Ciljne grupe Predavanje je namenjeno licenciranim inženjerima građevinske, arhitektonske i geodetske struke licence: 310, 311, 312, 313, 314, 315, 316, 317, 318, 410, 411, 412, 413, 414, 415, 418, 419, 800, 812, 700, 712, 300, 301, 302, 381, 400, 401, 372, 471, 871, 771\nTermin održavanja Utorak 04. oktobar 2016. godine\nRegionalna kancelarija Niš\nTPC "Gorča", Obrenovićeva 12A, prvi sprat, lokal broj 3, Niš\nKotizacija Inženjerske komore Srbije: Visina kotizacije za prisustvo na predavanju iznosi 200 dinara po osobi, sa uračunatim PDV-om. Kotizacija se uplaćuje na tekući račun Inženjerske komore Srbije, broj 160-40916-33. Poziv na broj: 7026, model se ne unosi, ostaje prazan. Dokaz o uplati dostavlja se na dan održavanja predavanja.\nPRIJAVLJIVANJE VIŠE NIJE MOGUĆE JER BROJ PRIJAVLJENIH PREVAZILAZI UKUPAN MAKSIMALNI BROJ UČESNIKA PREDVIĐEN ZA OVAJ DOGAĐAJ - 55 + 20%\n1. Dejan Milutinović, 413E21309\n2. Đorđe Cekić, 310P02016\n3. Jasna Đorđević, 413E06909\n4. Milorad Jovanović, 310752904\n5. Dragan Stojković, 411319103\n6. Nevenka Petrović, 411125003\n7. Milan Milutinović, 312K56311\n8. Zoran Prokić, 411139603\n9. Nenad Stojković, 310O15915\n10. Saša Dodić, 313O54816\n11. Miroslav Kostić, 410B87707\n12. Zlatan Živković, 381147615\n13. Suzana Milošević, 300150803\n14. Biljana Rubežić, 315210903\n15. Predrag Trajkov, 313D91006\n16. Svetlana Đokić, 410J43615\n17. Novica Milovanović, 413022703\n18. Dimitrije Petrović, 300N23414\n19. Erol Rožajac, 381076113\n20. Ivan Stojanović, 300I18409\n21. Milan Petrović, 310O54216\n22. Nebojša Manojlović, 413453604\n23. Dragoslav Jovanović, 310213003\n24. Uroš Urošević, 300N02914\n25. Goran Kerovec, 412D64609\n26. Goran Mladenović, 412I92614\n27. Boban Trepšić, 317D88806\n28. Igor Arsić, 300I25509\n29. Milan Stefanović, 312M79613\n30. Goran Todorović, 317N57014\n31. Marija Jevtić, 411I36214\n32. Bojan Todosijević, 317138903\n33. Saša Nikolić, 411368903\n34. Bojkica Đorđević, 401I31414\n35. Aleksandar Veselinović, 332K73511\n36. Oliver Blagojević, 310N75314\n37. Ana Jojić, 300K65811\n38. Jelena Kostić, 300D69606\n39. Jovica Miladinović, 413862505\n40. Milovan Stanojev, 310M79413\n41. Slobodan Đorđević, 411981006\n42. Aca Tričković, 312255103\n43. Ljubomir Đurović, 413862605\n44. Jasmina Milenović, 812025707\n45. Slaviša Đorđević, 414862705\n46. Nadica Kondić, 411140003\n47. Lidija Knežević, 314551303\n48. Dragan Stamenković, 410C23708\n49. Gordana Krutil, 411956205\n50. Vera Dragutinović, 300191403\n51. Lela Jovanović, 300890204\n52. Željko Janković, 310M03713\n53. Bratislav Đorđević, 310A40604\n54. Pavle Pejčev, 311J30410\n55. Miroslav Bogdanović, 413A05906\n56. Goran Biga, 410I86514


