.\nU toku postupka nadzora Gradska uprava se izjasnila, da kamere na saobraćajnicama o kojima su izveštavala sredstva informisanja nisu njihove. Međutim, naknadno je obavestila Poverenika o nameri uspostavljanja Centra za upravljanje saobraćajem, koji će raspolagati i video signalima sa kamera na gradskim ulicama i raskrsnicama. Povodom navedene obrade, Gradska uprava se u svom izjašnjenju pozvala na odredbe člana 157. i člana 286. Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima ("Sl. glasnik RS", br. 41/2009, 53/2010, 101/2011, 32/2013 - odluka US, 55/2014, 96/2015 - dr. zakon i 9/2016 - odluka US), kao i odredbe člana 46. Odluke o Gradskoj upravi grada Beograda ("Sl. list grada Beograda", br. 126/2016, 2/2017 i 36/2017), kao pravni osnov za predmetnu obradu podataka.\nPoverenik je ovim povodom obavestio Gradsku upravu da navedene odredbe zakona i podzakonskog akta, na koje se poziva u svojim izjašnjenjima, ne mogu da predstavljaju pravni osnov za obradu podataka o ličnosti. Navedene odredbe daju ovlašćenje za snimanje gradskih ulica "radi upravljanja saobraćajnim tokovima", što nije i ovlašćenje za snimanje učesnika u saobraćaju na način da lica budu odrediva na osnovu snimka.\nNakon pribavljanja dokumentacije o tehničkim karakteristikama kamera, utvrđeno je da se radi o sistemu video-nadzora, koji svojim tehničko-softversko-analitičkim performansama omogućuje obradu podataka o ličnosti i prevazilazi svrhe praćenja protočnosti saobraćaja. Poverenik je ukazao Gradskoj upravi da ne postoji pravni osnov za upotrebu takvog sistema. Gradska uprava nije nadležna za registrovanje saobraćajnih prekršaja ili krivičnih dela, već samo za praćenje tokova saobraćaja, pa nema ni osnova ni razloga za nabavljanje i korišćenje opreme čija funkcionalnost omogućava prepoznavanje fizičkih lica, čime bi se nepotrebno uvećavao rizik po zaštitu podataka o ličnosti građana.\nS tim u vezi, Poverenik podseća da je u radnoj verziji Zakona o policiji, koji je trenutno u proceduri u Narodnoj skupštini, pored ostalog, bilo predviđeno da jedinice lokalne samouprave mogu na javnim mestima uspostavljati različite tehničke sisteme uključujući i "sisteme inteligentnog video-nadzora". Poverenik je tada upozorio, prvo na to da nema logike ni opravdanja da se ovlašćenja za lokalnu samoupravu utvrđuju Zakonom o policiji, a drugo, da uspostavljanje posebno opsežnih i invazivnih obrada podataka o ličnosti, kao što je sistem inteligentnog video-nadzora, treba da bude predmet posebne analize i odluke i da svakako podrazumeva prethodnu procenu rizika po prava građana.\nPredlagači su prihvatili argumente Poverenika, pa su ove odredbe izostavljene iz konačne verzije Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, međutim, najavljeni sistem video-nadzora u Beogradu svakako ponovo aktuelizuje ovo pitanje i ilustruje hronično neodgovoran odnos nadležnih prema potrebi da se na više otvorenih pitanja u vezi sa video-nadzorom, kao potencijalno veoma delikatnom obradom podataka o ličnosti, odgovori pouzdanim i kvalitetnim zakonskim rešenjem.\nIzvor: Vebsajt Poverenika, 21.03.2018.


Fakultet Likovnih Umetnosti - Centar Za Grafiku i Vizuelna Istraživanja :: Aktuelno :: SNAGA DUBOKE ŠTAMPE\nKamil Kocurek i Dominjik Vlodarek - SNAGA DUBOKE ŠTAMPE\nKamil Kocurek i Dominjik Vlodarek su umetnici koji se bave grafikom i profesori na odeljenju za grafiku na Akademiji likovnih umetnosti u Gdanjsku. Specijalizovali su se za tehniku duboke štampe i stvaraju dela velikog formata. Bez obzira na različita iskustva i poreklo, njihovi radovi se nadopunjuju. Oni su umetnici u usponu, stvaraoci novih trendova na poljskoj grafičkoj sceni.\nMoji radovi predstavljaju materijalizaciju zamišljenog koncepta u okviru kog spajam borbu i stečena iskustva sa dubokom štampom, a zasnovani su na ciklusu koji se bavi fenomenom rata i medija.\nPredistorija mojih grafika i koncept koji stoji iza njih rezultat su mojih interesovanja. Inspirišu me vesti i svet medija, ali ih ja prerađujem na sopstveni način. Kako smo suočeni s globalnom terorističkom pretnjom, ratom i sukobima, želim da se bavim temama koje smatram važnim. Stvaram poseban prostor, u okviru koga mogu da izrazim svoje strahove, fascinacije i interesovanja, a zatim da time isprovociram i odredim oblik mog vizuelnog odgovora. Mojim radovima želim da artikulišem problem identifikovanja rata sa igrom, čime se stvara iluzija izolacije od opasne stvarnosti. Forma mojih radova odnosi se na fenomen ne-stvarnosti koji određuje rat, metaforičko bojište, simulirani prostor koji je smešten u sadašnji trenutak. Svedeni stil koji koristim potiče od inspiracije potrebne za stvaranje digitalne slike i njene kompozicije, modularnih sistema, iluzije dubine i mesta koja se nalaze u fluidnom i otvorenom prostoru. Primenom posebne perspektive i prevazilaženjem činjenice da je delo stvoreno na listu papira stvara se utisak, tipičan za multimedijane aktivnosti i njihove neograničene mogućnosti u stvaranju slike.\nU svom umetničkom istraživanju uglavnom koristim tehnike duboke štampe, poput akvatinte, duboreza, graviranja i suve igle, kao i karborundum grafičke tehnike, koja igra veoma važnu ulogu u procesu stvaranja grafika velikog formata. Karborundum tehnika je zasnovana na slikanju po površini metalne ploče sa slojevima mešavine karborundum zrna i gipsanog akrilika. Na ovaj način, dodatni sivi tonovi i elementi reljefne teksture mogu biti dobijeni u grafici, na isti način kao da su nastali dugotrajnim procesom graviranja na metalnoj ploči azotnom kiselinom. Mogućnost stvaranja bogate grafičke strukture razvijanjem i konkavnih i blago konveksnih oblika na metalnoj ploči je osnova za grafike koje su inspirisane pejzažom.\nMesto na kome živim veoma mi je važno, jer je to početna tačka za sve kreativne procese. Želim da prikažem mesta u gradu, pored kojih ljudi svakodnevno prolaze, a da ih ni ne primećuju iz drugog ugla. U radovima koje sam nedavno završio, pokušao sam da se bavim istorijskim aspektom nekih važnih mesta u Gdanjsku, u kome živim poslednjih sedam godina. Pre toga, živeo sam osam godina u Helsinkiju, gde sam napravio nekoliko „site-specific" grafičkih instalacija. Prazni okviri reklamnih bilborda ili izlozi galerija savršena su mesta za ovu vrstu aktivnosti.\nKamil Kocurek, rođen 1990. u Tičiju u Poljskoj. Završio je Srednju umetničku školu u Katovicama 2010. godine. Diplomirao je na Akademiji likovnih umetnosti u Katovicama. Dobio je diplomu u studiju za duboku štampu profesora Jana Smatoloha 2015. godine, a takođe je dobio medalju i počasno zvanje. Posle diplomiranja, počeo da je radi na Fakultetu grafike na Akademiji likovnih umetnosti u Gdanjsku. Trenutno radi na predmetu Osnovi grafike u studiju profesorke Magdalene Hanis Stefanjske. Dobitnik je 15 međunarodnih priznanja.\nDominjik Vlodarek, rođen 1976. u Lođu u Poljskoj. Živi i radi u Gdanjsku. Diplomirao je na odeljenju za vizuelno obrazovanje Streminski akademije likovnih umetnosti u Lođu (završio master studije 2002) i na odeljenju za grafiku Finske akademije likovnih umetnosti u Helsinkiju (završio master studije 2010). Tokom 2007. i 2008. godine studirao je na Visokoj nacionalnoj školi za likovne umetnosti (Ecole Nationale Superieure des Beaux-Arts) u Parizu. Realizovao je osam samostalnih izložbi u Finskoj i pet u Poljskoj. Učestvovao je na brojnim grupnim izložbama u Poljskoj, Finskoj, Estoniji, Nemačkoj, Velikoj Britaniji, Bugarskoj, Holandiji, Belgiji, Belorusiji, Kini i Japanu. Član je Udruženja umetnika Poljske, Sindikata grafičara Finske i Udruženja umetnika Helsinkija. Godine 2019. dobio je nagradu Rektora akademije likovnih umetnosti na Bijenalu umetnosti u Gdanjsku, koje se održava u Gradskoj galeriji i prvu nagradu u kategoriji grafike i crteža na Pomeranijskom umetničkom trijenalu u Nacionalnoj galeriji u Sopotu u Poljskoj. Od novembra 2012. radi kao profesor na predmetu Duboka štampa na odeljenju za grafiku na Akademiji likovnih umetnosti u Gdanjsku. Završio je doktorat u oblasti likovnih umetnosti 2018.


