AIR SERBIA VODI NA TRI STRANE SVETA - GRAZIA Srbija\nBudite kreativni u izboru putovanja tokom leta 2019. godine. Air Serbia od juna uvodi direktne letove ka devet novih destinacija, a mi smo izabrali tri kao najzanimljivije i najneobičnije. Srećan put!\nKairo na severu Afrike, Helsinki na severu Evrope i Krasnodar na jugu Rusije gradovi su u tri tako različita kutka sveta da mogu zadovoljiti isto tako različite turističke ukuse. Bilo da ste zainteresovani za istoriju starog veka ili za grad kojem život određuju čudesne bele noći, ili ste raspoloženi za istraživanje jednog od najvećih centara kulture u Rusiji, nećete pogrešiti šta god da izaberete.\nPoseta zemlji faraona nije potpuna bez boravka u glavnom gradu Egipta, koji tu titulu nosi još od 10. veka. Letom od oko tri i po sata prelazi se Sredozemlje, a već iz aviona u obrisima egipatske obale uočavate kontrast koji odlikuje geografiju ove afričke zemlje: zelena delta Nila okružena ogromnom pustinjom. Prva tačka u upoznavanju bogate istorije zemlje je Egipatski muzej. Počinje statuama faraona Kefrena, kao i Keopsa, zatim vas dočekuju Hatšepsut, jedina faraonka Egipta, i mistični Ehnaton, osnivač jednoboštva usred staroegipatskog panteona. A onda, neverovatno blago Tutankamona, koje povremeno gostuje na izložbama širom sveta. Reč je o jedinom faraonu čija je grobnica pronađena neopljačkana u Dolini kraljeva. Posle obilaska velike džamije Al Azhar, sa čijeg se minareta vidi panorama grada, eto vas na trgu Midan Husein, odakle uske ulice vode u čuveni bazar Kan el Kalili, koji postoji još od 14. veka. U blizini je lokal Felfela, uvek pun i meštana i turista, jer nudi ukusnu domaću hranu za bagatelu. Jeftin je i taksi kojim se stiže do nekadašnje egipatske prestonice Memfisa, a onda pravac Sakara, dom četiri milenijuma stare piramide faraona Džosera. Grobnica Mereruke još čuva obojene reljefe koji nam govore o svakodnevnom životu u starom veku. U Gizi ćete obići svetski poznate piramide - Kefrenovu, Keopsovu i Mikerinovu, kao i njihovu čuvarku, ogromnu Sfingu, oko kojih se možete prošetati i na kamilama. Preporučujemo i krstarenje Nilom, a na kraju i obilazak nekadašnje gradske tvrđave, a sada veličanstvene džamije, Citadele.\nGrad na jugu Rusije koji je još krajem 18. veka osnovala carica Katarina Velika na reci Kubanj bio je poznat isprva kao Jekaterinodar. Podignut isprva kao glavno uporište kozaka, u pravi grad je počeo da se razvija dolaskom železničke pruge krajem 19. veka. Današnji naziv nosi od 1920. godine. U vreme Sovjetskog Saveza Krasnodar je postao industrijski centar, i to je ostao do danas, sa velikim rafinerijama i fabrikama za proizvodnju poljoprivrednih mašina. Okružuje ga veoma plodna zemlja, pa je veliki izvoznik voća, povrća, pšenice, suncokreta, pirinča. Krasnodarom dominira čelični vodotoranj, koji je još 1928. dizajnirao poznati arhitekta i naučnik Vladimir Šukov. Kao obrazovni centar, ima najveći Poljoprivredni fakultet u Rusiji. Takođe je grad kulture. Pozorišni trg je dom jednoj od najvećih fontana u Evropi.\nKrasnodarsko filharmonijsko društvo domaćin je mnogim umetnicima u svojoj raskošnoj dvorani iz 1909. godine, a tu je i Državni hor kozaka. U blizini je velika katedrala Svete Katarine sa pet kupola, podignuta 1914. godine. Jedno od najzanimljivijih mesta je Crvena ulica, sa mnogim znamenitostima - počinje Glavnom koncertnom halom, a završava se bioskopskim centrom Aurora. Turiste privlače još i Muzej umetnosti, park i pozorište koji su dobili ime po piscu Maksimu Gorkom, i predivno uređen park Čistjakovskaja Roška, koji ponosno čuva stoletno drveće.\nNajlepši grad u Finskoj razvio se od švedskog ribarskog sela i trgovačke postaje, preko ruske rezervne prestonice, do savremenog haj-tek grada, i to u svega 500 godina. Izgledom imitirajući Sankt Peterburg, Helsinki je zadržao velike art-nuvo zgrade, pokazujući da je na prelazu u 20. vek doživeo i pravi umetnički procvat, sa čuvenim kompozitorom Janom Sibelijusom na čelu. U obilazak je najbolje krenuti od Senatskog trga, prelepe pešačke zone kojom dominira moćna, bela crkva Svetog Nikole. Ovaj trg je podignut kada je prestonica Finske početkom 19. veka premeštena iz starog grada Turkua u Helsinki, da bi bio bliže pokroviteljki Rusiji. U ime uspomene na dobre odnose sa Rusijom, Finci su zadržali statuu ruskog cara Aleksandra Drugog. Nešto dalje nalazi se čuvena pijaca Kaupatori. Voće, sveža riba i makara (kobasice) koje se peku na ulici, zatim lutke Laponaca, mali irvasi, šeširi, rezbarije... sve to je moguće kupiti na Pijačnom trgu, koji je posebno živ u vreme letnjih belih noći. Ljupka sirena Havis Amanda ili Manta iz 1908. postala je simbol ne samo Helsinkija, već i cele Finske. Obalom Baltika se možete spustiti do Južne luke, potom do elegantnih zdanja Predsedničke palate i Parlamenta u neoklasičnom stilu. Na ostrvu Katanajoka, koje je spojeno s kopnom, nalazi se čuvena ruska crkva Uspenje presvete Bogorodice sa čudotvornom ikonom Bogorodice Kazanjske. Još jedan simbol grada je i Crkva u steni, podignuta 1969. godine, u jeku raznih revolucija u zemlji, od političkih i seksualnih do arhitektonskih.\n#tri strane sveta


Aleksandra Kovač je rođena još kao mala, u Beogradu, sredinom druge polovine prošlog veka. Tokom ranog detinjstva često su je smarali neki tatini prijatelji, anonimusi, poput Zdravka i Zlatka, koji su pevali tužne pesmice i zahtevali tišinu u stanu. Kako je zbog toga bila onemogućena da sa drugaricama igra fudbal u dnevnoj sobi, odlučila je da nauči da svira klavir.\nPublika u Srbiji je prvi susret sa Aleksandrom i njenom sestrom Kristinom imala sredinom devedesetih godina. Njihova pojava je predstavljala dugo očekivano svetlo u mraku tadašnje muzičke produkcije. Nedugo zatim, Aleksandra je nastavila solo karijeru. Pored hitova pisanih za sebe, komponovala je muziku za veliki broj pozorišnih predstava, a 2006. godine, nakon albuma „Med i mleko“, dobija i nagradu MTV Europe.\nI danas, svako pojavljivanje Aleksandre Kovač odiše optimizmom i velikom količinom pozitivne energije. One energije, koja nam je u trenutnoj situaciji preko potrebna, a koja nam veoma nedostaje.\nMS: Draga Aleksandra, kada kažeš „moja Srbija“, na šta prvo pomisliš?\nAK: Rođena sam i odrasla u staroj Jugoslaviji, i naučena sam da volim i poštujem ljude na osnovu njihovog srca, duše i intelekta, a ne pripadnosti narodu ili rasi. Živela sam po celom svetu, i smatram se stanovnikom planete Zemlje, a kuća mi je tamo gde mi je omogućeno da stvaram, napredujem i činim sretnom sebe i druge. Trenutno su to Srbija i Beograd, u koji sam ceo život zaljubljena, jer sam u njemu odrasla i naučila šta znači živeti u gradu koji poseduje duh i šarm. Kada budem osetila da mi ova sredina više ne pruža stimulans, potražiću neke nove predele i mogućnosti.\nMS: Prema našem istraživanju, više od dve trećine mladih u našoj zemlji ne putuje nigde po Srbiji osim u rodno mesto roditelja. Da li možeš da nam nabrojiš nekoliko mesta u Srbiji koja bi im preporučila da svakako vide?\nAK: Volim jug Srbije, odatle vodim poreklo, sa mamine strane, koja je rođena u Beogradu, ali je njen otac rođen u malom selu sa velikim imenom, Velikom Bonjincu, kod Babušnice. Tamo sam provodila mnoga leta kao devojčica, obožavala da provodim vreme na polju i gumnu, da berem divlje kupine i jagode, pela se na planinu Bučje, sa koje se vidi nepregledno zeleno prostranstvo i uživala u svežem vazduhu. Ovog leta idem tamo, posle 20 godina. A na severu, to je Subotica, grad u kome vlada mir i lepo vaspitanje, i u kome žive fini i obrazovani ljudi.\nMS: Obišla si puno evropskih zemalja. Koje zemlje i koji gradovi će ti najduže ostati u sećanju?\nAK: U Londonu sam živela dugi niz godina, i ovaj grad smatram svojom drugom kućom. Ne prođe šest meseci da ne odem tamo na par dana. Volim njegove ulice, parkove, pabove, muzeje… u tom gradu se nikada nisam osetila usamljeno. Takvo isto osećanje sam doživela i u New York-u, gde sam po prvi put pomislila, mogu baš sve.\nVolim jedan gradić na severu Norveške, Tromso, u koji kad odete, pomislite da ste na drugoj planeti okovanoj snežnim vrhovima, okeanom i ljudima koji nikada ne stare. Snežni raj na 1500 km od Severnog pola.\nMS: Koji naši proizvodi ti nedostaju kada si u inostranstvu?\nAK: Vezana sam za Beograd, i svaki put kada negde odem, želim da mu se opet vratim. Uvek mi nedostaje odlazak na Kalenićevu pijacu nedeljom, probanje mladog sira, kupovanje zeleniša i ribe, i nehajno ćaskanje sa prodavcima. Šetnja moje kuce Malene po vračarskim parkovima, i druženje sa komšijama dok ispijamo čaj i kafu. Mi živimo po sistemu koji ne postoji nigde drugde na svetu, u nekoj vrsti uređenog haosa, na koji smo navikli i koji ima svoje draži. Život u inostranstvu podrazumeva organizaciju i disciplinu, i ne bi nam škodilo da malo učimo od zemalja koje žive mnogo bolje od nas, a opet da zadržimo duh i šarm.\nMS: Šta bi navela kao najjače brendove Srbije?\nAK: Naši ljudi su naše najveće bogatstvo, samo što se u njih najmanje ulaže, zbog čega imamo odliv intelektualaca, umetnika, sportista i naučnika u neke druge zemlje, koje prepoznaju njihove telante i umeće, i samim tim profitiraju.\nMS: Pre par meseci je izašao tvoj novi album. Gde naši čitaoci mogu da ga nabave?\nAK: Moja „U mojoj sobi“ se moze naručiti preko mog sajta www.aleksandrakovac.com, i kupiti u muzičkim prodavnicama. Na žalost, samo par dana nakon izlaska izdanja, na internetu se pojavilo više od 250 sajtova za besplatno i bespravno downloadovanje moje muzike, ali to je slučaj i sa svetskim izdanjima. Borim se za svoju muziku beskompromisno, jer verujem u njen kvalitet i poruku, svim srcem.\nMS: Beograđani su mogli da uživaju u tvojoj muzici krajem marta u Domu omladine. Da li planiraš uskoro neke nove koncerte u Srbiji?\nAK: S obzirom da Roman Goršek i ja radimo celokupnu produkciju mojih albuma, koncerata, turneja i spotova, vrlo je teško bilo šta uraditi. Nemamo pomoć ni sa jedne strane, i to je primer o kome sam malopre govorila. Imam podršku publike i ljudi koji poštuju i vole ono što radim, ali ne i podršku institucija i države u kojoj živim.\nMS: Svedoci smo da na televizijama ima sve više rialiti programa, a sve manje kulturno obrazovnih emisija. Kakvo je tvoje mišljenje o tome?\nAK: Mediji su delom krivci za uništavanje kulture u Srbiji. Treba ponuditi kvalitet u raznim oblicima i stilovima, pa pustiti da ljudi sami izaberu šta će čitati, slušati i o čemu će razmišljati. Za sada postoji samo kvantitet, ali ne i kvalitet programa.\nMS: Ukoliko bi imala uticaj na vodeće muzičke urednike medija u Srbiji, šta bi im preporučila da rade u cilju promocije mladih talentovanih muzičara? Koji su to muzičari kojima bi ti dala posebnu šansu?\nAK: Svim onim muzičarima koji rade kvalitetnu muziku. U mojoj školi ima barem 10 mladih ljudi koji svaki zaslužuje po jedan odličan i komercijalan album, ali niko ne želi da uloži novac u mlade ljude, tako da je na meni i Romanu da pomognemo svakom za koga mislimo da ima talenta. Nisu problem programi i emisije koji forsiraju turbo folk, već oni drugi, koji se predstavljaju za promotere svetske i moderne muzike. Veliki broj tih ljudi su amateri i uglavnom forsiraju besperspektivne izvođace.\nMS: Nedavno si pokrenula školu pevanja „Beogradski glas“. Ko sve može da se prijavi?\nAK: Moja škola pevanja okuplja ljude i decu svih starosnih dobi, iz različitih sredina, koje sve povezuje ogromna ljubav prema muzici i želja da pravilno koriste svoj glas i uživaju u pevanju.\nMS: Šta je to zbog čega bi trebalo da pošaljem svoje klince kod tebe u školicu, osim da mogu mirno da ležim i da gledam utakmicu?\nAK: Moj sistem rada sam zasnovala na svemu onome što sam sama učila baveći se ovim poslom i pevanjem više od 20 godina ovde i u inostranstvu. Radi se po sistemima koji se koriste za rad sa talentovanom decom u zapadnim zemljama koje sam ja prevela i prilagodila domaćem podneblju. Program obuhvata zagrevanje tela, „gimnastiku disanja“, postavku glasa i pravilno korišćenje, kao i rad na svakom segmentu pojedinačno, dikciji, rezonanci, ekspresiji, dinamici i frazi. Nije lako, ali je vrlo zanimljivo. Hor Beogradski Glas izdaje svoj prvi album početkom juna 2010. i ovo će biti jedan kvalitetan dečiji ablum, po uzoru na albume koji se za decu prave u svetu.\nMS: 6×8 🙂\nAK: 48:), uvek sam iz matematike imala trojku, ali sam volela tablicu množenja!\nMS: Hvala ti na izdvojenom vremenu. Šta bi za kraj poručila našim čitaocima?\nAK: Da pronađu onu jednu stvar koja ih vodi kroz život, i čini sretnim ljudima, i da nikad ne skrenu sa svog puta, ma kako teško bilo. I da vode računa o sebi, svojim komšijama, svom gradu i svojoj zemlji. Samo od nas zavisi u kakvom svetu živimo i kakav svet ostavljamo generacijama koje dolaze!\n« DI-HOFF Travel – zdravstveni turizam\nTuristički aranžmani i izleti po Srbiji »