Novac za decu, škole, crkve... Ruski humanitarci pomažu srpskom narodu na Kosovu - 07.07.2021, Sputnik Srbija\nProdavali su šalove i majice i organizovali humanitarne fudbalske turnire u Rusiji da bi skupili novac za srpske škole, crkve i narodnu kuhinju na Kosovu i... 07.07.2021, Sputnik Srbija\nNaziv Udruženja, u slobodnom prevodu, znači „srpski navijači“ i ima koren u 2011. godini. Tada je na ruskoj društvenoj mreži „Vkontakte” oformljena stranica „Serbian tifo“, na kojoj su se okupljali strastveni ljubitelji fudbala iz Rusije, koji su međusobno delili informacije o srpskom fudbalu, srpskim navijačima i Srbiji.U međuvremenu, članovi su procenili da je vođenje informativne stranice beskorisno i da bi bilo ispravno da zajedno pomognu nekome. Pet godina od osnivanja, internet stranica se pretvorila volontersko udruženje, koje je počelo da organizuje humanitarne akcije za Srbe sa Kosova i Metohije.Ruski humanitarci pomažu Srbima na KosovuPrema rečima Andreja Leonova iz „Serbian Tifo“-a, Udruženje nije zvanično registrovano. Članovi se okupljaju kao prijatelji i trude da pomognu bratskom narodu. Kako kaže, videli su šta rade srpske humanitarne organizacije i, ugledajući se na njih, rešili su da pomognu koliko mogu.„Za pet godina postojanja ’Serbian tifo’-a, učestvovali smo u brojnim i različitim akcijama. Pomagali smo školama, učestvovali u kupovini namirnica za narodne kuhinje, radili smo i tamo na licu mesta, pomagali hramovima i manastirima, pružali informativnu podršku trudeći se da govorimo o onome što se dešava na Kosovu. Takođe, devet godina u Moskvu dolazi grupa dece sa Kosmeta i mi smo kao volonteri dočekivali tu decu, radili kao prevodioci i pomagali im tokom putovanja“, predočava za „Sputnjik“ Leonov.Udruženje je pomoglo i izgradnju Omladinskog centra u Velikoj Hoči i posetilo Kosovo i Metohiju na Vidovdan. Leonov dodaje da se na sve načine trude da pomognu i nastavnicima ruskog jezika na Kosovu i da će nastaviti da pomažu Srbima iz južne pokrajine:„Nastavljamo da radimo i kad vidimo da postoji neka interesantna akcija koju možemo da sprovedemo uz naše skromne mogućnosti odmah se aktiviramo: prodajemo majce, organizujemo turnire za prikupljanje pomoći i slično. Ne možemo da kažemo šta konkretno planiramo. Jednostavno, ako uočimo da je negde potrebna naša pomoć, a da mi možemo da je pružimo, odmah smo spremni da u tome učestvujemo“.Sve veća podrškaKako godine prolaze, Udruženju se priključuje i pomaže mu sve više ljudi koji čak ni nemaju veze s fudbalom, već ih povezuje ljubav i želja da pomognu Srbiji, a pogotovo Srbima na Kosovu i Metohiji. Trenutno oko 90 odsto članova čine Rusi, a ostatak Srbi koji žive u Moskvi.Iako već godinama nisu samo grupa strastvenih ljubitelja srpskog fudbala, već i humanitarci velikog srca, ime grupe je ostalo isto, jer, kako kažu, treba pamtiti kako je sve počelo.Oni nisu samo grupa strastvenih ljubitelja srpskog fudbala, već i humanitarci velikog srca Saznajte: Šta su Vidovdani drugih evropskih narodaPročitajte još:\nhumanitarci, rusija, društvo, kosovo i metohija (kim)\n17:50 07.07.2021 (Osveženo: 14:53 30.08.2021)\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej Leonov„Serbian tifo“ – ruski humanitarci koji pomažu Srbima na Kosovu\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej Leonov\nProdavali su šalove i majice i organizovali humanitarne fudbalske turnire u Rusiji da bi skupili novac za srpske škole, crkve i narodnu kuhinju na Kosovu i Metohiji. Srpskoj deci iz južne pokrajine, koja već godinama posećuju Rusiju, plaćali su smeštaj i kupovali poklone za uspomenu. Oni su rusko volontersko udruženje „Serbian tifo“.