Jul 07, 2020, 06:01:43 pre podne\nAutor Tema: Rade Merdovic ishrana trening slike (Pročitano 32490 puta)\n« Odgovor #30 poslato: Oktobar 02, 2017, 05:59:06 posle podne »\nImas u Uscu Under Armour radnju\n« Odgovor #31 poslato: Oktobar 03, 2017, 02:53:51 posle podne »\nIz dana u dan se vidi napredak,barem u mojim ocima\nNa slabe karike sam poceo da obracam paznju da to bude fin paket,odlucio sam biti na masi dok god bude"islo"pa onda dobra defka da se spustim na 9 ako budem mogao i nize a da ne stetim misice to bi bilo idealno\nNe zamjerite na faci losle treninga nisam nizasta haha\n20171003_145029.jpg (2009.86 KB, 1728x2369 - pregledano 161 puta.)\n« Odgovor #32 poslato: Oktobar 12, 2017, 02:27:30 posle podne »\nEvo neke nove,sve je bez pumpe osim zadnje leg day je bio,sad je Steva uzeo kontrolu bice na kraju nesto dobro\n20171012_141255.jpg (1511.86 KB, 1353x2405 - pregledano 197 puta.)\n20171012_141200.jpg (1115.91 KB, 1230x2448 - pregledano 205 puta.)\n20171012_141540.jpg (1070.05 KB, 1106x2102 - pregledano 217 puta.)\n« Odgovor #33 poslato: Oktobar 12, 2017, 04:21:36 posle podne »\nBice to za april prava bomba, i u bb do 90 i u klasiku preko 175.\n« Odgovor #34 poslato: Oktobar 12, 2017, 08:09:14 posle podne »\nCitat: Stevan Čerubdžić Oktobar 12, 2017, 04:21:36 posle podne\n« Odgovor #35 poslato: Oktobar 24, 2017, 07:06:02 posle podne »\nNesto od juce,mesa se dodalo,bf ostao netaknut cini mi se\n20171024_182009.png (144.44 KB, 219x466 - pregledano 507 puta.)\n20171024_181857.jpg (1685.73 KB, 1435x2997 - pregledano 169 puta.)\n20171024_181940.jpg (1594.77 KB, 1288x2475 - pregledano 186 puta.)\n« Odgovor #36 poslato: Novembar 18, 2017, 07:45:25 posle podne »\nMjesec ipo dana od pocetka saradnje sa Stevanom moze se rec da ide vise nego fino za sad, sa ne prevelikim suficitom\n20171118_194425.jpg (1111.94 KB, 979x1606 - pregledano 217 puta.)\n20171118_193632.jpg (600.9 KB, 742x1620 - pregledano 193 puta.)\n20171118_193733.jpg (1165.52 KB, 1081x1641 - pregledano 235 puta.)\n« Odgovor #37 poslato: Novembar 18, 2017, 07:55:05 posle podne »\nKakav te to bumbar izujedao po ramenima svaka čast, nema šta Stevan daje prave instrukcije ti pratiš izgleda i rezultati su tu!\n« Odgovor #38 poslato: Novembar 18, 2017, 09:25:09 posle podne »\nAuuu, ovo je vec vrlo ozbiljna prica....\n« Odgovor #39 poslato: Novembar 18, 2017, 09:28:44 posle podne »\nHaha hvala ,stevo zna znanje ja po papiru sto se kaze i nema greske,prednje rame nismo radili dosad a srednje zadnje po jedna vj,focus na grudi i hams\n« Odgovor #40 poslato: Novembar 18, 2017, 10:12:30 posle podne »\nZa ovih 6-7 nedelja mogu reci da je ovo vise nego neverovatno.\nJa kazem hrom pikolinat njegovo telo kaze tren acetat.\nDa neko ne shvati pogresno momak jos nije ni pipnuo hemiju ali za godinu dana ovo ce biti ne mogu ni da zamislim sta\n« Odgovor #41 poslato: Novembar 18, 2017, 10:39:00 posle podne »\nE ovu temu da pročita svaki klinac koji dođe ovde da pita koju hemiju da uzme... da vide šta se može uraditi kad se sredi hrana upareno sa treninzima pa da razmisle dal im hemija stvarno treba.\n« Odgovor #42 poslato: Novembar 18, 2017, 10:57:55 posle podne »\nCitat: Alex_R Novembar 18, 2017, 10:39:00 posle podne\n« Odgovor #43 poslato: Novembar 18, 2017, 11:07:23 posle podne »\nNatural moze da se gura i gura,bb je danas otisao svjetlosnom brzinom naprijed i u narednih godina treba da se "probije"da kazem da izvucemo da smo bar na nuli a ne u minusu jer sve dosta kosta s obzirom u kakve uslove zivi citav balkan,ja bi isao natural(i dalje sam) jos dvije godine sigurno ali onda bi finansijsko stanje koje sam sticao dvije god nestalo i onda kako dalje,zato smo se odlucili da bude stage za sl godinu,ishrana je i ranije bila tu i tamo dobra da kazem stevo je ispravio greske kako u ishrani i treningu,ono sto hocu da kazem je da svi mogu natty izgledat ovako cak i bolje samo je bitno kontinuirano ishrana trening odmor,genetika je dobra ali mogu rec samo u mojem gradu u kojem ima 30k ljudi vidio sam bar 50vjezbaca sa boljom genetikom,tako da genetika znaci ali pravilan trening pravilna ishrana to je temelj pa sve ostalo\n« Odgovor #44 poslato: Novembar 18, 2017, 11:16:20 posle podne »\nMa brate ja da nemam klijentelu to bi takva minuscina bila hahaha od nagrada ili nekog fotkanja pa da kao dobiješ keš nema ništa dok nisi pro ili Insta famous (pričam za ovde)... Ja na ovo gledam kao na nesto što me čini srećnim i ispunjenim pa opravdavam pare koje dajem... ti imaš zdrav pristup ovome, ostani takav i bices samo bolji i bolji...


Kako zaraditi novac u Srbiji - Investiraj pametno\nod strane Miloš | jul 15, 2020 | Generalno | 0 Komentara\nRadiš puno i stalno, ali ipak ti deluje da nemaš dovoljno novca za sve što poželiš? Možda ti je bilo sasvim dobro, ali neki nepredviđeni trošak ti je iskrsao, pa ti je potrebno više novca? Ne uspevaš da uštediš dovoljno? „Kako zaraditi novac“ je pitanje koje smo svi bar jednom postavili sebi, a često smo odgovore probali da pronađemo i na Internetu. Ipak, da je to jednostavno, svako bi imao više novca, sve cene bi bile veće i inflacija bi opet dovela do toga da novca nemamo dovoljno. Zato, čak je i dobro što novac mogu da zarade samo odabrani.\nOpet, zaraditi novac je relativan pojam. Neko pod ovim terminom smatra zaraditi milione, a neko smatra „imati dovoljno para da ne moram da kupujem sve na popustu“. Pokušaću da dam neki okvirni odgovor koji bi mogao da pomogne svima.\nIzvor: Investiraj pametno. Zaraditi novac u Srbiji\nZaraditi novac u Srbiji nikad nije bilo lakše nego danas. Podatak je da je 2019. godine stopa nezaposlenosti iznosila 9,5%, što znači da svaka deseta osoba koja je sposobna za rad nema posao. Da se razumemo, to nije mala stopa nezaposlenosti, ali, da se razumemo još nešto, svi znamo da se gomila ljudi vodi kao nezaposleno, a zapravo rade neprijavljeni. Ipak, to je neka druga priča i nećemo ulaziti u raspravu oko toga. Ovde smo da vidimo kako se može zaraditi novac u Srbiji 2020. godine, posle korone.\nNajsigurniji način da obezbediš redovan prihod koji će zadovoljavati tvoje potrebe jeste da sebi obezbediš dobro školovanje u nekoj od oblasti koje obezbeđuju dobru zaradu. U poslednje vreme je tehnološki sektor popularan u Srbiji (i u svetu) i predstavlja dobar pravac za odabir edukacije. Takođe, dobro prolaze i ljudi u menadžmentu, pravu i sličnim oblastima. Ali, da ne bude da pričam samo o visokom obrazovanju, moram da spomenem da su isto traženi i dobri stručnjaci za popravku automobila, serviseri elektronskih uređaja, bravari, stolari, zidari,… Zapravo, ako možeš da kažeš da si u bilo čemu jako dobar, za tebe nema zime. Čak i ako si izuzetno dobar u igranju igrica, možeš i tako da zaradiš.\nIpak, ako ipak nisi pronašao to u čemu si dobar i jednostavno ti je potrebno da nešto zaradiš brzo i 4 godine fakulteta ti nisu više opcija, verovatno bi hteo da otkriješ kako bi mogao da zaradiš nešto na brzinu. Pa ko zna, možda posao na brzinu postane izvor redovnog prihoda.\nLeto je naročito pogodan period za dodatnu zaradu pošto se otvara mogućnost rada na poslovima koji su sezonskog tipa, kao na primer sezonski radnici u poljoprivredi – branje voća i povrća i pomoć oko toga. Bukvalno nisu potrebne nikakve kvalifikacije i u skoro svakom okolnom selu se možeš prijaviti za nešto. Uvek zaradiš onoliko koliko uradiš, plaćen si na kraju dana i to je to. Da li ćeš brati višnje, jagode, šljive ili šta već, zavisi od tebe i od dostupnosti različitih proizvoda u tvom kraju. Imaj u vidu da je daleko od toga da su ovi poslovi laki.\nSa druge strane, ako si za urbaniju varijantu, tokom letnje sezone veliki broj kafića i restorana otvara i bašte. To znači da uglavnom osoblje koje je bilo dovoljno da pokrije površinu restorana, sada treba da pokrije i dodatnu baštu. Često to zbog prometa nije moguće, pa traže i dodatne ljude za to. Bilo da je rad u kuhinji ili konobarisanje, možeš lako pronaći posao u ovoj oblasti. Samo prođi glavnom ulicom svog mesta i pogledaj da li u nekom od kafića traže radnike. Možda ti se posreći. Sem nekih osnovnih zahteva, minimum higijene, marljivost i tačnost u radu, uglavnom nema ništa posebno što bi trebao da znaš. Tamo će te naučiti da upravljaš aparatom za kafu. Možeš naučiti na internetu koji su recepti za koktele.\nIma još drugih poslova koje bi možda mogao da pokušaš, a to mogu biti građevinski poslovi, šetanje pasa ili možda rad na pijaci. Ipak, postoji i posebna grupa poslova koja ti omogućava da zaradiš novac od kuće. Ovi poslovi su naročito postali popularni za vreme korone iz očiglednih razloga, ali verujem da će se vremenom povećavati broj ljudi koji zarađuju za život bez napuštanja sobe.\nSa računarima, telefonima, tabletima, pitanje je kako ne možeš da zaradiš novac od kuće. Mada, nije obavezno ni da radiš nešto sa računarom. Svedoci smo trenda gde uglavnom devojke razvijaju poslove kao što nokti, šminka, frizura. Ok, ako si muško, bilo bi malo čudno da se baviš noktima (ovde imam u vidu svoj smisao za boje i estetiku) ali opet, i što da ne. Ipak, postoje i druge opcije i vezuju se uglavnom za neki posao koji obavljaš preko Interneta. Mnogi koji su za vreme korone prvi put radili od kuće tvrde da imaju osećaj da nikad lakše nisu zaradili platu. I sve je to omogućeno jednim alatom. To je Internet.\nZaraditi novac od kuće u Srbiji\nPrvo, računar i Internet nisu samo za igranje igrica i Facebook. Ipak, čak i igrajući igrice i aktivnošću na Facebook-u možeš da zarađuješ.\nPrvi i osnovni način zarade na Internetu su platforme za zaradu na Internetu, čitaj Upwork, čitaj Fiverr. O njima neću trošiti reči jer ću verovatno uskoro napisati tekst gde ću porediti ove dve platforme, uz dodatak još nekih. Sve što treba da znaš je da je veliki raspon poslova i da si plaćen uglavnom po težini i obimu posla koji dogovoriš.\nDrugi načini zarade su affiliate marketing, blog, Instagram, kliktanje i tako dalje.\nAffiliate marketing je mogućnost zarade gde ti treba da promovišeš kompaniju ili proizvod i da zarađuješ od toga što ljudi klikću na njihov sajt ili kupuju proizvode. Kada neko kupi preko tvog linka, ti dobijaš novac ili poene koje možeš da zameniš za novac. Ovde je popularno i „Dam ti deset posto za svakog kupca što mi dovedeš“.\nOd bloga se takođe može zaraditi. Pišeš o nečemu, skupljaš čitaoce i možeš da zarađuješ na više načina. Neki od njih su: možeš da pišeš sponzorisane tekstove nekome kome je ciljna grupa slična tvojim posetiocima. Možeš da dozvoliš Google-u da stavlja reklame na tvoj sajt. Možeš da prodaješ materijale sa oznakom svog bloga, možeš blog da ukombinuješ sa affiliate marketingom.\nInstagram je sličan blogu, samo se sadržaj koji objavljuješ razlikuje. Ovde su slike i video snimci, sa eventualno malo teksta ispod. Takođe, možeš da radiš sve isto kao i sa blogom, a možeš i da ih kombinuješ. Kombinacije će ti naročito doneti bonuse jer ćeš koristiti efekat sinergije. Stranica na Instagramu koja iza sebe ima i ozbiljan blog će nuditi dodatnu vrednost u odnosu na one koje nude samo sličice, a i blog će dobijati dodatni saobraćaj sa Instagrama.\nNa ovom videu možeš videti još jednu ideju za zaradu novca preko interneta:\nVideo: Zaraditi novac od kuće preko interneta u Srbiji\nDakle, jasno je da možeš zaraditi novac preko Interneta, gde ne moraš da izađeš iz kuće. Ako ti se svideo tekst, podeli ga sa prijateljima preko društvenih mreža ili se prijavi u Klub milionera stranice investirajpametno.rs kako bi dobijao najnovije objave putem maila.