KK Crvena zvezda vodi juniore na Kup Radivoja Koraća: Korona virus | Sport | Košarka\n25. July, 01:00\nZvezda vodi juniore na Kup Radivoja Koraća: Korona napravila haos Radonjiću, jedva sastavio tim! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nCrveno-beli su u jako teškoj situaciji pred borbu za prvi trofej u sezoni.\nCrvena zvezda je zbog problema sa viruosm korona prvo morala da pomeri meč sa Žalgirisom u Evroligi, a potom nije otputovala u Novo Mesto na meč sa Krkom u okviru ABA lige.\nIpak, završni turnir Kupa Radivoja Koraća neće biti pomeran, tako da će trener Dejan Radonjić morati da se osloni i na mlade snage u borbi za prvi trofej sezone.\nKako saznaje portal "Red Star Belgrade" usred kadrovskih problema Dejan Radonjić će timu priključiti dva juniora. U pitanju su Milutin Vujičići Nikola Šaranović.\nZavršni turnir Kupa Radivoja Koraća održaće se od 11. do 14. februara u Novom sadu, a crveno-beli svoj prvi meč igraju u četvrtak sa ekipom Radničkog iz Kragujevca.\n(MONDO, Red Star Belgrade)\nKK Crvena zvezda Dejan Radonjić Kup Radivoja Koraća koronavirus


Svijet - datum: 2020-10-18 FRANCUSKA POLICIJA UHAPSILA DEVET OSOBA U SKLOPU ISTRAGE JEZIVOG ZLOČINA\nNastavnik žrtva jezivog zločina Čečen nastavniku odsjekao glavu Nalozi bliski ISIS-u na društvenim mrežama slavili su ubistvo u Parizu, ali za sada nijedna teroristička organizacija nije preuzela odgovornost za taj incident\nFrancuska policija uhapsila je ukupno devet osoba u sklopu istrage o vezama Čečena koji je odsjekao glavu nastavniku lokalne srednje škole u Konflan San Onorinu, saopštila je francuska policija.\nStručnjaci za borbu protiv terorizma u Francuskoj imaju 96 sati da povežu devetoricu uhapšenih navodnih radikalnih islamista sa ubistvom nastavnika, koga je preksinoć, nasred ulice ubio Čečen Abdulah A. jer je učenicima pokazivao karikature proroka Muhameda.\nAbdulah A., kako piše „Figaro”, nije bio na listi osoba za koje se sumnja da su povezane sa grupama radikalnih islamista, mada je policijska istraga, neposredno poslije ubistva, išla upravo u tom pravcu.\nNalozi bliski ISIS-u na društvenim mrežama slavili su ubistvo u Parizu, ali za sada nijedna teroristička organizacija nije preuzela odgovornost za taj incident.\nUbica je rođen u Moskvi 2002. godine i prije šest mjeseci dobio je desetogodišnju dozvolu za boravak u Francuskoj. Njegova porodica tvrdi da je bio bijesan zbog karikatura proroka Muhameda, te da je učestvovao u žučnim raspravama koje su o tom slučaju vođene na društvenim mrežama.\nTakođe, policija pokušava da ustanovi ko je neposredno prije napada dovezao Abdulaha A. do mjesta zločina.\n– Muškarac koji je ubio srednjoškolskog nastavnika zbog toga što je učenicima pokazivao karikature proroka Muhameda „gađao” je slobodu izražavanja, izjavio je francuski predsjednik Emanuel Makron.


Edukativni Centar NP Tara – SMEŠTAJ NA TARI – Preko 300 objekata za odmor na planini Tari\nEdukativni Centar NP Tara\nTelefon 1 : 031/863-644\nOd 20€ Dan - APARTMANI NA TARI, PLANINSKE KUĆE NA TARI, VILE NA TARI\nNa petom kilometru puta Kaluđerske bare – Mitrovac, nalazi se edukativno-informativni centar od 200 m2 sa tehnički potpuno opremljenom višenamenskom prostorijom i četiri apartmana sa…\nLugarnica NP Tara se nalazi na Predovom Krstu. Pored kancelarija smeštena su i 2 dvokrevetna apartmana opremljena za komforan boravak. Pored objekata koji su u…


Studenti ETF-a poklonili automobil-robot srednjoškolcima | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Studenti ETF-a poklonili automobil-robot srednjoškolcima\nStudenti ETF-a poklonili automobil-robot srednjoškolcima\nISTOČNA ILIDŽA – Predstavnici Elektrotehničkog fakulteta /ETF/Univerziteta u Istočnom Sarajevu danas su uručili Srednjoškolskom centru „Istočna Ilidža“ multifunkcionalan automobil-robot koji će učenici moći da koriste tokom nastavnog procesa, prvenstveno na časovima informatike i računarstva.\nStudent četvrte godine ETF-a Nikola Kukrin rekao je novinarima da je na izradi automobila-robota „Arduino kit“ učestvovalo sedam studenata završnih godina ETF-a, a za izradu jednog automobila u prosjeku je bilo potrebno između dva do tri časa.\n„Automobil-robot ima pet režima rada, blutut, prepoznaje i prepreke, a njime se upravlja uz pomoć daljinskog. Ovo je jedan od pet doniranih automobila-robota srednjim školama na području Istočnog Sarajeva“, istako je Kukrin.\nProdekan za nastavu na Elektotehničkom fakultetu Božidar Popović izjavio je da je ovo nastavak promocije studijskih programa s ciljem bolje upisne politike.\n„Mi smo prezadovoljni što su upravo donirani automobili–roboti djela naših studenata, a oni su to znanje stekli upravo na našem fakultetu. Nadam se da će ovo biti pozitivan primjer koji će uticati i na druge sredine, da podrže ovakve projekte. Tako bi naši srednjoškolci mogli da dobiju specifična znanja koja su sada cijenjena u svijetu, EU pa i na našim prostorima kako bi mogli lakše da dođu do posla“, rekao je Popović.\nDirektor Srednjoškolskog centra „Istočna Ilidža“ Branka Kovačević rekla je da više od tri mjeseca u školi organizuju različite promocije fakulteta kako bi pomogli učenicima prilikom izbora budućih profesija.\nSŠC Istočna Ilidža\nPrethodni članak9. Izložba ručnih radova\nNaredni članakRigorozni kriterijumi za status istaknutog stvaraoca


VIDEO: Opština predstavila realizovane projekte u MZ Bar I – Topolica\nZbog planiranih radova na mreži, u petak 15. januara, bez napajanja električnom energijom će ostati od 9:00 do 13:00 sati dio naselja Sustaš, a od 11:00 do 14:00 sati kompletno područje Virpazara sa okolinom\nAutor:\t- 31.07.2020, 12:22 Društvo\nOpština Bar u kontinuitetu uspješno realizuje brojne projekte, prije svega izgradnje nove i rekonstrukcije postojeće komunalne infrastrukture u svih 12 mjesnih zajednica.\n„Time stvaramo kvalitetnije uslove za život naših sugrađana i bolji ambijent za dalji razvoj turizma, privrede, usluga i drugih oblasti čiji razvoj zavisi od poboljšanja infrastrukture.\nU danima pred nama predstavićemo vam projekte i investicije koje su u protekle četiri godine realizovane u Baru, kao i projekte čija je realizacija u toku, po svakoj mjesnoj zajednici naše opštine“, navodi se u saopštenju Opštine.\n“U mjesnoj zajednici Bar I u protekle četiri godine izvršena je rekonstrukcija i izgradnja atmosferske i fekalne kanalizacije u Makedonskom naselju, u ulicama Borska, Požarevačka, Makedonska u dužini 5.384m, od čega je 2.064m vodovoda, 966m atmosferske i 2.354m fekalne kanalizacije.\nRekonstruisane su gradske saobraćajnice, i to: ulice Rista Lekića, kod OŠ „Jugoslavija“, ulice učiteljice Milice Pejović Dedović, kod Gimnazije i Doma zdravlja, ulica Jovana Stojanovića i parking prostor sa novoizgrađenom javnom rasvjetom kod Kongrapovih zgrada. Izgrađen je novi most na Reni i uređene pješačke komunikacije u užem gradskom jezgru.\nU toku je izgradnja gradskog parka u zahvatu DUP-a Topolica III, sa 5000m2 zelenih terena, dječijim igralištem, fontanom i preko 900 sadnica, a takođe je planirana i rekonstrukcija Trga Vladimira i Kosare”, stoji u saopštenju.\nPodsjetnik: Pregled investicija u MZ Bar I – Topolica prvi je od 12 video pregleda koje će Opština Bar objavljivati tokom avgusta ove godine.\ntopolica Opština Bar MZ Bar I\n14.01.2021, 17:19 0\nU Baru jedna osoba preminula i 19 novozaraženih


Bilje i Zdravlje | Horoskop od 12. maja - 26. maja 2006\nHoroskop od 12. maja - 26. maja 2006\nKoliko god da vam je teško da iskreno razumete i prihvatite greške partnera, nije na odmet da pokušate. I sam pokušaj će da ublaži krizu kroz koju prolazite. Uostalom, da li ste i vi bezgrešni, kako vam se u ovom trenutku čini?! Pokušajte da budete realniji u odnosu na saradnike. Oko vas je dosta vrednih i pouzdanih, kojima ne pružate šansu da se dokažu. Ne zaboravite da je poverenje veoma važno na svim životnim poljima. Vaše zdravstveno stanje, ništa ne može da ugrozi.\nPartner tokom narednih dana neće podržavati vašu zainteresovanost za nežnosti i erotiku. To ne znači da mu više nije stalo do vas, kako vi možete da pomislite, već da jednostavno prolazi kroz fazu u kojoj nije dovoljno opušten. Možda mu vi možete pomoći, ali neka to ne bude suviše pretenciozno. Na poslovnom planu vas ne očekuju naročite promene. Naprotiv, pomalo ste upali u kolotečinu. Obratite pažnju na disajne puteve.\nOdnos sa partnerom vas ne zadovoljava. Ne postoji komunikacijs koja vam je veoma značajan, kao da u poslednje vreme ne delite slična interesovanja, a pri tom sav vaš šarm i duhovitost ostaju neprimećeni. Na čemu graditi dalje vezu? Budite još malo strpljivi, ne znači da je ovakvo stanje trajno. Vreme je da se odmorite. Učinili ste za svoju karijeru sve što ste mogli, koliko su okolnosti dozvolile. Potrudite se da što više vremena provedete u prirodi.\nPitanje je da li vaša veza uopšte može tako da se definiše. Funkcionišete linijom manjeg otpora, kao i svaki tipičan rak, dok vas na korak od vas čeka prava, velika ljubav sa osobom koja vam je odavno veoma bliska. Ne propuštajte još jednu priliku. Krizan momenat na poslovnom planu je za vama. Sada opet možete da delate punom parom. Vašem organizmu potrebno je više tečnosti. Voda bi bila najkorisnija.\nVaše emocije su u procvatu, samo još da naiđete na osobu koja bi bila vredna da joj ih poklonite. Obratite pažnju, postoji mogućnost i da je ona već tu, ali da vi u svom lavljem sjaju očekujete nešto mnogo glamuroznije. Osvrnite se i razmislite šta vam je potrebno - iskrena ljubav, ili lažna predstava. Teškoće na poslovnom planu su činjenica na koju trenutno ne možete da utičete. Budite strpljiviji, jedino tako ćete sačekati svojih pet minuta. Zdravi ste.\nUspeli ste da realizujete odnos pun topline i razumevanja. Uspeli ste da se opustite i uživate u sigurnom i nežnom zagrljaju izabranika. Vaša veza cveta. Na vama je da se potrudite da ovakvo stanje što duže traje. Promene na poslovnom planu su pred vama. Ukoliko ste ih i do sada priželjkivali, evo trenutka koji treba iskoristiti. U suprotnom, dajte sve od sebe da se prilagodite, jer se ove promene ne mogu da spreče. Neka vaša ishrana bude bogatija vitaminima i mineralima. Ojačajte svoj organizam, očekuju ga prilični napori.\nVi zaista umete da uživate u strastvenim erotičnim trenucima. Ipak, imajte u vidu da bi vašem odnosu prijala promena, zapravo uloga u kojoj i vi, bar ponekad, preuzimate inicijativu. Za šansu koja vam je ponuđena u poslu, možete biti zahvalni svojoj šarmantnoj pojavi i živom duhu. A sada morate i da dokažete da ste sposobni da je iskoristite, u najboljem mogućem smislu. Dajte svoj maksimum! Čuvajte svoju, inače nežnu i delikatnu kožu, jer je podložna alergijskim reakcijama.\nVaša potreba da se u potpunosti posvetite partneru, može prilično destruktivno da utiče na vašu vezu. Ovakva tendencija može kod partnera da uguši svaku potrebu za bliskošću. Počnite da se kontrolišete, ali ne i da se sputavate. Jednostavno usmerite strasti na nešto drugo, recimo na posao. Ovde vam je, svakako, potrebno mnogo energije da biste prebrodili sve teškoće koje će uskoro biti pred vama. Stabilnog ste zdravstvenog stanja.\nPartneru su potrebne promene na emotivnom planu, dodatni stimulansi i vrtlozi emocija, ne bi li se osećao dobro. Zatečeni ste promenom, s obzirom da ste obično vi strana koja žudi za ovakvim stanjima. Ipak, bliske su vam ove potrebe i vi oberučke prihvatate njegovu potrebu, preuzimate inicijativu i ispunjavate svaku njegovu želju. Na poslovnom planu morate doneti bitne odluke, koje će promeniti vaše dosadašnje koncepcije. Budite oprezni, povratka na staro nema. Potrebno vam je više sna.\nTo što veoma često mislite da je vaš partner lepši, bolji i pametniji od vas, odraz je vaše nesigurnosti. Koliko god da vam se ova činjenica čini nevažnom, verujte da niste u pravu, jer kula se ne gradi na pesku. Negujte samopouzdanje, ono je potrebno vama, ali i vašoj vezi. Uspeh na poslovnom planu podrazumeva da ste spremni da ponesete i lovorike. Odgovornost vas ne brine, ali vaša skromnost postaje lažna. Ne zaboravite da su vam fizičke aktivnosti neophodne da biste se dobro osećali.\nSentimentalni ste i žudite za nečim što je davno prošlo, ali iz vas još nije isčezlo. Prilično atipično za vodoliju, ali čini se da se i vama to može desiti. Ili stupite u akciju, ili prestanite da maštate. Burna previranja u vašem neposrednom poslovnom okruženju, ne može mimoići ni vas. Budite spremni na iznenađenja, kako pozitivna, tako i ona koja se ne mogu baš tako okarakterisati. Napeti ste i nezadovoljni. Rešavajte svoje probleme na vreme, ili se mirite sa izvesnim činjenicama.\nKoliko god se trudili da poboljšate odnose u vezi, teško da ćete sada u tome i uspeti. Morate biti strpljivi i sačekati da ovaj period mine, ili ako su ovakvi periodi suviše česti, prekinuti nešto što i onako ne može da traje. Razmislite dobro! Uspeh na poslovnom planu je proizvod vašeg izuzetnog truda i zalaganja, kao i vanredne kreativnosti. Sami ste zaslužni. Zdravstveno stanje, pre svega zavisi od vašeg emotivnog i mentalnog stanja. Znate i sami šta vam je činiti!