\nNaziv Udruženja, u slobodnom prevodu, znači „srpski navijači“ i ima koren u 2011. godini. Tada je na ruskoj društvenoj mreži „Vkontakte” oformljena stranica „Serbian tifo“, na kojoj su se okupljali strastveni ljubitelji fudbala iz Rusije, koji su međusobno delili informacije o srpskom fudbalu, srpskim navijačima i Srbiji.\nU međuvremenu, članovi su procenili da je vođenje informativne stranice beskorisno i da bi bilo ispravno da zajedno pomognu nekome. Pet godina od osnivanja, internet stranica se pretvorila volontersko udruženje, koje je počelo da organizuje humanitarne akcije za Srbe sa Kosova i Metohije.\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej LeonovRuski humanitarci više puta su dolazili na Kosovo\nRuski humanitarci više puta su dolazili na Kosovo\nRuski humanitarci pomažu Srbima na Kosovu\nPrema rečima Andreja Leonova iz „Serbian Tifo“-a, Udruženje nije zvanično registrovano. Članovi se okupljaju kao prijatelji i trude da pomognu bratskom narodu. Kako kaže, videli su šta rade srpske humanitarne organizacije i, ugledajući se na njih, rešili su da pomognu koliko mogu.\n„Za pet godina postojanja ’Serbian tifo’-a, učestvovali smo u brojnim i različitim akcijama. Pomagali smo školama, učestvovali u kupovini namirnica za narodne kuhinje, radili smo i tamo na licu mesta, pomagali hramovima i manastirima, pružali informativnu podršku trudeći se da govorimo o onome što se dešava na Kosovu. Takođe, devet godina u Moskvu dolazi grupa dece sa Kosmeta i mi smo kao volonteri dočekivali tu decu, radili kao prevodioci i pomagali im tokom putovanja“, predočava za „Sputnjik“ Leonov.\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej LeonovUdruženje je skupljalo priloge za srpske crkve na Kosovu\nUdruženje je skupljalo priloge za srpske crkve na Kosovu\nUdruženje je pomoglo i izgradnju Omladinskog centra u Velikoj Hoči i posetilo Kosovo i Metohiju na Vidovdan. Leonov dodaje da se na sve načine trude da pomognu i nastavnicima ruskog jezika na Kosovu i da će nastaviti da pomažu Srbima iz južne pokrajine:\n„Nastavljamo da radimo i kad vidimo da postoji neka interesantna akcija koju možemo da sprovedemo uz naše skromne mogućnosti odmah se aktiviramo: prodajemo majce, organizujemo turnire za prikupljanje pomoći i slično. Ne možemo da kažemo šta konkretno planiramo. Jednostavno, ako uočimo da je negde potrebna naša pomoć, a da mi možemo da je pružimo, odmah smo spremni da u tome učestvujemo“.\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej LeonovUdruženje je davalo novac za namirnice za narodnu kuhinju na Kosovu\nUdruženje je davalo novac za namirnice za narodnu kuhinju na Kosovu\nSve veća podrška\nKako godine prolaze, Udruženju se priključuje i pomaže mu sve više ljudi koji čak ni nemaju veze s fudbalom, već ih povezuje ljubav i želja da pomognu Srbiji, a pogotovo Srbima na Kosovu i Metohiji. Trenutno oko 90 odsto članova čine Rusi, a ostatak Srbi koji žive u Moskvi.