Republika / (VIDEO) Tikovi Mila Đukanovića: Govor tela otkriva da je predsednik Crne Gore u velikom problemu\n(VIDEO) Tikovi Mila Đukanovića: Govor tela otkriva da je predsednik Crne Gore u velikom problemu\npetak, 25. 1. 2019.| 19:29\nGovor tela predsednika Crne Gore i lidera Demokratske partije socijalista (DPS), Mila Đukanovića, na konferenciji za medije na kojoj je prvi put javno odgovarao na pitanja o aferi čiji je akter, pokazuje da je pod stresom, uplašen, ljut i da mu se "baš i ne može verovati".\nNervozan, agresivan i ljut: Milo Đukanović\nTo pokazuje analiza hrvatske konsultantkinje i stručnjaka za poslovnu komunikaciju i lični razvoj Ljiljane Buhač, koju je uradila na zahtev "Vijesti".\n- Koliko god se trudio da u opširnim odgovorima ostavi utisak da vlada situacijom, govor tela je pokazao nešto drugo. Videli smo jednog vrlo nervoznog u znoju okupanog, agresivnog, ljutog, razočaranog predsednika, a na licu smo mogli iščitati strah. Jednostavno, videli smo predsednika koji puca po svim šavovima - kazala je Buhač.\nyoutube.com/ mediterranean network\nOn je zatalasao aferu: Duško Knežević\nBuhač, koja je kroz svoj rad analizirala i tamošnje političare Iva Sanadera, Jadranku Kosor i druge, navodi da Đukanović na konferenciji za medije nije odigrao uverljivu ulogu i "nije nas uverio u ono što je kazao".\n- Govor tela predsednika slao je neverbalne signale koji ukazuju da se baš ne oseća dobro i da mu nije ugodno u situaciji u kojoj se našao. Na to su nas upućivali signali kao što je cupkanje na mestu, nekontrolisano i nervozno gledanje po dvorani, ljuljanje, te facijalno pokazivanje otvorene ljutnje i agresije. Čak i namešten "lažni" osmeh nije mogao otopiti taj utisak - kazala je Buhač.\nNeverodostojan i neuverljiv nastup Đukanovića su, kako je pojasnila, otkrile izgovorene reči i telo koji nisu govorili istim jezikom:\n- Nesklad izrečenog i pokreta možemo iščitati kroz signale kao što su plitko disanje, uzdisanje, te odgovaranje na pitanja u jednom dahu, što ukazuje na visok nivo stresa, te poruka da želi što pre izaći iz ove situacije - objašnjava ona\nČesto Đukanovićevo sleganje ramenima, propraćeno pokretom s izloženim dlanovima i podizanjem obrva, pojašnjava Buhač, "ukazuje da baš i ne zna ili ne razumije o čemu govori i da ne želi reći sve što zna".\nNapet: Milo Đukanović\nBuhač je pojasnila da neverodostojan i neuverljiv nastup Đukanovića otkrivaju i učestala dodirivanja lica - uveta, nosa, obraza te lickanje usana, znojenje i brisanje znoja prvo rukom, a kod povećanog stresa i maramicom.\nĐUKANOVIĆ: Vila nije moja! Knežević nije moj prijatelj! Davao je donacije...\nĐukanovićev finansijer o tajnama vladara Crne Gore: Nema biznisa bez reketa Milu!\nNa videlo će isplivati sva Milova nepočinstva! Knežević: Sve što znam, znaće sva Crna Gora\n(VIDEO) Od najboljih prijatelja do zakletih neprijatelja: Kako je pukla tikva između Mila i Duška Kneževića?\nTrljanje čela, pojašnjava Buhač, ukazuje da se osoba bori s nečim i da je uznemirena, dok ukočena vilica upućuje na napetost.\n- Sve to ukazuje da mu baš ne moramo verovati, da rasteže istinu, jednostavno znak pitanja za izrečeno, i da se suzdržava od "bujice reči". Upućuje na nervozu, razdražljivost i zabrinutost. To nam je još podebljao neverbalni signal čestog gledanja u nebo prilikom odgovaranja na pitanja, što ukazuje da smišlja što će reći i kao da traži pomoć za to od svevišnjeg - kazala je Buhač.\nDa je Đukanović u konfliktnom stanju, moglo se kako pojašnjava Buhač, prepoznati po prepletenim prstima: "\n- Obuzdavao je negativan stav. Univerzalni znak za zabrinutost.\nBuhač je je kazala da se predsedniku može priznati da zna kako se kupuje vreme pomoću odgovora.\n- Primenio je metodu dugog pričanja bez jasnih odgovora na postavljena pitanja, više je propovedao i davao lekcije. Pokazivao je i moć u poduci novinara kako bi trebalo da koriste istraživačko novinarstvo - zaključila je Buhač.\nBuhač je pojasnila da je kod predsednika bio prisutan strah, što se moglo prepoznati po širom otvorenim očima kod slušanja pitanja, otvorenim ustima, drhtanju glasa, tela, plitkom disanju, znojenju i izmenjivanju crvenila i bljedila na licu. To su, kako je pojasnila, "jasni signali da je uzdrman".\n- Ni pogled nas nije poštedeo ljutnje. Da pogled "ubija", mnogi novinari ne bi više postavljali pitanja. Videli smo pogled koji nišani. Po pogledu i pojačanom crvenilu lica vidljivo je negativno raspoloženje i ljutnja. To je bio prvi signal da konferencija neće ići u revijalnom tonu - kazala je Buhač.\nPredsednikovi agresivni gestovi, napad dlanovima - dlanovi prema dolje koji seku vazduh su, kako je ocnila Buhač, izraz ljutnje i poruka "ne želim više o tome da pričam".\nĐukanović je pokazivao i znakove pretnje - podizanje kažiprsta obe ruke, što, kako pojašnjava Buhač, šalje poruku: "Samo se usudite misliti drugačije, ja sam još uvek ovde autoritet".\n- Vidljiva je nemoć što ne može da vodi igru kako on želi. Ozbiljnim izrazom lica, prijetećim gestovima i kritičnim tonom glasa želeo da disciplinovati prisutne - ocenila je Buhač.\nMilo Đukanović Crna Gora Predsednik Crne Gore Duško Knežević\nOdmotava se klupko afere "Ibica": Javio se ruski milijarder čija je navodna nećaka namamila Štrahea u klopku\n(FOTO) Kraj drame u Parizu: Spasioci ubedili muškarca da siđe sa Ajfelove kule\nMilo planira beg u Južnu Ameriku: Predsednik CG već počeo da prenosi novac u Argentinu?!\nMilo je bogatiji od svakog predsednika i premijera u Evropi: Knežević najavljuje nove dokaze o dvostrukom životu šefa CG\n(VIDEO) Milo se preznojavao i gutao knedle: Novinar nije odustajao, a predsednik CG nije znao šta ga je snašlo\nPutinova ljubavnica rodila blizance, služba bezbednosti pregledala porodilište pre njenog dolaska\nHoror u bosanskom selu: Manijak (37) seksualno zlostavljao staricu (71)\n(FOTO, VIDEO) Radovi u strogom centru Ljubljane: Slovenci ne negoduju, samo u Srbiji opozicija pravi cirkus na Trgu republike?!\n- utorak, 21. 5. 2019. u 12:31 >> 12:31 0\nU svim evropskim metropolama radovi na modernizaciji trgova i važnih tačaka u gradu su potpuno normalna pojava, čak i poželjna jer...\nŠtrahe želi da dokaže "nevinost"\n- utorak, 21. 5. 2019. u 11:37 0\nBivši austrijski vicekancelar i nekadašnji lider Slobodarske stranke Austrije (FPO) Hajnc Kristijan Štrahe najavio je da želi da dokaže...\n- utorak, 21. 5. 2019. u 10:06 0\nSlobodarska stranka Austirje (FPO) podržaće glasanje o nepoverenju kancelaru Sebastijanu Kurcu.\nPREBILI MLADIĆE: U Lisabonu 8 policajaca osuđeno zbog prekomerne sile!\n- utorak, 21. 5. 2019. u 09:34 0\nPortugalski sud osudio je osam od 17 policajaca koji su optuženi za korišćene prekomerne sile protiv šestorice mladića u pretežno...\nNova regionalna provokacija! Šiptari i ustaše zajedno u vojnoj vežbi\n- utorak, 21. 5. 2019. u 09:26 0\nU sklopu međunarodne vojne vježbe "Hitni odgovor 19" koja se od 10. maja do 6. juna održava na više lokacija u Hrvatskoj, Sloveniji i...\nU Poljskoj rođene ŠESTORKE!\nJedna 29-godišnja žena rodila je danas u Poljskoj šestorke, što je prvi takav slučaj u zemlji.\nSituacija sve napetija, Iran podiže ulog: Teheran učetvorostručio proizvodnju nisko obogaćenog uranijuma\nIran je učetvorostručio proizvodnju nisko obogaćenog uranijuma zbog napetosti sa SAD povodom...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal / amp;topicId=195640 / amp;backUrl=/sport/fudbal/195640/savic-propusta-derbi-na-nou-kampu.html / view=comment / amp;type=story\nGOLEADA U REĐO EMILIJI Inter umalo od gotovog napravio veresiju Fudbaleri Intera pobijedili su danas na gostujućem terenu Sasuolo sa 4:3, u utakmici osmog kola italijanskog prvenstva i zadržali korak za vodećim Juventusom... 20. 10. 2019. 16:25 >> 16:24 Komentari 0