KAKO ZAUSTAVITI ŠIRENJE 'VELIKOG RUSKOG MEDVJEDA'? Čerčil spremao Treći svjetski rat protiv SSSR-a, dokumenti o tome do danas bili 'stroga tajna' - GlobalCir\nKada se već nazirao kraj Drugog svjetskog rata, odnosno kada je postalo jasno da će Crvena armija slomiti Vermaht i ući u Berlin, britanski lider Vinston Čerčil plašio se da će SSSR nastaviti ofanzivu prema zapadu Evrope i zbog toga je pripremio plan operacije pod nazivom “Nezamislivo” sa ciljem da se započne rat protiv Sovjetskog Saveza.\nTa “jedna od najtamnijih tajni” nekadašnjeg premijera Velike Britanije Vinstona Čerčila opisana je u knjizi istoričara Džonatana Vokera, a kako autor precizira, operacija je podrazumijevala invaziju na Sovjetski savez u stilu neuspjelih pokušaja Napoleona i Hitlera da osvoje Moskvu.\nNaime, kako se navodi, nakon pada Berlina Čerčil se javno radovao pobjedi koju je odnijela Crvena armija, ali on je zapravo osjećao “agoniju”, jer se London u tom “nezamislivom” scenariju nalazio u epicentru dešavanja. Upravo se ta ideja mogla uočiti u riječima Čerčila na konferenciji u Jalti februara 1945. godine kada je rekao da “sa jedne strane imate velikog ruskog medvjeda, sa druge velikog američkog slona, dok se između njih nalazi bijedni britanski magarac”.\nStoga je Čerčil izradio strategiju kako da spriječi nastavak širenja “velikog medvjeda”, pošto Amerika povuče svoje snage iz Evrope, i to napadom na SSSR i nastojanjem da se povrate izgubljene evropske zemlje, ali je upozorio da vrijeme igra protiv njega, pogotovo u svjetlu najvjerovatnijeg slabog odziva građana na još jednu mobilizaciju, budući da se tek završio rat protiv fašističke Njemačke.\nPrecizira se da bi prvi front bio otvoren na potezu između Hamburga i Trsta, u kojem bi se protiv Sovjeta borile 64 američke divizije, 35 britanskih divizija, kao i četiri poljske divizije i 10 njemačkih divizija, a plus bi u ofanzivu bilo uključeno oko 6.700 lovaca i 2.500 bombardera.\nAutor navodi da ni Sovjeti nisu bili za “bacanje” u tom trenutku, te su na raspolaganju imali oko 264 divizija, a naoružani su bili sa preko 9.300 lovaca i oko 3.400 bombardera, dok je Crvenu armiju uvijek karakterisao veliki broj ljudstva, iako joj je tokom cijelog Drugog svjetskog rata najslabija tačka bila dopremanje municije do samih vojnika na terenu.\nIako se od tog plana odustalo, ti dokumenti čuvani su pod oznakom “najstroža tajna” dodaje autor knjige, uz obrazloženje da su Sovjeti to saznali bile bi postojale velike šanse da bude pokrenut Treći svjetski rat. Ubrzo su zatim na vlast u Velikoj Britaniji došli političari koji su daleko manje bili skloni ratovanju, što je i stavilo konačnu tačku na eventualnu mogućnost započinjanja operacije “Nezamislivo“.\nZBOG TOGA HRVATSKA IZGLEDA KAO KIFLA? Pernar objasnio: Islam se proširio na Balkanu jer papa nije htio pomoći Bizantiji


Najsjajnija zvezda na nebu – SVEMIR\nOn 10. December 2019. 29. January 2020. By Predrag AgatonovićIn Izvan sunčevog sistema..., Posmatranje neba, Slike Svemira, Zvezde\nSirijus je najsjajnija zvezda kako severnog tako i južnog neba, odnosno najsjajnija zvezda koja se sa površine Zemlje može videti…ako ne računamo naše Sunce. Njena magnituda iznosi – 1,41 i ona posebno dolazi do izražaja tokom izlaska zvezde nisko na horizontu. Treperenje ove zvezde i promena boja kao posledica prelamanja svetlosti kroz zemljinu atmosferu čini posmatranje Sirijusa još zanimljivijim, a lepo je to videti i kroz dvogled ili teleskop. Radi poređenja Venera ima magnitutu oko – 4,4, ali i Jupiter može biti sjajan sa magnitudom većom od -2,5. Planeta Mars takođe može imati magnitudu preko -2,5 kada je najbliža Zemlji, odnosno približno na svake 2 godine. Dakle, ako vidite neko nebesko telo sjajnije od Sirijusa, a da nisu Mesec i Sunce, onda je u sigurno pitanju neka planeta.\nNama najbliža zvezda je Alfa Kentaur koja je vidljiva sa južne Zemljine polulopte i daleko je od na oko 4,3 svetlosne godine. Zato Sirijus ubrajamo u jednu od nama najbližih zvezda i njena udaljenost se procenjuje na oko 8,6 svetlosnih godina.\nSirijus A i Sirijus B; Poređenje Sirijusa i Sunca – foto: NASA/ESA (levo) i Wikipedia\nSirijus ima svog pratioca, tako da sa njim čini dvojni sistem. Glavna zvezda se obeležava sa Sirijus A, a pratioc Sirijus B. Astronomima amaterima je ova druga komponenta sistema nedostižna jer se zbog zaslepljujućeg sjaja veće komponente ne vidi.\nPosmatranje Sirijusa počinje krajem jeseni u jutarnjim satima. Početkom decembra ova zvezda izlazi sve ranije tako da će polovinom meseca iznad horizonta u pravcu istok-jugoistok biti nakon 20h, a polovinom januara nakon 18h. U februaru će sa prvim mrakom već biti iznad horizonta. Posmatranje se može vršiti i na početku proleća, ali najkasnije do kraja aprila. Početkom maja će će biti nisko na zapadu i brzo će zaći nakon zalaska Sunca.\nZbog njenog položaja na oko 17 stepeni ispod nebeskog ekvatora zvezda Sirijus je vidljiva sa cele južne zemljine polulopte, ali za stanovnike severne polulopte vidljiva je samo do 75 stepeni severne geografske širine.  Za posmatrače iznad ove koordinate Sirijus je ispod horizonta.\nNjeno sazvežđe je Veliki pas (Canis Maior), pa joj je službeni naziv alfa Velikog psa (α CMa) i nekada je u zvezdanim kartama možete naći pod ovom oznakom.\nS obzirom da sazvežđe Orion izlazi pre sazvežđa Veliki pas pomoću zvezda Orionovog pojasa možete otprilike naslutiti mesto gde će se Sirijus pojaviti. Ako zamislimo pravu koja prolazi preko zvezda pomenutog pojasa i pratimo je prema horizontu pokazaće nam tačno na zvezdu Sirijus.\nU mitologiji Slovena narodno ime za zvezdu Sirijus je Volarica. \nAlfa KentaurijupiterMarsnajsjajnija zvezdaSazvežđasazvežđe veliki pasSirijusspektralna klasa zvezdeSunceZvezde\nVenera ponovo u konjukciji, ali ovoga puta sa Saturnom


Franky šipovi – LHR\nFRANKI šipovi se mogu koristiti u širokom rasponu različitih uslova fundiranja kao duboki elementi za sve vrste konstrukcija kao što su npr. mostovi, putevi, tuneli, industrijske i poslovne zgrade, baze kranova, vetroelektrane i još mnogo toga. Nude posebne prednosti na mestima sa velikim opterećenjima ili kada se pogodno, nosivo tlo za fundiranje nalazi duboko u zemlji. U slučaju da je potrebno prebaciti velika opterećenja u ograničene oblasti, na raspolaganju je unapređeni oblik Megapile, koji omogućava opterećenje šipa do R2, K = 6000 kN, u zavisnosti od fundiranja tla (pogledati posebnu brošuru). Sistem šipova ima široku paletu različitih vrsta dizajna koja mu omogućava da se idealno prilagođava različitim vrstama tla fundiranja i situaciji na gradilištu. Na raspolaganju su vertikalni šipovi kao i kosi šipovi nagiba\nZbog širenja svoje baze, FRANKI šipovi su takođe dobro prilagođeni za apsorpciju zateznog opterećenja. Dimenzioniranje i izrada FRANKI šipova se vrše u skladu sa DIN 1054 i DIN EN 12699. Za preliminarno dimenzioniranje, krive za dimenzioniranje su date za FRANKIu „EA šipovima“ i za nekohezivna i za kohezivna tla.\nŠipovi FRANKI su betonski šipovi koji se liju na licu mesta za fundiranje sa cevima. Zatvaraju se na donjoj strani radi vodonepropusnosti pomoću čepa od suvog betona ili peska. Čekić koji koristi slobodan pad I koji operiše u cevi udara u ovaj čep i na taj način gura cev u zemlju. Ovakav rad na izradi šipova (broj udaraca/m) predstavlja meru kapaciteta za opterećenje teretom zemljišta na odgovarajućoj lokaciji za šipove. Nakon dostizanja ciljane dubine i kriterijuma postavljanja šipova, čep se odvaja i neophodna količina betona se nabija u tlo. Na kraju se vrši prilagođavanje armaturnog koša, puni se betonom i ponovo se izvlači radna cev. Ukoliko tlo na licu mesta nema dovoljan kapacitet da podnese opterećenje na planiranoj dubini, može se izvršiti unapređenje kapaciteta tla pre fundiranja šipa putem prethodne kompresije šljunka. U ovom slučaju karakteristike tla se unapređuju u odgovarajućoj oblasti ispod i iznad dubine postavljanja šipa nabijanjem šljunka.\nProizvodnja FRANK šipova se odvija uz niske nivoe emisije zbog unutrašnjeg postavljanja šipova. U slučaju povoljnih uslova, moguće je takođe izvršiti radove fundiranja ovim sistemom šipova u blizini postojećih zgrada. Zbog potpunog premeštanja zemlje nije neophodno transportovati zemlju, što shodno tome isključuje povećanu rastresitost. Sistem šipova se pokazao uspešnim mnogo puta prilikom izvođenja građevinskih projekata na zagađenim mestima.\nPosebna prilagođavanja mogućih varijacija dizajna tlu na kojem se vrši fundiranje i situaciji na gradilištu imaju za rezultat optimalnu iskorišćenost u odnosu na kapacitet za opterećenje i dužinu šipova. Skoro stogodišnja primena ovih šipova u građevinskim radovima zasnovana je na visokoj tehnologiji, strogim proizvodnim standardima i izvrsnoj ekonomskoj efikasnosti.\nTadije Sondermajera 10J, Beograd, Srbija


RTS :: Završnica vaterpolo Lige šampiona na 11. aprilu, Soro ponosan na Novi Beograd\nVaterpolo Završnica vaterpolo Lige šampiona na 11. aprilu, Soro ponosan na Novi Beograd\nutorak, 17. maj 2022, 12:18 -> 12:27\nZavršnica vaterpolo Lige šampiona na 11. aprilu, Soro ponosan na Novi Beograd\nPripreme za organizaciju Fajnal-ejta, koji se od 2. do 4. juna drugu godinu uzastopno igra u Beogradu, uveliko su u toku, a Soro ističe da nema sumnje da će organizacija biti na vrhunskom nivou.\nOdređeni su i termini svih utakmica – finalni turnir otvoriće duel Breše i Hanovera od 14.30, a od 16.30 snage će domeriti Pro Reko i Barseloneta.\nNovobeograđani od 18.30 sati minuta igraju protiv Marselja, dok se dva sata kasnije sastaju Ferencvaroš i Jug.\nBazen "11. april" biće u potpuno novom ruhu. Za potrebe završnog turnira biće montirane montažne tribine, pa će kapacitet biti 1.511 mesta.\n"Cela sezona Lige šampiona bila je veoma zanimljiva. Neke ekipe su bolje počele elitno takmičenje, a kasnije lošije završile, dok su neki timovi odigrali u suprotnom ritmu. Vrlo bitan momenat za nastup svih ekipa na Fajnal-ejtu biće završnica nacionalnih prvenstava i kako će se to rezultatski završiti", rekao je Soro.\n"Upravo to može da odredi u kakvoj atmosferi i sa koliko motiva će dočekati početak najvažnijeg turnira u sezoni. Mislim da je ovo osam najkvalitetnijih ekipa u Evropi trenutno, svi parovi četvrtfinala obećavaju vrhunski vaterpolo i mnogo uzbuđenja, a svaka ekipa će tražiti svoju šansu", istakao je Soro koji je dvostruki osvajač titule klupskog prvaka Evrope, 2000. sa Bečejom i 2011. sa Partizanom.\nPrva prepreka Novobeograđanima biće ekipa Marselja.\n"To je zaista odličan tim predvođen našim legendarnim reprezentativcem Andrijom Prlainovićem. Takođe, Dejan Lazović je izrastao u jednog od najboljih golmana sveta, a golmanska inspiracija na takmičenju ovakvog turnirskog tipa može da napravi razliku. Oni su definitivno podigli nivo u odnosu na prošlu godinu i osvajanje drugog mesta u grupi i ponovni plasman na Fajnal-ejt, defitivno nisu iznenađenje. Biće veoma motivisani, jer su svesni da imaju čemu da se nadaju, pa nas očekuje veoma težak posao", zaključio je Soro.\n"Delfini" uoči duela sa SAD: Želeli smo medalju, sada je cilj peto mesto\nŠpanci preko Hrvata do finala sa Italijom\n"Delfini" bolji od Crne Gore, sledi meč za peto mesto na SP\nSrbija bolja od Crne Gore, sledi borba za peto mesto