\n„Za nas su Kosovo i Metohija region Srbije za koji smatramo da mu treba posvetiti pomnu pažnju i davati mu pomoć. Treba mu pružiti što veće mogućnosti. Ostali regioni su takođe sjajni i tamo smo takođe radili, ali u ovom trenutku svi naši napori usmereni su na pomoć upravo stanovnicima Kosova“, istakao je Leonov.\nIako već godinama nisu samo grupa strastvenih ljubitelja srpskog fudbala, već i humanitarci velikog srca, ime grupe je ostalo isto, jer, kako kažu, treba pamtiti kako je sve počelo.\n© Foto : Sputnjiku ustupio Andrej LeonovUdruženje ogranizuje humanitarne fudbalske turnire u Rusiji da bi pomoglo Srbima na Kosovu\nUdruženje ogranizuje humanitarne fudbalske turnire u Rusiji da bi pomoglo Srbima na Kosovu\nOni nisu samo grupa strastvenih ljubitelja srpskog fudbala, već i humanitarci velikog srca\nSaznajte: Šta su Vidovdani drugih evropskih naroda


pozorište Ivan Dimić Žitkovac Crveni krst škole Dušan Ostojić opština NATO Miodrag Tasić Niš Napredak KK predsednik opštine Beograd Nenad Stanković Aleksinački Rudnik izbori Boža Marković - Nesvrćanin Radio Aleksinac Centar za kulturu i umetnost hapšenje intervju DS Aleksandar Vučić fudbal saobraćaj SNS Dveri Aleksinac.Net košarka budžet\n<< < 60 61 62 63 64 65 66 67 > >>Ukupno: 670 Displaying: 621 - 630\nOva godina počela je učestalim sindikalnim protestima. Na štrajkove radnika koji štrajkuju glađu niko se i ne obazire. Odsecanje prstiju je samo povod za naslov u novinama. Međutim, kada počnu da štrajkuju radnici u javnim preduzećima onda nastaje problem. Moć “državnih” sindikata je i dalje velika. Popustljivost Vlade je podrazumevana u ovom slučaju. Iako se možemo složiti da su radnici u pravu, ipak, njihovo povećanje plata udara sve ostale u džepu. Kao što se iz budžeta izdvaja…


Prvi otvoreni turnir za najmlađe kadete i kadetkinje\nSmoković se uspio plasirati u završnicu turnira kao drugoplasirani u svojoj grupi. Pobijedio je Vlatkovića (Kali) i Dvorskog (Pula) po 3 : 1, a izgubio od Komara (Drava, Žabnik) 0 : 3. U borbi za plasman zaustavljen je već na prvom koraku od Franovića (Opatija 08). Rezultat je bio 0 : 3, ali je svaki set mogao završiti i na strani Smokovića jer je bilo 11 : 13, 10 : 12 i 9 : 11.\nTopčagić Emili nije se uspjela plasirati u završnicu nakon poraza od Sušac (Mladost, Zagreb), Markić (Lokomotiva, Vinkovci) i Vukelić (Crikvenica)\nTags: Smoković Antonio, Topčagić Emili


Irina Papuga - NAR\nIrina Papuga je rođena 12. novembra 1946. godine u Bačincima, osnovnu školu je pohađala u Bačincima i Kukujevcima, a srednju, Višu pedagošku i Filozofski fakultet, nastavna grupa Pedagogija, završila je u Novom Sadu. Radila je u Ruskom Krsturu, Pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje, nauku i kulturu, Kulturno-prosvetnoj zajednici Vojvodine i Zavodu za kulturu Vojvodine u Novom Sadu.\nBila je poslanica Prosvetno-kulturnog veća Skupštine AP Vojvodine, članica Prosvetnog saveta Vojvodine, pomoćnica pokrajinskog sekretara za obrazovanje, nauku i kulturu, predsednica Skupštine Društva za rusinski jezik, književnost i kulturu. Sada je sekretarka Društva i sekretarka Koordinacionog odbora društava za jezike, književnost i kulturu, Novi Sad.