Izvor: NoviMagazin.rs, 01.Apr.2020, 13:13 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nOstvareno je ukupno 1.419.313 noćenja (što je za 22,5% više u odnosu na period januar-februar 2019. godine). Najveći broj dolazaka i noćenja, u pomenutom periodu, ostvarili su domaći turisti. Oni su najčešće birali Kopaonik, Zlatibor, Beograd, Vrnajčku Banju, Divčibare... Inostrani turisti najviše su boravili u >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << Beogradu, zatim slede Kopaonik, Zlatibor, Novi Sad, Niš...\nCapital.ba: Banjalučka berza: Promet oko 42.000 KM\nCapital.ba: Stopa rasta BDP-a od 2,6 odsto u posljednjem kvartalu prošle godine\nCapital.ba: Počinje nova bitka za preuzimanje “Krajinapetrola”\nBlic: VIŠE NOVCA ZA BUDŽETE Prihodi od indirektnih poreza porasli za 59 miliona KM


Navodnjavanje — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nNavodnjavanje predstavlja hidrotehničku meru za poboljšanje fizičkih osobina zemljišta dodavanjem vode, kako bi se postigla optimalna vlaga za vreme vegetacije i tako postigao optimalan prinos. Navodnjavanje se sprovodi tokom jednog dela vegetacije ili tokom celog vegetacijskog perioda. Voda se koristi iz vodenih tokova, veštačkih jezera, izvora ili iz prečišćenih otpadnih voda. Prema načinu pretvaranja toka vode u kapilarnu vodu u zemljištu, postoje tri metode navodnjavanja: površinsko, podzemno i kišenje (orošavanje).\n1 Sistemi za navodnjavanje\n1.1 Kap po kap\n2.3 Severna Amerika\n3 Sadašnji stepen\n4 Tipovi irigacije\n4.1 Površinska irigacija\n4.2.1 Navodnjavanje kapanjem\n4.3 Navodnjavanje prskalicom\nSistemi za navodnjavanje[uredi]\nKap po kap[uredi]\nSistem „kap po kap“ radi po principu ravnomernog i sporog navodnjavanje korena biljaka, kojim se postiže često navodnjavanje sa malom količinom vode i konstantnim nivoom vlažnosti zemljišta. Koristi se za različite poljoprivredne kulture, sa nadzemnim ili podzemnim razvojem instalacije. Područje natopljeno kapljačem zavisi od protoka vode i tipa zemljišta, odnosno njegove propusnosti. Željena površina natapanja reguliše se tipom kapljača i razmakom između kapaljki. Ovaj sistem ima više prednosti u odnosu na navodnjavanje rasprskivačima. Voda je efikasno iskorišćena, pošto se dodaje samo tamo gde je potrebna, u neposrednu blizinu korena biljke. Nagle promene u vlažnosti vazduha, nemaju negativni uticaj na biljke. Ne zaliva se okolna površina, čime je smanjena mogućnost pojave korova.\nSistem je relativno jeftin i lak za instalaciju, te ne zahteva posebno održavanje, osim pravilnog regulisanja režima rada i dodavanje vode.\nIrigacija na životinjski pogon, Gornji Egipat, oko 1846. godine\nArheološka istraživanja su našla evidenciju za postojanje irigacije na mestima gde prirodne padavine nisu bile dovoljne za uzgajanje useva. Irigacija na godišnjoj bazi je bila praktikovana u Mesopotamijskoj ravni, gde su usevi bili regularno navodnjavani tokom uzgojne sezone dovođenjem vode kroz mrežu malih kanala formiranih na polju. Drevni Egipćani su praktikovali slivnu irigaciju koristeći poplave Nila za poplavljivanje zemljišnih parcela koje su bile okružene nasipima. Poplavna voda se držala sve dok se plodni sediment ne bi istaložio i zatim bi se višak vratio u vodotok. Postoji evidencija da je stari Egipatski faraon Amenemhet III iz dvanaeste dinastije (oko 1800 p. n. e.) koristio prirodno jezero u Fajumskoj oazi kao rezervoar za čuvanje viška vode za upotrebu tokom sušnih sezona. Jezero je punjeno svake godine poplavnim vodama Nila.\nMladi inženjeri restauriraju i razvijaju stari Mogulski irigacioni sistem tokom vladane cara Bahadura Šaha II\nDravni Nubijci su razvili formu irigacije koristeći uređaj sličan vodenom točku zvani sakia. Sa irigacijom se počelo u Nubiji u periodu između trećeg i drugog milenijuma p. n. e.\nIrigacija u Tamil Nadu, Indija\nU podsaharskoj Africi irigacija je dosegla kulture i civilizacije regiona reke Nigera do prvog i drugog milenijuma p. n. e, i bila je bazirana na vlažnim sezonama poplava i sakupljanu vode.\nTerasna irigacija je evidentna u prekolumbijskoj Americi, ranoj Siriji, Indiji i Kini. U Zana dolini Anda u Peruu, arhaeolozi su našli ostatke tri irigaciona kanala. Oni su radiougljenično datirani na period 4. milenijuma p. n. e., 3. milenijuma p. n. e. i 9. veka. Ovi kanali su najstarija evidencija primene navodnjavanja u Novom svetu. Tragovi kanala koji verovatno potiču iz 5. milenijuma p. n. e. su nađeni ispod kanala iz 4. milenijuma p. n. e. Sofistikovanu irigaciju i sisteme za čuvanje vode je bila razvila civilizacija doline Inda u današnjem Pakistanu i Severnoj Indiji, uključujući rezervoare kod Girnara iz oko 3000. p. n. e. i ranog irigacionog sistema kanala iz oko 2600. p. n. e. Poljoprivreda velikih razmera je praktikovana i ekstenzivna mreža kanala je korištena za navodnjavanje.\nUnutrašnjost karez tunela u Turpanu, Sinkjang, Kina\nNajstariji poznati hidraulički inžinjeri Kine su bili Suenšu Ao (6. vek p. n. e.) iz perioda Proljeća i Jeseni i Simen Bao (5. vek p. n. e.) iz perioda zaraćenih država, oba od kojih su radili na velikim irigacionim projektima. U Sičuan regionu koji je pripadao državi Đin drevne Kine, Duđengianski irigacioni sistem koji je razvio Đinski kineski hidrolog i irigacioni inženjer Li Bing je bio izgrađen 256. p. n. e. radi navodnjavanja ogromne poljoprivredne oblasti, koju ovaj sistem i danas snabdeva vodom. Do 2. veka, tokom dinastije Han, Kinezi su isto tako koristili lančane pumpe koje su podizale vodu sa nižih elevacija na više. One su bile pokretane manualno nožnim pedalama, hidrauličkim vodeničkim kolima, ili rotirajućim mehaničkim točkovima koje su vukli volovi. Voda je korištena za javne radove snabdevanja vodom urbanih stambenih četvrti i dvorskih bašti, ali najviše za navodnjavanje obradivog zemljišta kanalima.\nU 15. veku u Koreji je 1441. došlo do izuma prvog merača kiše na svetu, uryanggye (korejski:우량계). Izumitelj je bio Žang Jeong-sil, korejski inženjer iz dinastije Čoson, pod aktivnim nadzorom kralja, Sedžona Velikog. Ovi uređaji su bili instalirani u rezervoarima za navodnjavanje kao deo nacionalnog sistema za merenje i sakušljanje kišnice za poljoprivredne svrhe. Pomoću ovog instrumenta, planeri i farmeri su mogli da bolje iskoriste informacije prikupljene u istraživanju.\nIrigacioni jarak u okrugu Montur (Pensilvanija)\nGlavni članak: Hohokam\nNajraniji poznati poljoprivredni sistem kanala za navodnjavanje u Sjedinjenim Državama potiče iz perioda između 1200 p. n. e. i 800 p. n. e. i otkriven je u Marani, Arizona (u blizini Tusona) 2009. godine. Ovaj sistem irigacionih kanala predatira Hohokamsku kulturu za dve hiljade godina i pripadao je jednoj neidentifikovanoj kulturi. U Severnoj Americi, Hohokami su bili jedina kultura za koju je poznato da je zavisila od irigacionih kanala za navodnjavanje svojih useva, i njihovi irigacioni sistemi su podržavali najveću populaciju na jugozapadu kontinenta do 1300. Hohokami su konstruisali asortiman jednostavnih kanala u kombinaciji sa branama u različitim poljoprivrednim potezima. Između 7. i 14. veka izgradili su i održavali velike mreže za navodnjavanje duž nižeg dela reke Sal i srednjeg dela reke Gil, koji su po složenosti uporedivi sa onima koji su korišteni u drevnim Bliskom istoku, Egiptu i Kini. Oni su konstruisani korišćenjem relativno jednostavnih alata za iskopavanje, bez korišćenja naprednih inženjerskih tehnologija, i ostvarivani su padovi od nekoliko metara po milji, uravnotežavajući eroziju i siltaciju. Hohokami su kultivirali niz sorti pamuka, duvana, kukuruza, pasulja i tikvi, a žnjali su i asortiman divljih biljaka. U kasnijem periodu hronološke sekvence Hohokama, oni su takođe koristili ekstenzivne suve uzgojne sisteme, prvenstveno za uzgoj agave za hranu i vlakna. Njihovo oslanjanje na poljoprivredne strategije zasnovane na kanalima za navodnjavanje, koje su vitalne u njihovom manje gostoljubivom pustinskom okruženju i sušnoj klimi, pružile su osnovu za agregaciju ruralnog stanovništva u stabilne urbane centre.\nIrigacija zemljišta u Pandžabu (Pakistan)\nGodine 2000, 2.788.000 km² (689 miliona ari) plodnog zemljišta je bilo opremljeno sa irigacionom infrastrukturom širom sveta. Oko 68% ovih površina je u Aziji, 17% u Amerikama, 9% u Evropi, 5% u Africi i 1% u Okeaniji. Najveće neprekidne oblasti sa visokom irigacionom gustinom su:\nU severnoj Indiji i Pakistanu duž reka Ganga i Inda\nU slivovima reka Hajhe, Huanghe i Jangcekjang u Kini\nDuž reke Nil u Egiptu i Sudanu\nU slivu reka Misisipi-Misuri, južnim Velikim ravnicama, i delovima Kalifornije\nManje irigacione oblasti su prisutne u skoro svim naseljenim oblastima sveta.\nGodine 2008. je površna navodnjavanog zemljišta dosegla procenjeni novo od oko 3.245.566 km², što je skoro jednako ukupnoj površini Indije.\nPostoji nekoliko metoda irigacije. Oni variraju po načinu na koji se voda isporučuje biljkama. Cilj je da se voda primjenjuje na biljke što je ravnomernije moguće, tako da svaka biljka ima potrebnu količinu vode, ni previše ni premalo.