Da će za dugoročno suzbijanje pandemije covida-19, u nedostatku dokazano učinkovitog leka, jedino rešenje biti vakcina, nešto je oko čega se svi stručnjaci slažu. Antivakseri su, začudo, u početku bili prilično tihi po tom pitanju. Bilo je za očekivati da će ova fanatična i agresivna subkultura, koja uprkos nedostatku ikakvih valjanih dokaza insistira na tome da vakcine uzrokuju teške bolesti poput autizma, pre ili kasnije ustati i protiv ove vakcine. Povod za paranoičnu konstrukciju koja opravdava poziv na ubistvo je Gejtsova izjava u intervjuu za Fajnenšl tajms 2. aprila.\nIako se s tim slažu svi svetski stručnjaci za javno zdravlje i epidemiologiju, teoretičari zavera u Gejtsovu konstataciju učitavaju ubojit plan. Gejts je takođe početkom aprila u intervjuu za satiričnu emisiju "Daily Show" otkrio i da ulaže novac u izgradnju fabrika koje su obećavajući kandidati za proizvodnju sedam vakcina protiv koronavirusa, uprkos tome što to znači da će milijarde dolara potrošiti uzaludno. Međutim, antivakseri veruju da će u vakcinu za korona virus, čiji razvoj uz niz farmaceutskih kompanija u Nemačkoj, SAD, Izraelu i Rusiji finansira i Gajtsova fondacija, biti ugrađen tzv. čip ID2020.\nTeoretičari zavera su Gejtsovo finansiranje vakcina potom povezali sa još jednom pogrešno shvaćenom Gejtsovom izjavom o zaustavljanju ili usporavanju rasta svetskog stanovništva koja je, prema ovoj teoriji, “dokaz” da bivši direktor Majkrosofta želi da smanji broj stanovnika planete masovnim ubijanjem.\nBil Gejts je prema pisanju Forbsa drugi najbogatiji čovek na planeti. Osnivač "Amazona" Džef Bezos i dalje je najbogatiji čovek na svetu, iako je za godinu dana izgubio 10 milijardi dolara.\nGlavni novac Bila Gejtsa dolazi upravo od Majkrosofta. Zajedno s Polom Alenom, predstavio je softversku kompaniju 13. marta 1986. godine a investitori su jedva čekali deo toga. Tokom IPO-a (inicijalna javna ponuda akcija na berzi) Gejts je na deonicama koje je prodao zaradio 1,6 miliona dolara, ali je zato njegov udeo od 45% stekao tržišnu vrednost od 350 miliona dolara.\nSada vodeća softverska kompanija na svetu, Majkrosoft ima tržišnu kapitalizaciju od 1,61 milijardi dolara. Forbes ju je 2020. rangirao kao treći najvredniji brend na svetu, ispred su samo Epl i Gugl.\nU avgustu 2017. poklonio je 64 miliona Majkrosoftovih deonica u vrednosti od 4,6 milijardi dolara javnosti nepoznatom primaocu. Verovatno nije slučajno, prijava fondacije Bila i Melinde Gejts regulatoru tržišta istog meseca navela je donaciju od 64 miliona Majkrosoftovih deonica.\nNadzor bogatstva veličine Bila Gejtsa posao je s punim radnim vremenom, kojim se bavi "Cascade Investment", njegova lična firma za upravljanje imovinom. Pod vođstvom Majkla Larsona, kompanija upravlja privatnim bogatstvom suosnivača Majkrosofta i zadužbinama fondacije Bila i Melinde Gejts.\nNa obali jezera “Vašington” u Medini, u Vašingtonu, nalazi se dom ovog milijardera. Rezidencija se prostire na 4.600 kvadratnih metara. Poseduje bazen, automatsko osvetljenje celog objekta, prostranu biblioteku, dve trpezarije, dva dnevna boravka, kancelariju, teretanu, impresivni akvarijum, teniski teren, privatnu plažu, pozorište… Cela rezidencija opremljena je najsavermenijom “pametnom” tehnologijom… Procenjena vrednost ove superluksuzne nekretnine iznosi više od 200 miliona američkih dolara, a godišnja taksa iznosi 990.000…\n"Deci ništa neću ostaviti, taj novac ne pripada njima"


Otkrivena još DVOJICA napadača na Srbe u Vukovaru! VIDEO | EX YU\nOtkrivena još DVOJICA napadača na Srbe u Vukovaru! VIDEO | Mondo Portal\nOtkrivena još DVOJICA napadača na Srbe u Vukovaru! VIDEO 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.05.2020. / 17:11\nIzvor mondo.rs 25.05.2020. / 17:11\nPolicijska stanica u Vukovaru podnela je prijavu protiv dvojice osumnjičenih, starosti 23 i 29 godina, zbog napada na dvojicu Srba u Vukovaru pre nekoliko dana.\nOva dvojica mladića su naknadno identifikovani, prenosi 24sata.hr.\nOni se terete za izvršenje krivičnog dela nanošenje teških telesnih povreda prilikom tuče koja se dogodila 14. maja.\nTada je na mladiće srpske nacionalnosti starosti 24 i 29 godina oko podne na Trgu Republike Hrvatske nasrnulo više osoba.\nU tom napadu je 24-godišnjak zadobio teške telesne povrede.\n24sata.hr prenosi da se radilo o sukobu Bad Blue Boys-a i Grobara.\nPolicija je prvo podnela krivičnu prijavu protiv četvorice mladića.\nU prijavi je tada navedeno da je jedna od osumnjičenih kombijem odvezao napadače do Trga Republike Hrvatske, na parking hotela gde su naoružani drvenim palicama i čekićima čekali žrtvu, dok su se skrivali iza drvenih kućica, odeveni u tamnu odeću i prekrivene glave.\nMuškarac koga su čekali na parkingu je izašao s još dvojicom muškaraca pa su napadači svu trojicu poprskali suzavcem po licu i krenuli u napad palicama i čekićima.\nPogledajte snimak tog napada na Srbe u Vukovaru.\nVukovar napad na Srbe (INFO)\nDetalji napada na Srbe u Vukovaru: Prskali ih suzavcem pa mlatili palicama\nSumnja se na "navijače"\nStiže i u Srbiju!\nJAKO nevreme pogodilo Hrvatsku: Udarilo 2.000 munja! Uskoro i kod nas\nhrvatska vukovar napad srbi krivična prijava


Odlazak radne snage veći problem od nezaposlenosti - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Odlazak radne snage veći problem od nezaposlenosti\nPrema podacima RZS stopa nezaposlenosti na nivou iz 2019.\nLj. Bukvić22.09.2021. 12:58\n„Došlo je do određenih slabosti u nekim sektorima, ali u celini industrija beleži rast, građevinarstvo posebno, poljoprivreda isto. Logično je da je rezultat slabiji, ali to ukazuje da su neki segmenti uspeli da amortizuju taj rast nezaposlenosti u nekim drugim sektorima“, napominje naš sagovornik.\nnezaposlenostnivo zaposlenostiPosaoradna snagaRadniciRepublički zavod za statistikurzsBeograd\n4 reagovanja na “Odlazak radne snage veći problem od nezaposlenosti”\n22. septembra 2021. u 13.19\nNeka mi neko objasni kako srbija ima manju stopu nezaposljenosti koja se krece od 13 do 16 posto,kako sad to?\n22. septembra 2021. u 15.10\nOva statistika je netacna to je tacan zbir netacnih podataka svarnost je sasvim drugaaa o cemu pricate\n22. septembra 2021. u 15.58\nOtisao je ko je god mogao iz ovog pakla, a odlaze i dalje. Eto tako se smanjuje stopa nezaposlenosti. Ne sigurno otvaranjem radnih mesta i pravilnom selekcijom. Danas je lakse naci posao u Nemackoj, nego u Srbiji.


RTS :: Rama: Do kada će duhovi prošlosti potkopavati put Srbije ka budućnosti\nPolitika Rama: Do kada će duhovi prošlosti potkopavati put Srbije ka budućnosti\nnedelja, 08. dec 2019, 11:09 -> 11:15\nAlbanski premijer Edi Rama obratio se preko Tvitera predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, zapitavši se kako je moguće da se u današnje vreme negira dokumentovani ratni zločin, kao što je Račak.\nReagujući na izjavu predsednika Srbije da je slučaj Račak bio prevara, Rama se zapitao do kada će Srbija živeti u samoobmani i potkopavati sopstveni put ka budućnosti, prenosi Kosovo onlajn.\n(nedelja, 08. dec 2019, 23:16) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 19:57) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 19:50) - Dragiša [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 19:42) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 19:31) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 18:04) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 15:55) - Svetomir -anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 15:11) - Teodora Lektora [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 14:56) - Anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 08. dec 2019, 14:38) - anonymous [neregistrovani]\nТо Додик: Goodbye BiH, welcome RS-exit


Gradsko pozorište u Regionalnoj uniji teatara – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusGradsko pozorište u Regionalnoj uniji teatara\nOctober 19, 2019 Fokus, Najave reportaže izvještaji, Ostalo, Podgorica 0\nRegionalna unija teatara (RUTA), čiji član je i Gradsko pozorište, formirana je juče u Beogradu. Pored Gradskog pozorišta, Uniju čini još pet teatarskih kuća sa prostora nekadašnje Jugoslavije: Beogradsko dramsko pozorište, Dramski teatar Skoplje, Kameni teatar 55 iz Sarajeva, Mestno gledališče Ljubljana i Kazalište Ulysses iz Zagreba.\nFormiranje Regionalne unije teatara ozvaničeno je u Skupštini grada Beograda, a ovaj čin pratio je i protokol o poslovnoj saradnji između pomenutih pozorišta, koji su potpisali: umjetnički direktor Gradskog pozorišta Dušan Kovačević, Sofija Kunovska iz skopskog Dramskog teatara, Vedran Fajković iz sarajevskog Kamernog teatara 55, Barbara Hing Samobor iz Mestnog gledališča iz Ljubljane, Duško Ljuština iz Kazališta Ulysses (Zagreb/Brioni) i Jug Radivojević iz Beogradskog dramskog pozorišta.\n-Saradnja će omogućiti zdravo nadmetanje, a ujedno učiniće da ex-YU pozorišna scena bude kvalitetnija, samim tim i publika zadovoljnija – kazao je umjetnički direktor Gradskog pozorišta Dušan Kovačević.\n-Zahvalio bih kolegama koji su brzo prepoznali odličnu ideju. Stvaranje unije događaj je od velike važnosti za kulturu čitavog regiona – naglasio je Radivojević.\nPredstavnik Kazališta Ulysses Duško Ljuština istakao je da je učestvovao u formiranju KPGT-a i koncepta saradnje tri filharmonije „Pika, točka, tačka“, uz ocjenu da će festival RUTA sigurno biti pozorišni praznik.\n-Ali, bez novinara mi ne bismo dobacili ni do koga. Kada bi novinari pratili pozorište kao što prate politiku, onda bi te politike bile ljepše – istakao je Ljuština.\nPredstavnik Kamernog teatra 55 Vedran Fajković napomenuo je da se Sarajevo tokom umjetničkih festivala probudi i postane „ono staro Sarajevo koje mnogi pamte, koje goste dočekuje raširenih ruku“. Zato, kako je akcentovao, ova ideja o saradnji je plemenita, jer umjetnici u svojim glavama ne poznaju granice.\nregionalna unija teatara\nNarodna biblioteka i čitaonica “Njegoš” Cetinje – Autorsko veče Envera Muratovića\nPredstava „Ružno pače“ (6+), sa Lutkarske scene za đecu Gradskog pozorišta, biće igrana u neđelju 28. oktobra 2018. godine, u 12 sati, u sali Dodest KIC-a „Budo Tomović“. Po tekstu Igora Bojovića, predstavu […]\nGradsko pozorište Podgorica – Repertoar za oktobar\nSeptember 30, 2019 Fokus, Najave reportaže izvještaji, Ostalo, Podgorica 0\nOktobarska priča krećeuz „Slasti slave“ Nakon izuzetno uspješnog starta 68. sezone, uz podgoričku premijeru Urbanovog „Don Kihota“ koja je ispraćena ovacijama, Gradsko pozorište punim kapacitetima nastavlja svoje repertoarske aktivnosti, pa će i u nastupajućem mjesecu […]\nAugust 3, 2011 Najave reportaže izvještaji 0\nJU “Grad teatar” Budva, 03. 08. 2011. godine Najava za program 25., jubilarnog, “Grada teatra” za četvrtak 4. avgusta U četvrtak, 4. avgusta, sa početkom u 21 čas na sceni […]