\nObjavila je 252 stručna rada i priloga iz oblasti obrazovanja, prosvete i kulture na srpskom i rusinskom jeziku u časopisima i edicijama: «Ruske slovo» (Rusinska reč), «Švetlosc» (Svetlost),\n«Narodni kalendar», «Rusinski kalendar», «Zahradka», «Misao», «Pedagoška stvarnost», «Prosvetni pregled», «Sremske novine», «Sunčani sat», «Šidina», «Pčesa», «Studia Ruthenica», Multijezički bilten «Most», Zbornik SANU i Matice srpske, na internetu (Kanada) itd.\nUčestvovala je u više istraživačkih projekata, među kojima i projekat «Razvijanje i unapređivanje rusinskog jezika dece i učenika», kojim je u školama gde žive Rusini sagledano izučavanje rusinskog jezika.\nAutorka je tri knjige:\n«Rusinska gimnazija / Руска ґимназия» (2000),\n«Osnovna škola Bačinci» (2008) i\n«Rusinska ’Prosveta‘ u Bačincima / Руска ’Просвита‘ у Бачинцох» (2013),\na takođe i urednik ili priređivač preko 40 knjiga, publikacija i časopisa.\nZa zalaganje u radu i kulturno-obrazovnim aktivnostima dobila je više priznanja, među kojima:\nMedalja zasluga za narod (Beograd, 1980),\nZlatna značka Kulturno-prosvetne zajednice Srbije (Beograd, 1993),\nPovelja Osnovne škole i gimnazije «Petro Kuzmjak» (Ruski Krstur, 2003),\nPriznanje Nacionalnog saveta rusinske nacionalne manjine Srbije (Novi Sad, 2008),\n«Svetosavska povelja» Opštine Šid (Šid, 2014)\nPlaketa «Ćirilo i Metodije»Međunarodnog kongresa rusinskog jezika (Prešov, 2015).\nIrina Papuga je član Akademije za kulturu Rusina sveta (Toronto, Kanada, 2007).\n« Dr Milutin Gubaš\nDr Borislav Sakač »


TEHNAPLUS-YU - Visokoproduktivni alati za sve vrste mašinske obrade metala\nNosači prihvatnih alata\nNosači alata za struganje\nPločice za struganje\nAlati za sečenje, probijanje i prosecanje\nStezni alati i pribor\nMagnetne dizalice i alati\nAlati u radu\nZa mašinsku obradu metala: glodanje, struganje, bušenje, sečenje, savijanje, prosecanje i probijanje. Alati za čišćenje i poliranje, stezni alat i pribor, merni instrumenti.\nProdaja alata za mašinsku obradu\nAlati po vrstama obrade\nBurgije i sistemi za bušenje\nTAF, MPS1, DLE, MVE, MVS, MFE, HSS, WStar, MS, MHS, VA, Micro Starm, TAW, Neomet...\nAPX3000 / APX4000, AJX, ASX, AQX, ARX, AXD4000, ARP, SPX, SRF / SUF, SRM2...\nMSPlus, MSTAR, CRN, CBN, VQ, iMX, VFFDRB, VFR, MIRACLE, Alimaster, DLC, DFC...\nBXD, Showa hard chuck, Micron Chuck, Shokei mini chuck...\nGY-MH, VFX, APX, AHX, CBN, VPX, AXD, WJX, VSX445, BRP, RRD, CVD, VP15TF...\nRCMX, Rail cutter, UE6105, MMS, VFHVRB, VF2WB, DFC, PCD, CoolStar, HSKT...\nMicro Mini, Micro Mini Twin, Micro Dex, Dimple bar, FSQC_E...\nGY, Double clamp, HSK, FSTUP, Dimple bar...\nMB4020, MC6000, MP9000, GW, UE6110, MP, CVD, AZ, CBN, SMG, NX3035...\nMMT, Mini EY, PVD...\nSečenje, prosecanje i probijanje\nCosen saws, Hole saw, Hole puncher, Split hole puncher, Alfra press, TCT, Multistep drill...\nVakuumski stezni sistemi, snažne stege, setovi steznog pribora, ručni stezni alati...\nMagneti za ravne i okrugle površine, magnetni stalak za bušenje, magneti za uklanjanje strugotine...