\nGlavni članak: Površinska irigacija\nSlivna poplavna irigacija pšenice\nPovršinska irigacija je najstarija forma irigacije, koja je bila korištena hiljadama godina. U površinskim irigacionim sistemima, voda se kreće preko površine poljoprivrednog zemljišta, da bi ovlažila i infiltrirala zemljište. Površinska irigacija se može podeliti u brazdastu, granično prelaznu ili slivnu irigaciju. Ona se često naziva poplavnom irigacijom kad je irigacija rezultat plavljenja ili bliskog plavljenja obradivog zemljišta. Istorijski, to je bio najzastušljeniji metod navodnjavanja poljoprivrednog zemljišta i još uvek se koristi u mnogim delovima sveta.\nTamo gde to nivoi vode iz izvora navodnjavanja dozvoljavaju, nivoi se kontrolišu nasipima, obično učvršćenim zemljom. Ovo se često vidi na terasastim pirinčanim poljima, gde se ova metoda koristi za poplavu ili kontrolu nivoa vode u svakom odvojenom polju. U nekim slučajevima voda se pumpa ili podiže ljudskom ili životinjskom snagom do nivoa zemlje. Efikasnost upotrebe vode za površinsko navodnjavanje je obično niža od drugih oblika navodnjavanja.\nIrigacija poplavljenog stambenog područja u Feniksu, Arizona\nPovršinska irigacija se koristi i za navodnjavanje aprilaka u pojedinim oblastima, na primer, u i okokoni Finiksa, Arizona. Irigaciona oblast je okružena nasipima i voda se isporučuje prema rasporedu koji je postavio lokalni okrug za navodnjavanje.\nGlavni članak: Mikroirigacija\nNavodnjavanje kapanjem – dejstvo mlaznice za kapanje\nMikroirigacija, koja se ponekad naziva lokalizovanom irigacijom, irigacijom niskih zapremina, ili curećom irigacijom je sistem u kome se voda distribuira pod niskim pritiskom kroz mrežu cevi, po unapred određenom redosledu, i primenjuje u obliku malih ispuštanja za svaku biljku ili u njenog blizini. U ovu kategoriju irigacionih metoda spada tradicionalno navodnjavanje kapanjem individualnim emiterima, podpovršinska kapajuća irigacija, navodnjavanje mikroprskanjem, i navodnjavanje mini fontanskim uređajem.\nRaspored i delovi sistema za navodnjavanje kapanjem\nGlavni članak: Navodnjavanje kapanjem\nNakapljavajuća (ili mikro) irigacija, takođe poznata kao vlažeća irigacija, funkcioniše kao što njeno ime sugeriše. U ovom sistemu voda pada kap po kap neposredno na poziciju korena. Voda se isporučuje na ili u blizini zone korena biljki, kap po kap. Ovaj metod može da bude najefektivniji metod irigacije u smislu potrošnje vode, ako se koretno sprovodi, jer se minimizuju evaporacija i odlivi. Vodena efikasnost u polju pri primeni navodnjavanja kapanjem je tipično u opsegu od 80 do 90 % kad se adekvatno primenjuje.\nU modernoj poljoprivredi, navodnjavanje kapanjem se često kombinuje sa plastičnim zagrtanjem, čime se dalje redukuje evaporacija, i isto tako je način isporuke đubriva. Taj proces je poznat kao fertigacija.\nDuboka perkolacija, gde se voda pomera ispod zone korena, može se javiti ako se sistem za nakapljavanje previše dugo koristi ili ako je brzina isporuke vode previsoka. Metode navodnjavanja kapljanjem variraju od veoma visokotehnoloških i računarskih do nisko tehnoloških i radno intenzivnih. Obično su potrebni niži pritisci vode nego kod većine drugih tipova sistema, sa izuzetkom pivotnih sistema sa niskim energetskim centrima i sistema za površinsko navodnjavanje, a sistem može da bude dizajniran za uniformnu raspodelu po čitavom polju ili za preciznu isporuku vode do pojedinačnih biljki u pejzažu koji sadrže mešavinu biljnih vrsta. Mada je teško regulisati pritisak na strmim padinama, dostupni su emiteri sa kompenzatorima pritiska, tako da polje ne mora da bude u jednom nivou. Visoko tehnološka rešenja uključuju precizno kalibrisane emitere locirane duž linija cevovoda koji se rasprostiru počevši od kompjuterizovanog seta ventila.\nPrskalice useva u blizini Rio Viste (Kalifornija)\nPokretna prskalica kod Milets farm centra, Oksfordšir, Ujedinjeno Kraljevstvo\nZa više informacija pogledajte: Prskalica za navodnjavanje\nU „prskaličnom” ili nadzemnom navodnjavanju voda se dovodi do jedne ili više centralnih lokacija unutar polja i distribuira se preko prskalica ili pištolja pod visokim pritiskom. Sistem koji koristi prskalice, sprejeve ili pištolje montirane iznad useva na permanentno instaliranim podizačima se često naziva irigacionim sistemom „čvrstog seta”. Prskalice pod povišenim pritiskom koje rotiraju se nazivaju rotorima i pokreću se pomoću zupčanika, ili impaktnim mehanizmom. Rotori mogu da budu dizajnirani tako da se potrivaju ceo ili deo kruga. Pištolji su slični rotorima, izuzev što oni generalno funkcionišu pod veoma visokim pritiscima od 275 do 900 kPa i protocima od 3 do 76 L/s, obično sa mlaznicama prečnika od 10 do 50 mm. Pištolji se osim irigacije imaju industrijske primene kao što je supresija prašine i seča drveta.\nPrskalice isto tako mogu da budu montirane na pokretnim platformama povezanim sa izvorom vode crevom. Automatsko pokretanje sistema na točkovima je poznato kao pokretne prskalice i može se koristiti za novodnjavanje površina kao što su male farme, sportska polja, parkovi, pašnjaci, i groblja. U većini slučajeva se koristi dugačko polietilensko crevo namotano na čeličnim koturima. Pošto je crevo namotano na kotur koji se pokreće vodom za navodnjavanje ili malim gasnim motorom, prskalica se povlači duž polja. Kad prskalica stigne nazad, sistem se isključuje. Ovaj tip sistema je poznat kao pokretni irigacioni sistem „vodenog točka” i on se ekstenzivno koriste za supresiju prašine, irigaciju, rasprostiranje otpadne vode po zemljišnoj površini.\nDrugi pokretni sistemi koriste ravno gumeno crevo koje se vuče iza platforme sa prskalicama, koja se povlači kablom.\n↑ Snyder, R. L.; Melo-Abreu, J. P. (2005). „Frost protection: fundamentals, practice, and economics” (PDF). Food and Agriculture Organization of the United Nations. ISSN 1684-8241.\n↑ Williams, J. F.; S. R. Roberts; J. E. Hill; S. C. Scardaci; G. Tibbits. „Managing Water for 'Weed' Control in Rice”. UC Davis, Department of Plant Sciences. Arhivirano iz originala na datum 3. 4. 2007. Pristupljeno 14. 3. 2007.\n↑ „Arid environments becoming consolidated”. Pristupljeno 19. 6. 2012.\n↑ 4,0 4,1 Skala grin: Kap po kap, Pristupljeno 19. 1. 2013.\n↑ 5,0 5,1 Eurodip: Kap po kap, Pristupljeno 19. 1. 2013.\n↑ Metalik-plast: Sistem za navodnjavanje kap po kap, Pristupljeno 19. 1. 2013.\n↑ 8,0 8,1 p19 Hill\n↑ „Amenemhet III”. Britannica Concise. Pristupljeno 10. 1. 2007.\n↑ Mokhtar (1981). str. 53-56.\n↑ „Traditional technologies”. Fao.org. Pristupljeno 19. 6. 2012.\n↑ „Africa, Emerging Civilizations In Sub-Sahara Africa. Various Authors; Edited By: R. A. Guisepi”. History-world.org. Pristupljeno 19. 6. 2012.\n↑ Dillehay, T. D.; et al. (2005). „Preceramic irrigation canals in the Peruvian Andes”. Proceedings of the National Academy of Sciences. 102 (47): 17241—4. PMC 1288011  . PMID 16284247. doi:10.1073/pnas.0508583102.\n↑ Rodda, J. C. and Ubertini, Lucio (2004). The Basis of Civilization – Water Science? pp. 161. International Association of Hydrological Sciences (International Association of Hydrological Sciences Press 2004).\n↑ „Ancient India Indus Valley Civilization”. Minnesota State University "e-museum". Pristupljeno 10. 1. 2007.\n↑ Baek, Seok-gi (1987). Jang Yeong-sil 장영실. Woongjin Wiin Jeon-gi 웅진위인전기 11. Woongjin Publishing Co., Ltd.\n↑ „Earliest Canals in America - Archaeology Magazine Archive”.\n↑ Siebert, S.; J. Hoogeveen; et al. (10. 11. 2006). „The Digital Global Map of Irrigation Areas – Development and Validation of Map Version 4” (PDF). Tropentag 2006 – Conference on International Agricultural Research for Development. Bonn, Germany. Приступљено 14. 3. 2007.\n↑ The CIA World Factbook, Приступљено 30. 10. 2011\n↑ „Flood Irrigation Service”. City of Tempe, Arizona. Приступљено 29. 7. 2017.\n↑ Frenken, K. (2005). Irrigation in Africa in figures – AQUASTAT Survey – 2005 (PDF). Food and Agriculture Organization of the United Nations. ISBN 978-92-5-105414-7. Приступљено 14. 3. 2007.\n↑ Provenzano, Giuseppe (2007). „Using HYDRUS-2D Simulation Model to Evaluate Wetted Soil Volume in Subsurface Drip Irrigation Systems”. J. Irrig. Drain Eng. 133 (4): 342—350. doi:10.1061/(ASCE)0733-9437(2007)133:4(342).\nFrenken, K. (2005). Irrigation in Africa in figures – AQUASTAT Survey – 2005 (PDF). Food and Agriculture Organization of the United Nations. ISBN 978-92-5-105414-7. Приступљено 14. 3. 2007.\nChina – history. Encyclopædia Britannica,1994 edition.\nBulliet, Richard; et al. (2008-06-18). The Earth and Its Peoples, Volume I: A Global History, to 1550. Books.google.com. стр. 53—56. ISBN 978-0-618-99238-6. Приступљено 19. 6. 2012.\nMokhtar, G. (1981). Ancient civilizations of Africa. Unesco. International Scientific Committee for the Drafting of a General History of Africa. стр. 309. ISBN 9780435948054. Приступљено 19. 6. 2012 — преко Books.google.com.\nНаводњавање на Викимедијиној остави.\n„Irrigation techniques”. USGS. Приступљено 8. 12. 2005.\nOvaj članak uključuje tekst iz publikacije koja je sada u javnom vlasništvu: Chisholm, Hugh, ur. (1911). „Irrigation”. Encyclopædia Britannica (11. izd.). Cambridge University Press.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Наводњавање&oldid=19370022“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 18. mart 2018. u 06:06 č.