RAT U UKRAJINI - VELIKA ANALIZA: Uzroci rata, geopolitički aspekt i naša pozicija – Pokreni\nRAT U UKRAJINI – VELIKA ANALIZA: Uzroci rata, geopolitički aspekt i naša pozicija\nAutor: Darko Kuzmanović / 02.03.2022.\nRat u Ukrajini, uzroci i posljedice, pozicija Srbije, uloga međunarodnog prava i istorija zločina prema Rusima u Donbasu i Lugansku, geopolitička pozicija Rusije – sve su ovo teme nezaobilazne kada se objektivno analizira aktuelna kriza.\nZašto se vodi rat?\nKada je u septembru 2004. godine počela narandžasta revolucija, Ukrajina je polagano počela kliziti u proces koji danas doživljava svoju punu kulminaciju. Druga najveća evropska država prije nekoliko dana postala je u geostrateškom smislu, poprište jednog od najbitnijih ratnih sukoba koji će vjerovatno odrediti sudbinu geopolitičkog odnosa snaga za narednih nekoliko decenija. Međutim, ono što je proteklih dana primjetno u medijima jeste činjenica da se konstantno u prvi plan gura situacija sa ratišta što je i logično jer je potrebno biti u toku sa najnovijim događajima ali se zaboravljaju uzroci samog rata. U slikama koje imamo priliku gledati sa obe strane, ima i propagande ali činjenica je da je broj civilnih žrtava u vojnoj operaciji kakva je ova u Ukrajinu gdje se odvija veliki broj teških uličnih borbi, sveden na minimum. Naročito je minimalan ako ga uporedimo sa brojem poginulih u intervencijama u Iraku, Afganstanu, Libiji, Siriji ili sa humanitarnom katastrofom u Jemenu.\nPosmatrano sa aspekta međunarodnog prava, u slučaju Ukrajine činjenica je da se radi o protiv pravnom aktu narušavanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta jedne suverene države. Međutim, cjelokupna situacija nije niti crna niti bijela a ukrajinski ali i ruski narod i građani će u svemu tome nažalost najviše ispaštati. Ono što je svakako nevjerovatno jeste činjenica da je ogroman dio javnosti godinama unazad žmirio na zločine koje su pojedine vojne formacije u Ukrajini činile prema ruskim civilima i zarobljenicima.\nGodinama se žmirilo na zločine prema Rusima u Ukrajini\nTako su pripadnici ukrajinske nacističke grupacije “AZOV“, inače sledbenici ideje, lika i djela naciste Stepana Bandere, 2015. raspeli na krst zarobljenog proruskog vojnika i na istom tom krstu ga živog spalili.\nVideo ovog stravičnog događaja možete pogledati OVDE\nU izvještaju na oko 60 stranica koji je Ruska Federacija poslala Francuskoj o zločinima ukrajinskih vojnih formacija u Donjecku i Luganjsku, mogu se vidjeti stravične posledice granatiranja proruskih civilnih zona koje su prikazane na fotografijama na kojima se mogu vidjeti ubijene žene, djeca, starci pa čak i trudnice. U dokumentu su takođe priložena i detaljna obrazloženja kada granatiranje kojih civilnih zona je vršeno. Možete ga preuzeti ovdje:\nIzvještaj Ruske Federacije: Istina o zločinima Ukrajine u Donbasu i LuganskuПреузми\nOd 2015. do danas, određene formacije ukrajinske vojske činile su teške zločine u Donbasu, a u Odesi su spaljivani živi ljudi čemu svjedoče i brojne fotografije i video zapisi. Na sve to, međunarodne ali i zvanične ukrajinske državne institucije ostajale su nijeme što je dokaz da u ovom sukobu i, pre svega geopolitičkoj partiji šaha niko nije čist. Upravo zbog toga po pitanju krize, objektivno gledano, ne treba se otvoreno stavljati niti na jednu stranu već se pragmatično postaviti neutralno kako je to potpuno ispravno učinila Srbija.\nUlazak Ukrajine u NATO doveo bi NATO na 550 km od Moskve\nZločini u Donbasu i drugim dijelovima Ukrajine nad etničkim Rusima međutim, nisu jedini uzrok ruske vojne intervencije i može se reći da oni čine jedan od dva velika stuba razloga zbog kojeg je akcija pokrenuta. Egzistencijalna priroda sukoba ne ogleda se samo u zaštiti ruskog etničkog stanovništva već u jednom mnogo dubljem, geopolitičkom i geostrateškom smislu. Postepeno okretanje Ukrajine Zapadu i njene aspiracije ka članstvu u NATO u geopolitičkom smislu, predstavljaju takvu opasnost koja u pitanje dovodi opstanak i samu budućnost Rusije.\nEventualni ulazak Ukrajine u Sjevernoatlantski savez doveo bi NATO na ruske granice i na svega 550 km od Moskve ali isto tako i nastanak veoma duge granice sa NATO. S druge strane, postavljanje Interkontinentalnih balističkih raketa (ICBM) sa nuklearnom bojevom glavom i antiraketnog štita u Ukrajini koje bi sasvim sigurno uslijedilo, stavilo bi Moskvu na brisani prostor i neutralisalo ruski nuklearni raketni potencijal. Ako je poznato da ICBM leti nadzvučnom brzinom, ne treba biti vojni stručnjak da bi se zaključilo da je za je dolazak nuklearne bojeve glave do Moskve iz Ukrajine potrebno je manje od pet minuta. Budući da je ruskim Oružanim snagama od trenutka identifikacije projektila potrebno deset minuta da bi lansirali prvi nuklearni projektil, onda je jasno zbog čega je članstvo Ukrajine u NATO za Rusiju neprihvatljivo.\nKada je SSSR 1962. godine razmjestio rakete dugog dometa na Kubi koje su bez problema mogle gađati Majami ali i gradove u unutrašnjosti teritorije SAD, svijet se našao na ivici nuklearnog rata i samo zahvaljujući prisebnosti tadašnjeg predsjednika Džona F. Kenedija, nuklearna katatrofa je izbjegnuta. Danas, situacija je gotovo identična samo što su sada uloge promijenjene – NATO je preuzeo ulogu tadašnjeg SSSR-a a situacija je kao i tada postala maksimalno zategnuta. Važno je napomenuti da sam nuklearni arsenal ne služi da bi bio iskorišten već isključivo kao sredstvo odvraćanja i koliko god bio opasan, upravo je strah od međusobnog uništenja taj koji sprečava direktan sukob Rusije i NATO. Međutim, ako bi jedna od dvije nuklearne supersile uspjela da suzbije ili neutrališe moć nuklearnog potencijala protivnika što bi se ulaskom Ukrajine u NATO nesumljivo i desilo, kad tad sila koja je uspostavila dominaciju bi se našla u iskušenju da upotrijebi nuklearni arsenal i unšti protivnika.\nRat u Ukrajini: Moralisanje o suverenosti i međunarodnom pravu\nS druge strane, u poslednje vrijeme često se nameće pitanje državne suverenosti i nezavisnog odlučivanja o spoljnoj politici. Tako smo proteklih dana mogli čuti brojne izjave zapadnih političara i moralisanje o tome kako svaka zemlja treba da ima pravo uređenja unutrašnjih pitanja u skladu sa vlastitim nacionalnim interesima i da period realizma u kojem se države međusobno sukobljavaju treba da bude prošlost. Međutim, prava istina je potpuno je drugačija. Geopolitika i međunarodni odnosi su mjesto manifestacije najtvrdokornijeg oblika realizma.\nAksiom međunarodnih odnosa postavljen još u Staroj Grčkoj u Peloponeskom ratu u čuvenom Melskom dijalogu koji kaže da “jači radi ono što želi a slabiji ono što mora“, najbolje se oslikava na terenu svjetske politike i međunarodnih odnosa. Liberalna doktrina kooperativnosti država na momente je dominirala ali države nikada nisu odustajale od surovog političkog realizma i beskompromisne borbe za ostvareenje vlastitih nacionalnih interesa. U međunarodnim odnosima ne postoje ljubav i empatija već isključivo zakon jačeg koji u svojim najradikalnijim manifestacijama iza sebe ostavlja zrtve, siromaštvo, uništenu infrastrukturu i devastirane sisteme vrijednosti.\nJači radi ono što želi a slabiji ono što mora\nNajsvježiji primjeri uništenih zemalja poput Afganistana, Iraka, Libije, Sirije, Jemena samo su neki od mnogobrojnih koji potvrđuju zakonitost pravila uspostavljenog prije više od dvije hiljade godina. Međutim, kada su pojedine zemlje pod parolom zaštite ljudskih prava i vlastite nacionalne bezbjednosti intervenisale na teritoriji drugih suverenih država miješajući se u njihova unutrašnja pitanja, nije bilo njihove demonizacije, isključivanja iz međunarodnih organizacija, ekonomskih i političkih sankcija i to samo iz jednog razloga – zbog zakona jačeg.\nPa ipak, iako su međunarodna politička i geopolitička scena tipična gadijatorska arena u kojoj se borba vodi do potpunog iscrpljenja, Srbija kao mala zemlja na Balkanu, mora da nađe svoje mjesto pod ovim nebom. Upravo zbog toga, Srbija se treba postaviti pragmatično, graditi dobre odnose sa susjednim zemljama, gledati isključivo sebe i svoje nacionalne interese, ne svrstavati se niti na jednu stranu i od te neutralnosti ubirati plodove koji će prije ili kasnije doći. Da je bilo više političke umješnosti, i Ukrajina je mogla izabrati poziciju neutralnosti i ubirati benefite od svih a ovako, postala je ništa drugo do teren za sukob i odmjeravanje snaga velikih svjetskih sila. Svedena na puko sredstvo, bez kontrole nad vlastitom sudbinom pri čemu kao i u svakom ratu najviše ispašta običan čovjek, Ukrajina treba da nam posluži kao dobar primjer da odnosi sa velikim igračima moraju da se grade pažljivo i pragmatično jer je upravo to recept za uspjeh i opstanak u svijetu u kojem trenutno živimo.\nOznake: donbas, popularno, rat u ukrajini, rusija i ukrajina, ukrajina\nOsmo svetsko čudo: Crkva u „Jerusalimu“ Etiopije koja izgleda kao da je propala u zemlju


Simović: javno zdravlje se brani i ekonomijom, moramo držati distancu, nositi masku i biti disciplinovani – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Simović: javno zdravlje se brani i ekonomijom, moramo držati distancu, nositi masku i biti disciplinovani\nRTPV 14. Jula 2020.\tDruštvo Ostavite komentar 182 pregledi\nPredhodno Kako pravilno koristiti maske\nSledeće Još 64 slučaja koronavirusa u Crnoj Gori


Život na veresiju | Komentar | DW | 16.08.2010\nŽivot na veresiju odavno je bh. zbilja. Mnogi osiromašeni i obespravljeni građani ove zemlje, uglavnom penzioneri sa malim i neredovnim novčanim primanjima, prinuđeni su zaduživati se kako bi preživjeli.\nGavro Bunjevac lijekove kupuje na veresiju\nSabaheta Hajro (81) za vlasnike trgovine u sarajevskom naselju "Švrakino selo" ima samo riječi hvale. "To su divni ljudi i pomažu mi kad kod šta zatreba", kaže Sabaheta. Šta najčešće uzimate? "Pa eto, uzimam ono što mi je najpotrebnije: hljeb, mlijeko..., malo kafe i šećera. Ja živim sama pa mi i ne treba puno toga. Nekad mi oni sami natrpaju pun ceker i donesu kući", priča Sabaheta. I platite kad stigne penzija? "Čim primim penziju ja im odnesem i koliko treba pošteno platim" kaže Sabaheta.\nZineta, prodavačica u jednoj trgovini u Švrakinom selu\nDa Sabaheta uredno izmiri sve svoje dugove, potvrdila nam je i Zineta, radnica u trgovini u kojoj se nana Sabaheta snabdijeva. Međutim, kaže da ima i onih koji jedno vrijeme uzimaju robu na veresiju i onda nestanu. "Ima i takvih koji dođu i uzmu robu pa nestanu i nikad ništa ne plate, ali ipak treba imati obzira kada su komšije u pitanju", kaže Zineta. Ističe da su "vremena teška" i da je svaki dan sve više onih koji robu uzimaju na veresiju.\nPenzija za čas izmakne\n"Ima i onih koji cijelu svoju penziju i više od toga ulože u toku jednog mjeseca, a vjerujte da ima i takvih koji robu na veresiju uzimaju iz navike, samo je njih malo", priča Zineta. Ima i mučnih situacija kad "mušterija" jednostavno nema novca da plati svoje dugove. "I takvih se nađe, ali opet dajemo robu neko vrijeme jer se ljudi snalaze na razne načine, nešto donesu, a nekad otplaćuju i na rate", kaže Zineta.\n"Na veresiju" je mnogim penzionerima jedini način kako doći do potrebnog lijeka\nGrađani slabog finansijskog stanja ne zadužuju se samo u trgovinama mješovitom robom, već i u pekarama, kafanama, pa i u apotekama. U jednoj privatnoj apoteci u Brezi, 60-godišnji penzioner Gavro Bunjevac lijekove uzima na veresiju. Kaže da je na to prinuđen zbog male i neredovne penzije. "Brat mi je nedavno umro pa sad uzimam manje lijekova. Ponekad uzmem kafetine. Uzmem lijekove na veresiju, ali hrane najviše. Izmakne se penzija, znate, dok platiš vodu, struju..." priča Gavro iz Breze.\nVlasnica apoteke u kojoj Gavro uzima lijekove je magistra farmacije Vahida Baručija. "Najčešća populacija koja dolazi u apoteku su penzioneri čija je finansijska situacija izuzetno teška i primorani su da povremeno uzimaju lijekove na dug, a najčešći lijekovi koje uzimaju su njihova svakodnevna terapija bez koje ne mogu funkcionirati. To su, uglavnom, lijekovi za pritisak ili srce i moraju ih uzeti bez obzira na to da li penzija kasni ili ne", pojašnjava Vahida.\nZaduživanje kao navika\nVahida Baručija kaže da ima i slučajeva u kojima na kraju apoteka snosi sve troškove. "Dešava se da pacijenti u međuvremenu i umru, s obzirom na to da je riječ o starijim ljudima, ali u najčešćem broju pacijenti na vrijeme plate svoj dug", kaže Baručija. "Ima pacijenata koji se zaduže više puta pa im to prijeđe u naviku. Na kraju je apoteka prinuđena da plati dug i prekine kontakt sa takvim pacijentima", kaže Vahida Baručija.\nNajčešća populacija koja je u BiH prinuđena da "živi na veresiju", su penzioneri. Mnogi od njih, poput Sabahete Hajro sa početka ove priče, žive sami, sa neredovnim mjesečnim primanjima od 300 konvertibilnih maraka. Sabaheta ističe da nema nikoga osim svojih komšija, trgovaca: "Ja njih i ne zovem komšijama. Oni su moja djeca. Dobri su kao hljeb."


Vujin: Odgovaraju nam Poljska i Rusija, moramo igrati kao u Beogradu!\nRukometna reprezentacija Srbije igraće protiv Francuske, Poljske i Rusije u okviru grupe C na Evropskom prvenstvu koje će se održati u Danskoj, a selektor Ljubomir Vranješ rekao je da sve ekipe karakteriše spoj kvaliteta i iskustva. Reprezentativac Marko Vujin takođe je pohvalno govorio o rivalima, ali vidi šansu "orlova" protiv Poljske i Rusije.\nReprezentativac Srbije Marko Vujin pohvalio je reprezentaciju Francuske, i veruje da Srbija može izaći na kraj pre svega sa Poljskom i Rusijom.\n"Teška grupa za nas. O Francuskoj ne treba pričati, to je reprezentacija koja je obeležila poslednjih sedam, osam godina rukometa. Selekcije Poljske i Rusije su ekipe koje nama po stilu igre možda najviše odgovaraju, zadovoljan sam što su sa nama u grupi. Nismo razmišljali da dobijemo ovu grupu, ali svakako ako želimo da napravimo nešto, moramo da igramo isto kao i u Beogradu“, rekao je Vujin.


Irina Dečermić - Blic Online\nLjubav Gorana Šušljika i Irine Dečermić RUŠILA JE GRANICE, a onda je u trudnoći stigla najteža vest: "Rođen je sa šest i po meseci. Oštećen mu je sluh"\nGlumac Goran Šušljik i i njegova partnerka pijanistkinja Irina Dečermić u braku su više od dve decenije i imaju dvoje dece Đorđa i Dušana. Njihov susret pre dvadeset godina, bio je na neki način sudbinski, a ispričali su sa kakvim zdravstvenim problemom se suočio njihov sin Dušan.\nIrina Dečermić: Ova država nema šta da ponudi mladima\nImamo toliko darovitih mladih ljudi koji su pametni i otvoreni prema svetu, ali ova država nema šta da im ponudi, kaže Irina Dečermić, naša poznata pijanistkinja.\nMuzičko-scenska predstava "Ljubav i smrt" Irine Dečermić premijerno u Bitefu\nMuzičko-scenska predstava "Ljubav i smrt", čiji je autor pijanistkinja i kompozitorka Irina Dečermić, imaće premijeru 31. marta u 20h u Bitef teatru.\nŽan-Mark Bar fasciniran kolekcijom Kinoteke\nČuveni glumac i filmski stvaralac Žan-Mark Bar posetio je danas popodne Jugoslovensku kinoteku. U Kinoteku je došao sa svojom saradnicom, nekadašnjom suprugom Irinom Dečermić.\nŽAN-MARK, IRINA I ŠUŠLJIK: Slavni glumac sarađuje sa svojom bivšom suprugom i njenim mužem\nPremijera predstave „Krojcerova sonata“ u režiji Gorana Šušljika biće održana sutra (19.30) u Madlenijanumu.\nPredstava sa Žan Mark Barom u "Madlenianumu"\nMelodrama "Krojcerova sonata", u kojoj igra slavni francuski glumac Žan Mark Bar, biće premijerno izvedena 14. juna na velikoj sceni "Madlenianuma".\nProcurio SKANDALOZAN SNIMAK! Ministar Houk koji je proterao Đokovića se javno hvalio da je rasista\nLudnica u Melburnu: Kirjos i Kokinakis na korak do titule, pravili šou pred 7.000 ljudi! /VIDEO/\n(FOTO) DALILA I CAR U SITNE SATE RAZMENJIVALI NEŽNOSTI Ušuškala se pored njega, RASPLAMSALI VATRU nežnim dodirima i zagrljajima\nPOVUKLA SE POSLE "PORODIČNOG BLAGA" Poslom je vezana za unutrašnjost Srbije, ima dvoje dece, a evo kako čuvena Žake danas izgleda\nKILIBARDA SE CELU NOĆ PROVODILA SA BELESLINOM Nazdravljaju vinom, oko njih nema čega nema! Pridružili im se OVI GLUMCI (FOTO)\nPLIVANJE SA DELFINIMA I VEČERA NA PUSTOM OSTRVU Ceca na odmoru uživa kao nikad u životu: "Zahtevi su ispunjeni pred dolazak"


Epanjel Breton: Epanjel breton u lovu (iskustva,slike i doživljaji iz lova sa Bretoncima)\nNastanak i standard rase Epanjel breton,oglasi epanjel breton,lov sa bretoncima, ,epanjel breton slike ,kinologija epanjel breton,gajenje bretonaca,\nEpanjel breton u lovu (iskustva,slike i doživljaji iz lova sa Bretoncima)\nAtilla ,9 meseci\nBretonac je nezavisan pas, dobre naravi i nije zahtevan. Zbog njegove uzuzetne energičnosti, potreban mu je svakodnevni psiho-fizički trening, inače može dapostane hiperaktivan, nestabilan ako mu se nagomilava energija.Potreban mu je strog, ali smiren, pouzdan i samouveren vlasnik koji ume da postavi jasna pravila ponašanja i granice koje pas mora da poštuje. Bretonac zahteva ranu socijalizaciju sa ljudima i drugim psima. Dobar je sa decom ukoliko se druži sa njima od malena.Otporan je na hladnoću i vlagu, što je među psima retkost. Uglavnom se koristi za lov na jarebice, šljuke i zečeve, a u lovu je neumoran. Poseduje izuzetan instikt za dovlačenje lovine iz vode.Zbog jakog lovačkog nagona, bretonac voli da luta, pa vodite računa da je njegov prostor bezbedan.\nEpanjol Breton je izuzetno prilagodljiv pas, alko se adaptira na svaki tip terena bilo da je ravničarski, planinski ili šumovit.Epanjel Breton je inteligentan pas, lak za čuvanje i treniranje za lov. Nežan je, poslušan uvek spreman da udovolji. Veseo je oprezan, odan porodici.\nу април 22, 2012\nОзнаке: Epanjel Breton\nPoštovani ljubitelji ove plemenite rase u komentarima na mom blogu možete pisati o Vašim iskustvima sa bretoncima,možete postavljati adrese vaših video snimaka koje ste zabeležili u lovu sa njima kao i fotografije Vaših ljubimaca ,svaki Vaš komentar će pomoći u pravilnom odgoju i razvijanju ove rase kao i metodama lovne obuke za koju je ovaj pas namenjen.Takođe možete postavljati i oglase tipa:na prodaju štenci,slobodan za parenje....Hvala!\nVideo zapisi iz lova sa Epanjel Bretonom\nU sledećim video snimcima ćemo videti neke zanimljive kao i uobičajene situacije iz lova,kao i obuku sa Epanjel Bretonom epagneul br...\nNastanak i standard rase Epanjel breton\nEPANJEL BRETON [FCI No. 95] Originalni naziv rase: EPAGNEUL BRETON Zemlja porekla: FRANCUSKA Datum objavljivanja orginalnog važeć...\nAtilla ,9 meseci Bretonac je nezavisan pas, dobre naravi i nije zahtevan. Zbog njegove uzuzetne energičnosti, potreban mu je svakodnevni...\nPredstavljanje odgajivača :Dejan Krilović-Šabac\nDejan Krilović sa svojim bretoncima Odgajivačnica epanjel bretona del DnD HONDA del DnD (Hido di Poggio San Remo x Bomba) JCHB Srb...\nEpanjel breton u lovu (iskustva,slike i doživljaji...\nGajenje Epanjel Bretona ,predstavljamo naše domaće...\nPredstavljanje odgajivača :Danica Kovač\nPo Vašem mišljenju ,najbolji lovni pas ptičar je:


IG24 – Istorija, golovi – IG24\nIG24 – Istorija, golovi\nIG24 – Grupa za zaštitu negovateljica\nInteresna grupa 24-satovnih negovateljica (IG24) je samoorganizovano, nestranačko udruženje uz podršku aktivista, s ciljem da se interesi negovateljica predstavljaju na sveobuhvatan način. Ne želimo više da se samo govori o nama, želimo govoriti u svoje ime. Inicijatori udruženja su Iniciativa24, udruženje slovačkih negovateljica, i DREPT (Pravda u nezi i ličnoj nezi), udruženje rumunskih negovateljica.\nNudimo podršku zainteresovanim negovateljicama drugih nacionalnosti, koje žele biti aktivne u organizovanju unutar svoje zajednice i koji žele uspostaviti savetodavne i lobističke strukture uporedive sa slovačkim i rumunskim koleginicama (takođe u okviru IG24). Inicijativa zajednica najvažniji je alat IG24.\nBudući da u Austriji nedostaju hitno potrebne savetodavne usluge koje zahteva IG24, našim članicama i članovima nudimo savete na maternjem jeziku (trenutno rumunskom i slovačkom), a u saradnji sa pravnicima.\nKako smo nastali i šta se do sada dogodilo\nNakon krize Covid-a, zahtevi za zastupanjem interesa 24-satnih negovateljica veoma su porasli.\nSuočavanje sa zatvorenim granicama, neplaćenim testovima PCR-a ili merama karantina, diskriminatornim pristupom fondu za krizne situacije, sve je rađeno, kako biste ostali u svojoj zemlji boravka! Bonus i slične finansijske mere drastično su pokazale nedostatak efikasnog zastupanja vaših interesa.\nU isto vreme, odjednom je došlo do neviđenog interesovanja javnosti za ovu grupu delatnosti, koja je neophodna za negu i brigu.\nTako su negovateljice, i pristalice rumunske i slovačke zajednice, počele koordinirati svoje aktivnosti. Nakon toga je usledilo intenzivno umrežavanje sa nadležnim vlastima i inicijativama, kao i faza intenzivnog rada sa medijima. Broj savetovanja za negovateljice je takodje naglo skočio.\nOvaj oblik samoorganizacije, osnova je interesne grupe IG24. Jednako je važno izgraditi savetodavne strukture na temelju ove samoorganizacije, promovisati umrežavanje zasnovano na solidarnosti i ukazati na diskriminaciju i probleme u ovoj delatnosti, kako se to više ne bi dešavalo.\nMožete nas pronaći i na twitter.\nČlanice i Upravni odbor\nČlanovi uprave udruženja IG24 trenutno su Iniciativa24, udruženje slovačkih negovateljica, i DREPT, udruženje rumunskih negovateljica. Upravni odbor IG24 biće izabran u narednih nekoliko meseci.\nIstorija i aktivnosti udruženja DREPT\nUdruženje 24-časovnih negovateljica “DREPT” je samoorganizovana grupa rumunskih aktivistkinja, koji se bore za bolje uslove rada u ovoj branši. Na nemačkom, reč “DREPT” znači zakon – jer su prava, pravo i zakoni ono što nedostaje ovoj delatnosti i ono su za šta se borimo.\nU avgustu 2020. “DREPT” je osnovan kao neprofitno udruženje. Međutim, osnovni tim i 24-satne negovateljicei i aktivistkinje već dugi niz godina zajedno pozivaju na bolje radne uslove i radna prava u ovoj delatnosti. Grupa je proizašla direktno iz rumunske zajednice za negu, iz potrebe da negovateljice budu strukturno zaštićene od samoće i eksploatacije. Tim osnivača DREPT-a nije mogao vise zatvarati oči pred mnogim oblicima zlostavljanja i eksploatacije, kojima su izložene njihove koleginice. Zbog toga su se počeli organizovati.\nNaša glavna ponuda sastoji se od obrazovnog rada o pravima i aktivnostima negovateljica, ali i individualnih saveta, podrške i krizne intervencije, kao i političkog lobiranja.\nOve godine, solidarnost je staratelje raznih zemalja ujedinila: Udružili smo snage sa kolegama iz Slovačke i njihovom grupom Iniciativa24. Zajedno smo osnovali krovnu organizaciju, koja zastupa interese svih negovateljica koje dolaze iz drugih zemalja: to je sada IG24.\nNaša borba je u Austriji, ali naša solidarnost je međunarodna.\nPosetite našu Facebook stranica!\nIstorija i aktivnosti udruženja Iniciativa24\nIniciativa24: Zastupanje interesa slovačkih 24-satnih negovateljica nastala je u vreme pandemije korone – takođe kao reakcija na nepravednost i diskriminaciju tokom korona krize.\nNa osnovu istraživanja uslova u ovoj delatnosti (vidi diplomski rad Simone Durisove: Organizacija eksploatacije. Nedostaci socijalnog i radnog prava zdravstvenih radnika i njegovatelja u okviru 24-satne skrbi, s posebnim osvrtom na ulogu agencija za zapošljavanje) i zbog svih problema koji se u njoj dešavaju, želeli bismo da skrenemo fokus javnosti na sve ono sa čime se slovačke negovateljice u Austriji sreću.\nDavno pre izbijanja korona krize, postojala je ideja o stvaranju interesne grupe za negovateljice. No, Korona nas je posebno inspirisala da “preduzmemo akciju”. Tako je Iniciativa24 pokrenuta kao neformalna platforma na Facebooku, gde smo podneli svoju peticiju za pravednu raspodelu novca iz Fonda za krizne situacije: “Pravedni uslovi za prijavu za 24-satne negovateljice”.\nNakon toga je usledila YouTube serija obrazovnih video-zapisa za negovateljice, koja ukazuje i objašnjava probleme u ovoj delatnosti. Sasvim je logicno i opravdano, da se negovateljice osećaju u nepovoljnom položaju i iskorištavane …\nU toku našeg istraživanja na tu temu, naišli smo na internet-platformu rumunskih negovateljica “DREPT PETRU INGRIJIRE” . Odmah nakon prvog kontakta, među nama se prirodno razvila saradnja, iz koje je proizišao naš prvi veliki projekat – osnivanje udruženja IG -24: interesna grupa 24-časovnih negovateljica.\nPogledajte novinske članke o IG24 i 24-satnoj podršci