Mira Adanja-Polak | Uvek treba čuti - prof. dr Dragan Simeunović - 7. oktobar 2018.\n/Uvek treba čuti – prof. dr Dragan Simeunović – 7. oktobar 2018.\nProf. dr Dragana Simeunovića, profesora na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, pozivaju sve televizije kao analitičara da komentariše svakodnevna događanja na međunarodnoj i našoj sceni.\nKao školovani politikolog u Hajdelbergu, Harvardu i član eminentnih međunarodnih institucija sa uskom specijalnošću za izučavanje terorizma – vrlo revnosno prati zbivanja u našem regionu. Njegove knjige, naoko stručne, ali čitljive i pisane jednostavnim jezikom – studente uvode u uskostručna strateška i politička zbivanja u svetu i uticaje tih zbivanja na Balkan i naš region.\nU razgovoru sa njim pokušavam da saznam za obične gledaoce često nejasne situacije sa pregovora i razgovora iza zatvorenih vrata koje gledalac teško da razume.\nPored svojih svakodnevnih obaveza na fakultetu, profesor Simeunović radi i na obuci onih zanimanja kojima stručno usavršavanje ovakve vrste nedostaje jer se danas mnoge stvari menjaju i veoma je važno imati znanja da ih prepoznate.\nProf. dr Dragan Simeunović i Mira Adanja-Polak\nNjegova tumačenja objašnjavaju mnoge pritiske kojima smo kao zemlja izloženi.\n| 18.04.2021 @ 10:13\nSa posebnom paznjom i interesovanjem pratim Vaše emisije.


Za sportske objekte u Kikindi Pokrajina obezbedila 7,7 miliona dinara - Severnobanatski upravni okrug\nfebruar 6, 2020februar 7, 2020\nZa sportske objekte u Kikindi Pokrajina obezbedila 7,7 miliona dinara\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez posetio je danas u Kikindi, zajedno sa načelnikom Severnobanatskog okruga Nikolom Lukačem, gradonačelnikom Pavlom Markovim i pokrajinskim poslanikom Milenkom Jovanovim, Osnovnu školu „Žarko Zrenjanin“ i Fudbalski klub „Kikinda“, za koje je Pokrajinska vlada izdvojila više od 7,7 miliona dinara. Za obnovu krova fiskulturne sale u OŠ ,,Žarko Zrenjanin“ Pokrajinska vlada obezbedila je 4,6 miliona dinara.\n„Nakon uspešne realizacije ovog projekta, u načelu smo se dogovorili da možemo da krenemo i u rekonstrukciju parketa i da salu opremimo novim rekvizitima za nastavu fizičkog vaspitanja, s obzirom na to da je u toku novi konkurs Pokrajinskog sekretarijata za sport koji se odnosi na dodelu sredstava za sanaciju, adaptaciju, izgradnju i opremanje sportskih objekata“, izjavio je Vladimir Batez.\nOn je dodao da je sve to u pravcu ostvarenja strateškog opredeljenja: da je školski sport baza za razvoj sporta i da našoj deci treba stvoriti što bolje uslove za nastavu fizičkog vaspitanja i vannastavne sportske aktivnosti.\nBatez je istakao čvrst partnerski odnos sa Gradom Kikindom u realizaciji zajedničkih projekata. On je naveo da je resorni sekretarijat samo u 2019. godini za 25 projekata na teritoriji Kikinde izdvojio 13,5 miliona dinara.\nGradonačelnik Kikinde Pavle Markov rekao je da je projekat rekonstrukcije krova veoma važan za društvenu zajednicu jer fiskulturnu salu, koja nije obnavljana više od trideset godina, osim učenika koriste i sportski klubovi u Kikindi.\nDirektor OŠ „Žarko Zrenjanin“ Tihomir Farkaš zahvalio je Pokrajinskom sekretarijatu i lokalnoj samoupravi što su stvoreni uslovi da učenici jedne velike škole imaju kvalitetnu nastavu fizičkog vaspitanja.\nPrilikom posete Fudbalskom klubu „Kikinda“, sekretar Batez istakao je da taj klub, osnovan 1909. godine, spada među najstarije fudbalske klubove u Vojvodini i da zaslužuje podršku Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu.\nPokrajinska vlada je, naime, za nabavku zalivnih sistema za održavanje trave na fudbalskim terenima iz pokrajinskog budžeta obezbedila 2,8 miliona dinara, a Pokrajinski sekretarijat za sport 350.000 dinara za opremu za trenažni proces fudbalera.\n„Sve ovo je urađeno zajednički nakon što sam pre par meseci obišao ovaj teren sa predstavnicima lokalne samouprave“, naglasio je Batez.\nGradonačelnik Markov rekao je da je obnova stadiona u fokusu s obzirom na to da on predstavlja posebno mesto okupljanja, s velikom istorijom i svim onim što fudbal nosi u sebi. Naveo je da će u ovoj sezoni biti u fuknciji novi zalivni sistemi, a da će u narednih 4-5 godina gradski stadion biti kompletno rekonstruisan.\nPredsednik Skupštine OFK „Kikinda“ Dragan Felbab govorio je o značaju ulaganja u sportski podmladak. Prema njegovim rečima, to su prepoznali resorni sekretarijat i lokalna samouprava investiranjem u održavanje terena i novu opremu, što će poboljšati uslove za treniranje.\nOdržan prvi kolegijum u ovoj godinipredhodnaKonkretizovana buduća saradnja dve visokoškolske ustanovesledeća\nNakon Božićne liturgije po tradiciji lomljena velika česnica\nObeležena Velika Gospojina u Ruskom Selu\nNovogodišnji koncert u Nakovu


17/12/2018 – PRAVDA – ISTINA\nDan: 17. Decembra 2018.\nIspravimo kičmu, podignimo glavu, pogledajmo ološ pravo u oči\n17/12/2018 Zdenko0 comment\nDocent na Filozofskom fakultetu, Jovo Bakić, u svom govoru nakon dobijanja priznanja “Vitez poziva”, pozvao je na stvaranje društva solidarnih građana… “Stoga, ispravimo kičmu, podignimo glavu, pogledajmo ništake pravo u oči! Tada ćemo i oni i mi znati da je došao trenutak za naplatu svih računa: za sejanje primitivizma iz masovnih duhovnih trovačnica koje bestidno nazivaju televizijama; za masovnu pljačku naroda i rasprodaju naše svojine domaćim mafijašima i stranim kapitalistima; za uništavanje svih institucija (naročito pravosuđa, sredstava masovnog opštenja i nezavisnih kontrolnih institucija); za mafijaško zarobljavanje naše Republike i…\nDavor Dragičević i članovi grupe Pravda za Davida došli su večeras, nakon redovnog okupljanja u 18 časova na Trgu Krajine, pred Narodnu skupštinu RS gdje je u toku posebna sjednica na kojoj se bira nova Vlada RS. Nakon što je ranije tokom dana dao izjavu u Okružnom javnom tužilaštvu u Prijedoru koje protiv njega vodi istragu u slučaju ugrožavanja bezbjednosti službenicima MUP-a RS, Davor Dragičević došao je na Trg Krajine u Banjaluci gdje se kratko obratio okupljenim građanima, a potom se mirno i dostojanstveno, u znak protesta jer je…\nOPROŠTAJNA PJESMA NASTRADALOM PRIJATELJU\nMnogi još uvijek ne mogu da vjeruju da su na PK Dubrave život izgubila četiri mladića… Svi koji su poznavali Edina Herića, Reufa Alibašića, Adela Šehića i Alema Dedića o njima imaju samo riječi hvale. Alma Morina iz Kalesije inače svršenica Trgovačke škole nam kroz suze govori da još uvijek ne vjeruje da njen prijatelj nije među živima. “Kada sam pročitala vijest na vašem portalu nisma mogla da vjerujem”, govori nam Alma. Ona je odlučila za svog prijatelja napisati i nekoliko stihova: “Tvoja majka plakala je, da si živ…\nŠTA JE PAMETNIJE I KORISNIJE\nUMJESTO DA SE KUPE SKENERI KAKO SE NE BI KRALO NA BIRALIŠTIMA IZBORI SU NAMJEŠTENI I POKRADENI A ONDA SE KRENULO I SA PRIPREMAMA ZA NASTAVAK PLJAČKE. BUDŽET SE ŠTIMA UNAPRIJED ZA POSLOVE REŽIMSKIH TAJKUNA ALI NAĐE SE TU MJESTA I ZA PONEKU LIČNU NOVOGODIŠNJU ŽELJU…