13. Jun 2000 17:05 (GMT+01:00)\n(Čovek i njegovo pravo)\nPočetak - rođen je 9. jula 1932. u Rijeci, slučajno. Otac Branislav bio je diplomata, majka Zagorka (Živojinović) profesor. Dimitrijevići su oduvek bili u Beogradu.\nDetinjstvo - "Godine 1939. otac mi je službovao u jugoslovenskom konzulatu u Diseldorfu. Kad su napali Britanci, sedeli smo u podrumu, zajedno s Nemcima koji su me ubrzo bombardovali u Beogradu, kamo nas je otac bio sklonio. Na Uskrs 1944. bombardovali su nas Amerikanci. Majka me je (otac je već bio u koncentracionom logoru Bergen Belsen, gde je umro ili ubijen), sklonila na selo, koje je na nesreću bilo prvo mesto u koje su septembra iste godine ušli Sovjeti. Na dovratku seoske kuće još je trag ruskog gelera koji mi je prošišao desetak centimetara od glave", seća se Vojin.\nNacionalnost - bio je umereni Jugosloven, kad je počeo rat 1991. zapao je u depresiju, bukvalno je morao da se leči.\nObrazovanje - osnovnu školu, gimnaziju i Pravni fakultet završio je u Beogradu( diplomirao je 1956, doktorirao 1965, specijalnost - ljudska prava).\nKarijera - počeo je kao administrativni sekretar Jugoslovenskog skupa interparlamentarne unije (1958-1959). Bio je stručni saradnik Instituta za međunarodnu politiku i privredu (1959-1960). Potom je postao asistent, pa docent, vanredni i, na kraju, redovni profesor na matičnom, Pravnom, fakultetu. U međuvremenu, sredinom sedamdesetih vodio je emisiju "Kino-oko" na beogradskoj televiziji (kad se ona gledala) i tad ga je šira javnost dobro upoznala. Dobio je epitet visprenog TV poslenika, šalio se da je tek sad popularan iako je ozbiljne stvari napravio mnogo ranije. Dugogodišnji je član Komiteta UN za ljudska prava, bio je predsednik Jugoslovenskog foruma za ljudska prva. Trenutno je direktor Beogradskog centra za ljudska prava.\n"U Centru su pregledali naše zakonodavstvo i već imaju inventar zakona koji ne valjaju. Kad dođe neka nova vlast, ona ne može tek tako da počne da radi, trebalo bi biti spreman. Ako samo čekamo, ličićemo na ljude koji stalno čekaju da dobiju na lutriji i za to vreme propadaju", navodi.\nKad je donet Zakon o univerzitetu, zbog otkaza kolegi, ali, i kako bi on rekao, "zakona o duvanju u diple", 16 profesora na Pravnom, (među njima i Vojin), stupili su u štrajk. Dekan Oliver Antić jedva je dočekao priliku da se reši i svojemislećeg Dimitrijevića. Antićevu nameru, prvi put, sprečio je Vojislav Šešelj, predsednik SRS, pa je Dimitrijević suspendovan na određeno vreme. Čim je suspenzija istekla, dobio je rešenje za penziju.\nStranački angažman - razlikovao je komuniste od članova KP. "Nadrikomunisti lako se ponovo krste i sa tavana skidaju gusle i ikone. Godine 1991. bio je predsednik Saveza reformskih snaga za Srbiju (povukao se zbog bolesti). Sad je potpredsednik u GSS-u.\nZanimljivosti - stalnim opominjanjem da su ljudska prava starija od državnog i otkrića da nas vlast poslednjih 50 godina obmanjuje, da je pravo nešto što nam je država dala, pa nam svakog časa može i oduzeti, postao je i ostao kost u grlu vladajućima. Politički neprijatelji ladno bi ustvrdili da preuzima ulogu države, upućeni znaju da on to bolje radi od nje. "Uloga prava je da vam da nekakvu izvesnost u životu, uključujući i to šta smeš, a šta ne smeš da radiš", objašnjava i dodaje: "Na našim fakultetima godinama se nisu izučavala ljudska prava. Tako imamo bar 15.000 pravnika defektnih u oblasti poznavanja ljudskih prava... Čak i Dušanov zakonik ima čuvenu odredbu da sudije sude po zakonu ne po strahu od carstvujušćeg".\nNedavno ga je kanadski Univerzitet proglasio za počasnog doktora nauka, uz ocenu da je "tokom cele svoje karijere pokazao zadivljujući osećaj odgovornosti i ogromnu hrabrost". Sam Vojin smatra: "Potreba za čestim demonstracijama pokazuje da je društvo politički blokirano i da su uobičajeni kanali za iznošenje političkih i društvenih zahteva začepljeni tako da se društvena energija preliva u slobodni prostor koji to podrazumeva... Može se biti savršen rodoljub, a protiv vlade".\nOženjen je Brankom (Kostić) prevodiocem i imaju sina Branislava.


Da li poslanici imaju imunitet van parlamenta?\nRASPRAVA NA OVU TEMU 20. JUNA\nAdministrativni odbor zakazao stručnu raspravu skoro pola godine nakon neustavnog hapšenja svoja dva poslanika\n1717 pregleda\t2 komentar(a)\nInicirao rješenje dileme: Raško Konjević, Foto: Luka Zeković\nDa li poslanike štiti imunitet samo dok su u Skupštini, da li ga parlament može ukinuti jedanput za više eventualnih krivičnih djela, mogu li se poslanici hapsiti čim izađu iz zgrade zakonodavnog doma..., teme su o kojima će se raspravljati 20. juna.\nAdministrativni odbor Skupštine za tada je zakazao raspravu na ovu temu, koja je otvorena u decembru prošle godine, nakon što je Viši sud, a potom i Apelacioni, odredio zatvor poslanicima Demokratskog fronta Milanu Kneževiću i Nebojši Medojeviću.\nTime je prihvaćena inicijativa poslanika SDP-a Raška Konjevića, a planirano je da budu pozvani profesori, tužioce, sudije...\n“Stavljanje u zatvor” dvojici poslanika, kako glasi odredba Zakonika o krivičnom postupku, sudovi su odredili nakon što su poslanici na zahtjev Specijalnog državnog tužilaštva, odbili da iznesu detalje u dva posebna predmeta.\nJedan se ticao mogućeg podmićivanja sudije Višeg suda, a drugi glavnog specijalnog tužioca.\nApelacioni sud je u presudi kojom je potvrdio odluku Višeg suda u Podgorici, naveo:\n“...Imunitet se odnosi samo na izjave učinjenje u zakonodavnom radu poslanika, odnosno...od momenta otvaranja pa do zaključenja sjednice Skupštine, a ne odnose se na izjave - tvrdnje učinjene prije i poslije sjednice Skupštine, odnosno nevezano za sam rad Skupšine”.\nU Ustavu Crne Gore piše da poslanik uživa imunitet i da se protiv njega ne može pokrenuti krivični postupak ni odrediti pritvor bez odobrenja Skupštine. Izuzetak je jedino ako je zatečen u vršenju krivičnog djela koje je kažnjivo zatvorom iznad pet godina.\nI dio poslanika DPS-a, bio je začuđen tumačenjem Apelacionog suda, pa je 7. decembra 2018. Administrativni odbor odlučio da do kraja januara ove godine održi sjednicu, na kojoj će se raspravljati o institutu poslaničkog imuniteta.\nTada je prihvaćen zahtjev Raška Konjevića, koji je problematizovao obrazloženje Apelacionog suda, ali je odluka tek sada donijeta.\nKonjević je tražio da Odbor pojasni kada važi ustavna odredba kojom se poslanicima garantuje imunitet.\n“Zaprepašćen sam ovakvim stavom. Da li imamo imunitet? Ne samo poslanici, nego i ministri da li imaju imunitet dok rade u radnim tijelima Vlade”, pitao je on.\nMilorad Vuletić kazao je tada da o poslaničkom imunitetu treba pričati u skupštinskim tijelima.\nOn je istakao da su tumačenja suda “u tom dijelu u najmanju ruku diskutabilna”.\nPredsjednik Administrativnog odbora Luiđ Škrelj (DPS) juče je potvrdio “Vijestima” da je prihvaćena inicijativa Konjevića, navodeći da će to biti stručna rasprava.\nZKP dostavljen na izjašnjenje Skupštini\nUpravo zbog te odredbe je Ustavni sud u decembru prošle godine naložio da se privremeno obustave odluke Višeg i Apelacionog suda, kojima je Medojeviću i Kneževiću određena mjera stavljanja u zatvor.\nMedojević je bio u zatvoru dvioje sedmice, dok je Knežević to vrijeme proveo u poslaničkom klubu.\nNebojša MedojevićparlamentMilan KneževićRaško Konjevićposlaniciimunitet\n27.11. 13:05 h\t67475\n27.11. 12:28 h\t48482\n27.11. 14:25 h\t47828\n27.11. 08:00 h\t47121\n27.11. 07:15 h\t44157


Category: Zoran Đinđić - e-kolumne\nCategory: Zoran Đinđić\nLatinka Perović o Zoranu Đinđiću\n12. marta 2007. godine - Zbornik je prvi pokušaj da se o Zoranu Đinđiću, odnosno o Srbiji u to vreme, detaljnije govori na osnovu istraživanja a ne na osnovu površnih utisaka. Ovaj zbornik je rađen dve i po godine: to je minimalan period da bi se temeljno pročitalo sve što je Zoran Đinđić napisao.Ali htela bih da kažem zašto je zbornik počeo da se radi odmah posle ubistva Zorana Đinđića. Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji poverio je taj posao meni, ja sam ga prihvatila iz profesionalnih razloga ali i iz moralnih, intelektualnih razloga, jer sam, kao istoričar, znala da je to jedno u nizu političkih ubistava u Srbiji koja su, nažalost, ostala nerasvetljena i koja su održala liniju nasilja u političkom životu Srbije.\nCategories: Zoran Đinđić Tags: djindjic, latinka perovic\n14/03/10 03:09:49 pm,\nOd nacionalizma do patriotizma\nPoslednje predavanje Zorana Đinđića, održano studentima banjalučkog univerziteta 21.02.03, datuma koji pamtimo po pokušaju atentata kod hale Limes.\nOvo nije predavanje u naučnom smislu, nije ni govor u tradicionalnom smislu, nego je naprosto pokušaj da se jedna tema osvetli sa jedne možda neobične strane i dopuni argumentima. Banski Dvori u Banjaluci su dobro mesto da se pokrene proces razmišljanja, koji će možda nekima od vas doneti pomak u razumevanju stvari bitnih za vaš život.\nSuština svih organizovanih sistema, bilo da su pojedinačna živa bića ili zajednice, države ili društva, je to da se nalaze u nekom okruženju, koje na bitan način utiče na sudbinu, opstanak, uspešnost tog organizma. Veoma je važno za taj organizam ili organizaciju da razume svoje okruženje, da, ako je moguće, ustanovi neke pravilnosti u ponašanju tog svog okruženja i da mu se prilagodi.\nNaravno, postoje retki izuzeci, kada je organizam u stanju da toliko utiče na svoje okruženje da mu uopšte nije važno šta se u tom okruženju dešava, jer ga on definiše. Primer je Amerika danas, organizam koji smatra da uopšte nije bitno šta se događa u svetu, koji je prirodno okruženje te zemlje, nego smatra da je ta zemlja toliko moćna da može oblikovati i dizajnirati svoje vlastito okruženje.\nU istoriji su se nekoliko puta pojavili takvi primeri, koji su vodili sudaru sa realnošću. Ispostavilo se da nijedan organizam, bilo da je država ili ideologija nije dovoljno moćan da kontroliše svoje okruženje. Svako ko je to pokušao, na kraju je propao, od Rimskog carstva do danas. Još je Čarls Darvin kao veliko saznanje formulisao sledeće: "U surovoj borbi za opstanak uspevaju, ne ni najveći ni najjači ni najpametniji, nego oni koji se najbrže prilagođavaju promenama u svom okruženju". To je formula uspeha.\nCategories: Zoran Đinđić\n23/03/08 01:32:00 am,\nWHERE hit_datetime > '2019-02-22 04:58:40'\nAND hit_uri = '/new/b2/blogs/blog3.php/djindjic/'


Italija dodjeljuje 500.000 eura Crvenom križu koji pomaže migrantima u BiH – Fokus.ba\nItalija dodjeljuje 500.000 eura Crvenom križu koji pomaže migrantima u BiH\nItalija je jako zabrinuta zbog humanitarne situacije u USK, donira 500.000 eura Crvenom križu za pomoć na terenu\nAmbasada Italije u Sarajevu saopćila je da vlasti Italije pomno prate situaciju u Bosni i Hercegovini nakon zatvaranja bivšeg kampa “Lipa“ kod Bihaća i izražavaju zabrinutost zbog humanitarnog stanja migranata i tražitelja azila koji su trenutno bez smještaja i bez pristupa osnovnim potrebama, javlja Anadolu Agency (AA).\n“U tu svrhu, Ministarstvo vanjskih poslova i međunarodne suradnje Italije odlučilo je dodijeliti 500.000 eura Crvenom križu koji djeluje na terenu i zatražilo je od Europske komisije da poduzme mjere za ublažavanje patnji ovih ljudi“, navodi se u saopćenju iz italijanske ambasade.\nVlasti Italije također su pozvale vlasti Bosne i Hercegovine, kako centralne tako i lokalne, da apsolutno i hitno nađu rješenje koje može omogućiti potrebnu pomoć migrantima i azilantima, posebno uzimajući u obzir trenutne klimatske prilike i poteškoće povezane s pandemijom Covid-19.\n“Italija je jako zabrinuta zbog humanitarne situacije u USK, donira 500.000 eura Crvenom križu za pomoć na terenu. Dugoročno rješenje od svih nivoa vlasti ostaje potrebno i moguće. Sa dobrom voljom sve se može riješiti. Italija je tu da pomogne“, navodi se i u Twitter poruci italijanske ambasade u Sarajevu.


Tanjug 11. januara 2021. 23:45\nVAŠINGTON – Društvena mreža Parler tužila je tehnološku kompaniju Amazon tvrdeći da je njenom suspenzijom donela nezakonitu i politički motivisanu odluku u korist kompanije Tviter.\nU tužbi podnetoj Okružnom sudu u gradu Sijetlu kompanija Parler je navela da joj je Amazon naneo žestok udarac prekidom usluga veb hostinga – nakon što su Epl (Apple) i Gugl (Google) prekinuli distribuciju njihove aplikacije, prenosi Glas Amerike.\nSudskom tužbom Parler od Amazona traži trostruku odštetu, vraćanje prethodnog statusa, i usluge koje je ranije ugovorio. Takođe, zahteva i novčanu odštetu tvrdeći da je imao više od 12 miliona korisnika i izgubila milione – u trenutku u kom je odlazeći predsednik Donald Tramp sugerisao konzervativnim pristalicama da društvenu mrežu Tviter zamene Parlerom.\nUkazano je da je Amazon suspendovao Parler uprkos tome što u tom smislu nije razmatrao Tviter – društvenu mrežu na kojoj je, kako tvrde, nedavno jedna od čitanijih i prenošenijih objava bila: “Obesite Majka Pensa”, aktuelnog američkog potpredsednika, navodi se u tužbi Parlera.


Kokoškov: Èestitam igraèima na svemu – nije bilo lako - B92\nSelektor Srbije Igor Kokoškov bio je zadovoljan posle pobede nad Finskom.\nMÐIzvor: B92 ponedeljak, 30.11.2020. | 20:11\nKokoškov je posle meèa imao samo reèi hvale za svoje igraèe.\n"Èestitam mojim igraèima na pobedi. Èestitam im na svemu što su uradili u poslednjih sedam dana. Bili su u hotelu, zakljuèani u mehuru. Psihološki je bila teška utakmica. Saglasan sam sa Markom (Simonoviæem), veoma su organizovani i nije lako pobediti ih dva puta na njihovom terenu.\nDobro smo otvorili utakmicu, pokazali smo karakter, ispoštovali smo dogovor, odigrali smo dobru odbranu. Napad smo igrali pod pritiskom, šutirali smo veliki broj slobodnih bacanja... Nije bilo lako psihološki, ali pobedili smo. Drago nam je da se ovaj mehur završio i da posle sedam dana idemo kuæi".\nDa li je odbrana bila kljuè pobede?\n"Slažem se da je odbrana bila kljuè ove pobede. Napad nije bio toliko efikasan i jasno je što nije. Momci se znaju, ali nikada nisu igrali zajedno. Imali smo drugaèiji tim i sve je bilo drugaèije. Pobedili smo tako što smo se posvetili. Finci su nas dobro skautirali, znali smo šta æemo da igramo i svaka im èast, to je fantastièno", rekao je selektor Srbije.