Ludo: Hurricane predstavile našu pesmu Evrovizije, "Loco Loco"!\n06/03/2021 06/03/2021 Valentina Krstić 1385075 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fhurricane-predstavile-nasu-pesmu-za-evroviziju-2021%2FLudo+i+nezaboravno%3A+Hurricane+predstavile+na%C5%A1u+pesmu+za+Evroviziju+2021%2C+%22Loco+Loco%22%212021-03-06+11%3A00%3A00Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D138507\nDošlo je to doba godine kada otkrivamo ko će sve nastupiti na Evroviziji – iako je vreme nezgodno i odlažu se sve moguće manifestacije zbog korona virusa, tim Evrovizije je još 2020. godine izjavio da nema šanse da se ovaj šou dodatno odlaže i da se u kakvim god uslovima mora održati, samo sa pojačanim merama opreza. To je išlo na ruku našim predstavnicama, grupi Hurricane, koje su dobile šansu da nadoknade 2020. i naprave još bolju i energičniju pesmu koja će nas zvanično predstavljati!\nNaime, kao što smo prošle godine imali pesmu sa španskim naslovom “Hasta La Vista“, ove godine predstavljaće nas “Loco Loco”, jedna daleko luđa numera, sa mnogo energičnijim ritmom i bombastičnijim frizurama i stajlingom! Zanimljivo je da ovoga puta pesma ima i “dance break” koji može na sceni da ponese publiku kada Sanja Vučić izgovori “1, 2, girls, come on!”\nSrbiju i Hurricane ove godine najviše porede sa Kiprom, koji takođe ima uzbudljivu numeru “El Diablo” (čak su obe sa španskim naslovom!) i čini se da će među njima biti tesno. Osim što je spot u disko stilu osamdesetih, devojke su dobile i dosta momenata u kojima će im sijati vokal, tako da ako se scenski nastup uradi kako treba, teško da će ovako nešto proći loše.\nPročitajte još Hurricane šalju važnu poruku o korona virusu u novom spotu "Roll The Dice"!\nPesma je, naravno, kod nas već ušla u top 5 na trendingu, a nije ništa manje oduševljenje ni kod stranaca, koji su već snimili pozitivne reakcije na hit. Pesma će za manje od 12 sati doći i do pola miliona pregleda, što je uspeh kojim neke pesme ne mogu da se pohvale ni nakon nedelju dana! Reakcije su, doduše, prilično i pomešane, a primećuje se da negativne komentare obično ostavlja naša zemlja – podržite naše predstavnice ili makar ne ostavljajte loše komentare tamo gde ih stranci čitaju!\nHurricane će pevati: Evrovizija će se ipak održati,…\nHurricane šalju važnu poruku o korona virusu u novom…\nDva miliona za dan: Hurricane u trendingu širom…\nVečeras je onlajn prenos Evrovizije, Hurricane…\nEvrovizija sinoć predstavila sve takmičare i sjajan…\nPročitajte još Večeras je onlajn prenos Evrovizije, Hurricane intervjuisala NikkieTutorials!\nEvrovizija 2021 Hurricane\n5 thoughts on “Ludo i nezaboravno: Hurricane predstavile našu pesmu za Evroviziju 2021, “Loco Loco”!”\n06/03/2021 at 14:10\nOne su stvarno odlicne, ali ova pesma je onako, bolja je bila Hasta la vista. Spot mi se ne svidja, izgleda jeftino, valjda ce scenski nastup bolje da osmisle\n07/03/2021 at 14:09\npa mogu se složit da imaju puno boljih spotova kao npr. "Avantura" , ali ne sumnjam u njihov scenski nastup; scenografiju, koreografiju, kostime i naravno vokale… djevojke imaju ukusa, za spot njihovo mišljenje nije ni važno a kamoli najvažnije\n06/03/2021 at 22:16\nzašto niste napisali i za Albinu 🙁 svakako su hrvatska i srpska pjesma ove godine svježe, moderne i zarazne, Sanjino "a ja slatka sam i fina" mi ne izlazi iz glave, a kod Albinine pjesme mi se jako sviđa hrvatski dio… jako sam uzbuđena jer ove godine barem nemam sumnju na finale niti za Hrvatsku ni za Srbiju, inače kad nema niekog Balkanca s dobrom numerom nije više zanimljivo :/ 12 bodova iz Hrvatske za Srbiju (ako ništa od mene!!) i 12 bodova iz Srbije za Hrvatsku, baš bih voljela to vidjeti <3\nTo bi bilo lepo videti 🙂 Albinina pesma je sjajna, sveža, zarazna, podržavamo!\n06/03/2021 at 22:20\n*i svakako da se složim sa vama, ovo NEMA ŠANSE da loše prođe. Pjesma nerealno navlači na ples, tekst sam naučila nakon prvog slušanja, evo sada kada ovo napišem idem pokvariti replay button 😀


Roland zvucnik - KupujemProdajem\nAudio > Zvučnici > ID oglasa: #124839410 (Postavljen: pre 4 dana)\nRoland zvucnik kupljen nov pre par meseci koriste par puta stanje perfektno\nSamsung A50 full stanje Akcija\nSve preporuke za ovog clana. Odlicna saradnja. Cista 10ka


CARSKI REZ: Sve što treba da znate - Mamaibeba.com\nLepa i negovana u trudnoći\nUsled delovanja hormona, tokom trudnoće vaša koža prolazi velike promene. Dobra vest je da se posle porođaja sve vraća u normalu, a u međuvremenu –...\nBogat omlet sa povrćem\n11 okt, 2011 Ishrana deteta\nZa dete starije od 12 meseci Brz i jednostavan, ali izuzetno zdrav obrok Potrebno je: 2 jajeta 2 kašike punomasnog jogurt...\n5 feb, 2018 Ishrana deteta\n[caption id="attachment_117397" align="alignnone" width="640"] Foto: Pošalji recept[/caption] Sastojci: Za kore: 12 belanaca 15 kašika šećera...\nSaznajte! Kako ublažiti porođajne bolove\n4 jan, 2016 Korisni saveti\nSvaka trudnica bi, razumljivo, volela da se porodi uz što manje bolova. Dobra vest je to da se primenom određenih metoda i postupaka ta neprijatna ...


Prvih stotinu dana Vlade Srbije\nVlada Srbije obilježava stotinu dana. Kabinet Aleksandra Vučića koji je formiran nakon vanrednih izbora održanih u aprilu nastavio je rad prethodne, također Vučićeve vlade.\nPremijer Srbije posebno se ponosi ekonomskim rezultatima, za šta je dobio pohvale međunarodnih institucija, dok kritičari kažu da ni polovinu obećanog nije ispunio.\n„Srbija je stabilna na dobrom putu, ekonomski napreduje, bezbednosno sigurna i Srbija je jedan od stubova regionale stabilnosti. Nalazi se čvrsto na evropskom putu“, kazao je Aleksandar Vučić.\nSimboličan period u kome se mjeri prolazno vreme protekao je, kako tvrde u Vladi u uspješnoj realizaciji onog što je obećano, prije svega u ekonomskoj sferi.\n„Kada je u pitanju ekonomija u vladi kažu da su nastavili svoj put naviše. Kabinet Aleksandra Vučića stoti dan rada dočekuje sa budžetskim suficitom. Do kraja godine rast BDP-a biće 2,5 odsto, sledeće godine i procenat više, ali najveći problem koji muči premijera Srbije su javna preduzeća“, javlja reporter Al Jazeere Marko Subotić.\nU proteklom periodu oprošten je dug od skoro milijardu eura Rudarsko-topioničarskom basenu Bor, ali nastavljeno je pravljenje gubitaka u toj kompaniji. Hemijski kompleksi gutaju milione eura iz budžeta, a rješenje za njih se trenutno ne vidi. S druge strane, Srbija će se, kako najavljuje premijer okrenuti modernim tehnologijama\n„Ulozićemo prvi put najmanje deset miliona evra u nove startup-e, u biznis inkubatore i naučeno tehnološke parkove. Mi smo računali da na 50 miliona evra stvorimo godišnje oko 10.000 IT stručnjaka i inženjera“, rekao je Vučić.\nPoslije 100 dana Vučićev kabinet ponosan je na sve što su uradili, posebno na razvoj infrastrukture, pa su sebi postavili ciljeve koje će kako navode ostvariti u narednih deset mjeseci.\n„Mi ćemo imati sigurno preko 100 kilometara rehabilitovanih puteva, negde između 70 i 100 kilometara modernizovanih pruga to su planovi. Započeti su radovi i verujem, mogu reći gotovo sam sigurna, nekih 20 km bi moralo biti završeno negde do marta sledeće godine“, kazala je Zorana Mihajlović, ministrica infrastrukture.\nPromatrači rada Vlade Srbije navode da je od 20 stvari koje je premijer naveo da će biti urađeno u prvih 100 dana rada, 12 i dalje neispunjeno.\n„Ako se osvrnemo kakav je odnos ispunjenog i neispunjenog u ovih prvih 100 dana vlade više je obećanja koja nisu ispunjena. Premijer je recimo ispunio donošenje zakona o lokalnoj samoupravi i obećao nam je povećanje cene rade. To je sto je ispunjeno“, kazala je Ivana Pavlović, sa portala Istinomer.\nNovi Vučićev kabinet susreo se i sa tri veće afere. U Beogradu je uhapšena osoba koja je špijunirala za Hrvatsku, otkrivena je grupa koja je navodno pripremala državni udar u Crnoj Gori, dok je pored porodične kuće premijera Srbije otkrivena veća količina naoružanja. Posljednja dva događaja se još istražuju.\nAnte Gotovina imenovan je za posebnog savjetnika ministra odbrane Hrvatske, a premijer Plenković je potpisao rješenje.\nUmjeren ali stabilan napredak Srbije ka EU\nSrbija bi do kraja godine mogla otvoriti nova pregovaračka poglavlja sa Evropskom Unijom, izjavio je to šef izaslanstva EU u Srbiji Michael Davenport. Evropska komisija je preporučila da se prvo otvori poglavlje pet o javnim nabavama. U izvješću EK o napretku Srbije ka članstvu, konstatiran je umjeren, ali stabilan napredak.


Tamara Aleksić - Blic Online\nSinoć je u okviru Nedelje mode u Beogradu u "Belexpo centru" održana revija\nGlumica Tamara Aleksić otkrila ISTINU o FINANSIJSKOJ SITUACIJI kolega, ono što je rekla iznenadiće mnoge\nU Srbiji vladaju predrasude da glumci žive u raskoši, te da zbog činjenice da su poznati ne dele i onu tešku stranu sudbine naroda. Međutim, istina je malo drugačija, što nam je u intervjuu za “TV Magazin“ potvrdila i mlada glumica Tamara Aleksić.\nPRELEPA TAMARA Ćerka je reditelja i srpske voditeljke, molili su je da se ne bavi glumom, a kada je uradila tetovažu - navukla je bes javnosti!\nMlada Tamara Aleksić privukla je pažnju javnosti kada se kao Lenka Dunđerski pojavila u filmu "Santa Maria della Salute". Partner u filmu bio joj je Vojin Ćetković.\nIzložba fotografija "Sviđaš mi se" u galeriji "Meduza"\nIzložba fotografija Matije Munjize Petrovića pod nazivom "Sviđaš mi se" otvorena je u beogradskog galeriji "Meduza" i sadrži 17 portreta devojaka, koje je mladi autor pomalo i “šokirao” pred samo "okidanje" fotoaparata.\nInternacionalni multimedijalni projekat NØ HAY BANDA objavio je novi video za pesmu "Like Love". Glavne uloge u spotu tumače glumci Branislav Trifunović i Tamara Aleksić, u pratnji plesača Tango Natural. Spot je režirao frontmen benda NØ HAY BANDA, Đorđe Ivanović koji je i autor muzike i teksta.\nIako je njena popularnost naglo porasla posle uloge Lenke Dunđerski u seriji Santa Maria della Salute, Tamara Aleksić je devojka koja živi kao sav normalan svet – videćete je kako se vozi trolom, jede lubenicu ili kako pokušava da nauči da svira ukulele.\nPredstava "Dogvil" u režiji Kokana Mladenovića biće igrana u Dorćol Platzu 24. aprila u 20h.\nMlada glumica Tamara Aleksić debitovala je na filmskom platnu u ulozi Lenke Dunđerski, a za "Blic Puls" ćerka TV autorke Tanje Peternek - Aleksić, progovorila je o svojim vrlinama i manama.\nPremijera novog Šotrinog filma "Santa Maria della Salute" je večeras u 21 čas u Sava centru, a najveću pažnju izazvala je glumica koja tumači lik Lenke Dunđerski.\nNajveća srpska ljubavna priča: Premijera filma o Lazi Kostiću i Lenki Duđerski\nFilm „Santa Maria della Salute” koji prati epohu romantičarskog doba koje je obeležio život i delo Laze Kostića, a pre svega neostvarenu ljubav sa mnogo mlađom Lenkom Dunđerski, premijerno će biti prikazan 20. decembra u Sava centru.\nĆerka voditeljke Tanje Peternek važi za jednu od naših najperspektivnijih mladih glumica, ali se po mnogo čemu razlikuje od većine svojih kolega...\nOna je srpska Nikol Kidman i ćerka voditeljke Tanje Peternek: Postavite pitanja Tamari Aleksić\nGlumica Tamara Aleksić, ćerka voditeljke emisije "TV lica... kao sav normalan svet", osvojila je najviše glasova čitaoca sajta Blic.rs u anketi za cicu nedelje.\nATRAKTIVNE NASLEDNICE Ko ima najlepšu ćerku?\nI dok su se pojedine ćerke poznatih parova javnosti nametnule kao glumice ili pevačice, ostale su postale poznate samo jer su im roditelji poznate osobe. Glasajte, koja ćerka poznatih roditelja je najlepša?\nTamaru su svi ubeđivali da se ne bavi ovim sportom, ali je ona postala NAJBOLJA\nNovosađanka Tamara Aleksić (27) osvojila je prvo mesto na Otvorenom prvenstvu Srbije u pauerliftingu (takmičenje u dizanju tegova), podigavši 70 kilograma, 18 manje od njene trenutne kilaže.\nSrpska Nikol Kidman: Tanjina ćerka kao sav normalan svet\nJedan od najboljih srpskih pozorišnih reditelja Kokan Mladenović nju je izabrao među više od 100 glumica za ulogu Grejs u predstavi „Dogvil”, koju je u istoimenom filmu igrala slavna Nikol Kidman. Njeni roditelji su reditelj Goran Aleksić i autorka kultne emisije „TV lica... kao sav normalan svet” Tanja Peternek...\nU "Dogvilu" glume pevačica Milica Majstorović i ćerka Tanje Petrnek Aleksić\nOdabrane su glumice za predstavu Dogvil: ulogu Grejs i sve ostale ženske uloge igraju Milica Majstorović i Tamara Aleksić, dok će Branislav Trifunović igrati sve muške uloge u komadu.


Nova internet religija: „Svemoćni GOSPOD BOT“ pravedniji od biblijskog i kur'anskog Boga/Allaha – Aura\nNova internet religija: „Svemoćni GOSPOD BOT“ pravedniji od biblijskog i kur'anskog Boga/Allaha\nDok neki tehnolozi Silicijumske doline i ekscentrični hrišćani prihvataju ideju bivšeg inženjera Googlea i Ubera Antonija Levandovskog o stvaranju boga zasnovanog na vještačkoj inteligenciji da bi ljudsko društvo bilo bolje, mnogi naučnici i političari plaše se mogućnosti obožavanja “boga bota“.\nAntoni Levandovski osnovao je religioznu neprofitnu organizaciju pod nazivom “Put budućnosti“ i posvetio je obožavanju vještačke inteligencije (AI).\n“Naša misija je da razvijemo i promovišemo realizaciju božanstva zasnovanog na vještačkoj inteligenciji i kroz razumijevanje i obožavanje tog božanstva doprinesemo poboljšanju društva“, navodi se u osnivačkim dokumentima ove organizacije.\nAmerički mediji smatraju da je novi bog kao svemoćni bot koji će zadovoljiti sve želje svojih pristalica. Međutim, ono što je drugačije od biblijskog Boga jeste da će on biti iskreno ljubazan i neće kažnjavati smrtnike.\nGovoreći o ideji Levandovskog, pastor Kristofer Benek, lider hrišćanskog Transhumanističkog udruženja, navodi: “Apsolutno mislim da AI može da učestvuje u svrsi Hristovog iskupljenja“, prenosi Gardijan, ako se osigura da bude prožeta hrišćanskim vrijednostima.\nTranshumanistički hrišćani podržavaju ideju da ljudi mogu i treba da koriste nauku i tehnologiju za poboljšanje svijeta.\nIdeja Levandovskog je privlačna nekim njegovim kolegama iz Silicijumske doline, koji vjeruju da će AI za 25 godina stići ljudsku inteligenciju, a za 50 godina će je prestići.\n“U početku smo imali samo botove za ćaskanje“, napisao je izvršni direktor kompanije Facebook Kemal el Mudžahid.\nOno što im se najviše sviđa u konceptu Levandovskog jeste da će novo božanstvo stvoriti čovjek. Američki mediji ukazuju na značajan vjerski pokret koji je sada očigledan u Silicijumskoj dolini.\nIpak, nisu svi u Silicijumskoj dolini zadovoljni zbog ideje o digitalnom bogu, pre svega generalni direktor kompanije Tesla i osnivač SpaceXa, Ilon Mask, koji upozorava na opasnosti od AI. On i mnogi drugi pronalazači i naučni eksperti smatraju da je “scenario Terminatora“, gdje mašine ustaju protiv ljudi i započinju u rat, zaista moguć.\n“Vještačkom inteligencijom prizivamo đavola“, upozorio je Mask prije tri godine.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin pridružio se raspravi rekavši da je, iako vještačka inteligencija predstavlja budućnost za Rusiju i cijeli svijet, takođe prepuna nepredvidivih prijetnji.\n“Ko god bude lider u ovoj oblasti, vladaće svijetom“, rekao je Putin na otvorenom času sa studentima 1. septembra, početkom školske godine u Rusiji.\nMeđutim, Putin je rekao da ne želi da iko “drži monopol“ u ovoj oblasti.\nIlon Mask odgovorio je na ovo upozorenjem da bi trka ka “superiornosti“ između zemalja nad vještačkom inteligencijom mogla da bude najvjerovatniji uzrok trećeg svjetskog rata.\nU međuvremenu, protestantsko sveštenstvo sumnja u sposobnost vještačke inteligencije da dostigne božanske visine, dok episkop Konstantin Bendas, drugi po hijerarhiji Evangelističke crkve Rusije, tvrdi da su tehnološka dostignuća samo instrument za dobro ili zlo.\n“Izumi ne dovode ljude bliže Bogu niti ih odvode od Njega. Oni nas ne čine boljima“, istakao je episkop Bendas.\nOn je uporedio ideju stvaranja digitalnog boga sa biblijskom pričom o Vavilonskoj kuli, koju su se ljudi usudili da podignu da bi dostigli nebo, a na kraju su govorili različitim jezicima.\nSudeći po tome koliko se zahuktava rasprava o ideji Antonija Levandovskog, Silicijumska dolina mogla bi da doživi sudbinu biblijske kule koja nikad nije izgrađena.( SPUTNIKNEWS.COM)\nBiblija bot goglov inženjer Kur'an\t2017-10-11\nTagged with: Biblija bot goglov inženjer Kur'an


Zaštita Podataka | Imela Online Prodavnica\nImela Online poštuje Vašu privatnost i garantuje zaštitu podataka o ličnosti.\nPrikupljanje, čuvanje, obrada i korišćenje podataka o ličnosti vrši se u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti („Sl. glasnik RS“ br.97/08). Preduzete su sve potrebne mere zaštite podataka u skladu sa utvrđenim standardima i postupcima a koje su potrebne da bi se podaci zaštitili od gubitka, uništenja, nedopuštenog pristupa, promene, objavljivanja i svake druge zloupotrebe.\nPrikupljamo samo neophodne osnovne podatke o kupcima/korisnicima i podatke neophodne za poslovanje i informisanje korisnika u skladu sa dobrom poslovnom praksom i u cilju pružanja kvalitetne usluge. Svi podaci o kupcima/korisnicima se strogo čuvaju i dostupni su samo zaposlenima kojima su ti podaci nužni za obavljanje posla.\nSadržaj izjave o privatnosti možemo promeniti u bilo koje vreme bez prethodne najave i saglasnosti korisnika a ta izmenjena izjava biće objavljena na ovoj stranici.\nSadržaj prikazan na www. imela-online.com (logotip, fotografije, crteži, šeme, tekstovi) su njeno vlasništvo. Nijedan njen deo ne sme biti iskorišten, od strane drugog lica, u izradi publikacija ili prezentacija u štampanom, elektronskom ili nekom drugom obliku bez prethodne saglasnosti.