Novosadski odbornici u petak o planovima za Detelinaru, Radničku, Klisu, Almaški kraj... | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad 27.02.2020. | 10:13 > 10:14\nPred odbornicima će se naći veliki broj odluka, prvenstveno urbanističkih planova, kao i nekoliko izmena planova poslovanja.\nNa dnevnom redu sednice je urbanistički plan dela Radničke ulice. Ovaj plan obuhvata prostor od 1,78 hektara između Radničke, Keja žrtava racije i parkovske površine ka Bulevaru cara Lazara. Ovde se konkretno radi o Radničkoj 30, 30a i 32 gde se nalaze uglavnom napušteni industrijski objekti i crpna stanica, a Grad sada planira da dozvoli da se tu sagradi kompleks poslovno-stambenih zgrada do deset spratova i policijska stanica. Više o Planu generalne regulacije prostora južno od Radničke ulice OVDE.\nPrilikom javne rasprave podnete su primedbe Urbanističke straže Društva arhitekata Novog Sada, koja je uložila dva prigovara na plan. Prvi je da se iz plana izbaci stanovanje, drugi da se uradi urbanistički konkurs jer se radi o lokaciji od značaja za Novi Sad, ali su Komisija za planove i "Urbanizam" oba prigovora odbacili.\nPosle godinu dana čekanja na dnevni red je došao i Plan detaljne regulacije bloka pravosudnih organa u Novom Sadu, koji se donosi kako bi na uglu Maksima Gorkog i Stražilovske ulice bila izgrađena nova Palata pravde. Povodom ovog plana su protestovali građani jer je bilo predviđeno da se poseče veći broj stabala. Plan koji ide pred odbornike sadrži delimično usvojene primedbe građana, odnosno smanjen je broj stabala koji će biti posečen. Više o ovome OVDE.\nPredloženo je i da se donese Plan detaljne regulacije radne zone Istok u Petrovaradinu, odnosno prostora bivše fabrike "Pobeda" i okoline, gde je planirana gradnja Centralnog prečistača optadnih voda Novog Sada.\nRazmatraće se i izmene urbanističkog plana oko Strelišta na Klisi, kojim se definiše gradnja sportske dvorane visine dva sprata i drugih sportskih terena u okolini, jer je predviđeno da ceo taj prostor od skoro 23 hektara uz Kanal DTD bude namenjen različitim sportskim sadržajima.\nPredloženo je i usvajanje izmena plana dela Detelinare od 0,79 hektara kod Detelinarske pijace. Plan koji obuhavata prostor oivičen ulicama Tarasa Ševčenka, Milenka Grčića, Orlovića Pavla i Janka Čmelika predviđa da se u ovom bloku sagrade četvorospratnica sa uvučenom petom etažom sa podrumom kao garažom, četvorospratnica za javne namene (Dom zdravlja, mesna zajednica i slično) uz ulicu Orlovića Pavla, podzemna garaža iznad koje je trg (u delu ka Tarasu Ševčenka) i pijacom u čijem sklopu je dvospratnica sa podzemnom garažom. Na ovom prostoru se trenutno nalaze stambene kuće i mesna zejednica sa ambulantom.\nPredložene su izmene i dela plana Veternika kojim se predviđa da se na uglu Kralja Petra I i Vojvode Mišića zelena površina uredi za dečije igralište, kao i da se lokacija uz ulice Zuzane Halupove i Gornje Sajlovo uredi za porodično stanovanje. Trebalo bi da se donese i odluka o izmenama plana dela Ledinaca, kod Zmaj Jovine ulice, gde treba da se grade objekti javnih službi.\nPred odbornicima je i odluka o izradi Plana generalne regulacije Almaškog kraja, ali bez ikakvih detaljnih objašnjenja zašto se donosi plan, osim birokratske rečenice "da je cilj donošenja plana preispitivanje prostornih kapaciteta radi utvrđivanja pravila uređenja i pravila građenja".\nTakođe, predloženo je i donošenje odluke o planu pijace u Futogu, tj. prostoru omeđenom ulicama Grmečka, Zdravka Čelara, Branka Radičevića i Rade Kondića, gde su planirani pijaca i opštegradski centar.\nNa dnevnom redu je i odluka o izmeni Plana generalne regulacije Sremske Kamenice, konkretno četiri manje lokacije na području ovog plana na kojima su mahom planirane porodične kuće ili vikendice, kao i manje izmene plana naselja Karagače u Petrovaradinu, dela Kisača i jedne lokacije u Futogu.\nOdbornici bi trebalo da daju saglasnost i na regionalni plan upravljanja otpadom za Novi Sad i sedam obližnjih opština do 2028. godine, koji predviđa da će se u budućnosti smeće iz svih ovih naselja odlagati na novoj deponiji nedaleko od postojeće deponije, a koja je smeštena severno od autoputa.\nTakođe, prave se izmene programa uređenja građevinskog zemljišta i to zbog dodele 184,8 miliona dinara iz budžeta Pokrajine preko Uprave za kapitalna ulaganja, a za sufinasiranje projekta uređenja centra Novog Sada - I faza, tako da je za ove radove planirano ukupno 553,4 miliona dinara.\nNa dnevnom redu je i promena odluke o poslovanju JKP "Vodovod i kanalizacija" u 2020. godini kojom se troškovi prve faze izgradnje Crpne stanice na keju kod novog železničko-drumskog mosta povećavaju za 24 miliona dinara, odnosno sa 429 na 453 miliona dinara, a istovremeno smanjuju troškovi izgradnje kanalizacionih priključaka za 24 miliona dinara. Smanjuju se i troškovi nekih drugih radova, ali istovremeno će neki biti skuplji. Tako će rekonstrukcija vodovoda i kanlizacije u ulici Laze Stankovića sa 2,5 poskupeti na pet miliona dinara, a rekonstrukcija kanalizacione mreže u Banovskom prolazu sa 4,5 na 12 miliona dinara. Promena plana predviđa i povećanje broja angažovanih osoba koje primaju naknadu po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima za period od 1. januara do 31. marta za 100 i sada će ih biti 131.\nOdbornici treba da donesu i odluku o prenosu vlasništva sa Republike na Grad nad više stotina kvadrata zemljišta severno od Bulevara vojvode Stepe gde se trenutno grade stanovi za bezbednjake. Na ovom zemljištu će biti izgrađene saobraćajnice, trotoari, parkinzi i druge javne površine.\nPredloženo je i donošenje odluke o načinu sprovođenja konkursa za sufinansiranje izgradnje, održavanja i obnove verskih objekata iz budžeta grada, nakon nedavnih izmena uredbe Vlade Srbije koja je definisala ovo pitanje.\nRazmatraće se i uspostavljanje međuopštinske saradnje Novog Sada i Beograda i beogradskih opština Vračar i Savski venac. U odluci se navodi da se saradnja uspostavlja u oblasti socijalne zaštite u cilju unapređenja položaja osoba sa invaliditetom. Zanimljivo je da u odluci piše da projekat traje do 29. februara 2020. i da sredstva treba da se realizuju do 31. januara, što znači da Grad donosi odluku kada projekat već treba da je gotov. Više o ovom projektu OVDE.\nPred odbornicima je i program sprovođenja poljoprivredne politike, kao i da više desetina ulica dobije ime u Novom Sadu i prigradskim naseljima, da Marina Popov Ivetić ponovo bude izabrana za lokalnog Ombudsmana, a da za njenu zamenicu ponovo bude imenovana Stojanka Varajić.\nPred odbornicima je i predlog da se na Klisi postavi spomenik Episkopu budimskom Danilu Krstiću (1927-2002), manje izmene programa rada Pozorišta mladih zbog preraspodele sredstava za igranje ili otkazivanje predstava, izveštaj o investicionim aktivnostima Spensa i Puta u 2019. godini, promena plana ulaganja Uprave za investicije, gde se uglavnom radi o povećanju sredstava za rekonstrukciju bazena na Spensu na 75 miliona dinara.\nšto se Kliše tiče,umesto hale i terena na kanalu( a hala i terena ima već ) uradite kanalizaciju a najbitnije ulicu PROFESORA GRČIĆA glavnu u naselju Livade, uska da se vozila jedva mimoidju, a pešačke staze nema! Veoma puno dece i pešaka,pitanje samo kada će neko da strada!\n27.02.2020 • 22:38\nPa planovima se samo i bave. Čista lova!\n27.02.2020 • 12:15\nPotpuno je nepotrebno da se forsira stambena zona u tom delu grada prema keju. Besmisleno je teziti tolikoj spratnosti gde se izlazi na kej i zatvarati vidik prema tvrdjavi i Dunavu. Po meni treba izraditi urbanisticki projekat gde bi se razmostrio kompleks policijske ustanove i poslovanje tj hotela sa uredjenim parkingom, spratnosti do P+4.\n27.02.2020 • 11:33\nNahranite majmune i ništa ne dirajte!\nGDE SU PARKOVI?!


Mladić izručen Tribunalu u Hagu | Autonomija\nMladić izručen Tribunalu u Hagu\n"Izvođenje Mladića pred lice pravde je satisfakcija za žrtve i njihove porodice i istovremeno je čin pomirenja u regionu", kazala je ministarka pravde Snežana Malović.\nAvion u kome se nalazi Ratko Mladić je oko 19:45 sleteo na aerodrom u Roterdamu.\nNa aerodromu su ga preuzeli predstavnici holandske policije, i on je helikopterom prebačen u pritvorsku jedinicu Tribunala u Sheveningenu. Njega je dočekao ambasador BiH i srpski konzul Marko Brkić.\nKamere svetskih TV mreža pratle su sletanje aviona na aerodrom u Roterdamu, ali nisu uspeli da snime izlazak Mladića jer je „falkon“ povučen u hangar čija su vrata zatvorena.\nMinistarka pravde Snežana Malović je ranije saopštila da je u 15 sati potpisala nalog za izručenje Mladića.\n„Izvođenje Mladića pred lice pravde je satisfakcija za žrtve i njihove porodice i istovremeno je čin pomirenja u regionu“, kazala je Malovićeva.\nOna je poručila da Srbija neće biti utočište onih koji su činili ratne zločine, niti onih koji se bave organizovanim kriminalom.\n(Pod) razno (1.772) Arhiva (17) Autori (2) Stvarni ljudi (15) Autonomija (16.882) Antidiskriminacija (69) Autori (2.458) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Boris Varga (2) Branislava Opranović (34) Dalibor Stupar (4) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (412) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (322) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (82) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (1) Zlatko Jelisavac (403) Civili (138) Kultura (1.235) Marginalci (1.456) Ogledalo (4.589) Stav (1.812) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.031) Izbori (241) Izdvajamo (3.937) Jugoslavija (2.283) Karikatura nedelje (205) Mladi i mediji (13) Planeta (2.236) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.774) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (16.261) Aktuelno (8.968) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (808) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (788) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


I OD VIŠKA I OD MANJKA GLAVA UME DA ZABOLI – ISHRANA I SUPLEMENTI! | Pansport.rs |\nDa, isto kao što i nedovoljno gvožđa i vitamina B-grupe može uticati na značajan manjak energije za trening, kao i svakodnevne aktivnosti, pojavu hroničnog umora koji nekada ne umemo da interpretiramo na pravi način nesvesni stvarnog uzroka problema (anemija)…\nOk… A kako izbeći deficit svih tih hraniljivih materija – mikro i makronutrijenata?\nPostoje razne preporuke koje se tiču preporučenog dnevnog unosa za neke mikro i makronutrijente (RDA, RDD i sl.). Naravno, ove preporuke su uopštene i nekada nisu tako objektivne u sagledavanju realnih potreba. Dakle, krenimo od „minimuma potreba“ za prosečnu zdravu populaciju. Negde se napominje da bi taj „legitimni minimum potreba“ trebalo zadovoljiti „ishranom našom nasušnom“ koja bi trebalo da kroz uslove kvaliteta, raznovrsnosti i izbalansiranosti ispuni navedeno. Dakle, PRVI USLOV JE ISHRANA!\nOk, vratimo na pojam potreba. Svakako da postoje razlike u potrebama za nekim nutrijentom u skladu sa uzrastom, polom, nivoom fizičke aktivnosti, specifičnim stanjem (trudnoća, rekonvalescencija, hronična izloženost stresu), bolest. Dakle, za povećane potrebe, potreban je i povećan unos nekih mikro i makronutrijenata - DRUGI USLOV JE REALNO SAGLEDAVANJE POTREBA, BEZ PRETERIVANJA, BEZ KRAJNOSTI (ipak, razlika između leka i otrova je DOZA).\nSvakako da je logičan sled događaja potrebnost suplementacije. Eto i onih kritičara koji mašu nekakvim studijama o zlim „sintetičkim vitaminima“?! Da, možda i ima istine, ali obratite pažnju na formulacije suplemenata koji u svom sastavu imaju mikro i makronutrijente iz „prirodnih izvora“ – npr. riblje ulje, alge, citrusi, biljni ekstrakti, surutka… Obratite pažnju i na procese obrade kojima se odgovorni proizvođači suplemenata trude da uz što manje „štete“ (gubitak osnovne strukture i „lekovitog svojstva“) iz nekih namirnica izvuku maksimum (npr. unapređeni „cold“ procesi obrade proteina surutke). Dakle, SUPLEMENTACIJA DODACIMA ISHRANI PROIZVOĐAČA KOJE SE TRUDE DA KVALITETOM SVOJIH PROIZVODA NA PRAVI NAČIN DOPUNE „OSNOVU“ ISHRANE.\nI naravno, bitno je znati šta su PRIORITETI ZA DOPUNU! Od vitamina – vitamini D3, K2, vitamini B-grupe, vitamini C i E. Od minerala – visokoapsorptivni oblici kalcijuma, magnezijuma, cinka, selena, gvožđa, joda. Od makronutrijenata, svakako esencijalne omega-3 masne kiseline (potreba njihove dominacije u ishrani), i naravno proteini visoke biološke vrednosti (whey, kazein), sa posebnim akcentom na „potrošne“ amino kiseline – glutamin i BCAA (valin, leucin, izoleucin).