\nRazni alati i pribor za čišćenje, poliranje, itd.\nVeliki izbor mernih instrumenata i pribora za sve vrste merenja u industrijskoj proizvodnji.\nMi smo TehnaPlus-YU\nPrivredno društvo 'TehnaPlus-YU' d.o.o. iz Nove Pazove je ovlašćeni uvoznik alata vodećih svetskih proizvođača alata za mašinsku obradu metala među kojima su: Mitsubishi carbide®, Showa tool®, Laip®, Alfra®, Rix sagen®, Kemmler® i Mib Messzeuge®.\nOsim navedenih, kod nas možete kupiti i alate i pribor proizvođača kao što su: AMF®, Carmon® i još nekih renomiranih proizvođača.\nBavimo se uvozom i prodajom alata visoke produktivnosti najnovije generacije za mašinsku obradu svih vrsta metala. U našem bogatom prodajnom programu naći ćete aktuelne alate iz ponuda navedenih brendova za sve grane industrije.\nMi za Vas pratimo tehnološki razvoj alata, skupljamo iskustva onih koji ih već koriste, upoznajemo se sa njihovim karakteristikama što iz kataloga i literature proizvođača, što iz dobijenih rezultata korisnika. Od nas možete dobiti i savete vezane za izbor alata za određene potrebe kao i pomoć u rešavanju dilema prilikom odlučivanja o izboru alata.\nNemojte biti žrtva porešnog pristupa - da dosadašnji način proizvodnje predstavlja najbolju mogućnost. Čak ni iskustvo skupljano decenijama ne mora biti jedina istina. Koliko naučna dostignuća napreduju, toliko napreduje i usavršava se proizvodnja alata, a to predstavlja najvažniju kariku u lancu.\nZa sve što Vas zanima u vezi alata koje vidite na našem sajtu, pozovite nas. Biće nam čast da Vam pomognemo da dođete do pravog izbora!\nZnačaj novih tehnologija u obradi metala\nPrednosti savremenih alata\nIzuzetna tvrdoća materijala\nMaterijal kojim je presvučen alat je na drugom mestu po tvrdoći, odmah iza dijamanta, što obezbeđuje izuzetne performanse, daleko iznad konkurencije.\nDuži radni vek alata\nNovi materijali od kojih su izrađeni alati omogućavaju značajno duži radni vek povećavajući ekonomičnost korišćenja.\nEfikasniji u uklanjanju strugotine\nPrilikom dizajniranja alata posebna pažnja posvećena je efikasnom uklanjanju strugotine.\nProduktivniji i štedljiviji\nZahvaljujući karakteristikama, alati su produktivniji ujedno smanjujući količinu potrebne električne energije za obradu metala.\nBUDITE NAJMANJE KORAK ISPRED OSTALIH\nIndustrijska proizvodnja danas zahteva sve više jedinica proizvoda za što kraće vreme, a to predstavlja veliki izazov proizvođačima.\nKada vidite rezultate dobijene korišćenjem naših alata, sigurno nećete poželeti da se vratite ranije korišćenim.\nPozovite, priključite se na brzu liniju\nKatalozi po vrstama alata\nOvde možete preuzeti najnovije zbirne kataloge alata.\nMPlus katalog noviteta Preuzmi katalog\nGeneralni katalog bušenje Preuzmi katalog\nGeneralni katalog integralna glodala Preuzmi katalog\nGeneralni katalog glodanje sa glodačkim glavama Preuzmi katalog\nGeneralni katalog struganje Preuzmi katalog\nKatalog novosti 2022./2023. Preuzmi katalog\nKemmler generalni katalog 2020/2022 Preuzmi katalog\n* Kataloge preuzimate direktno sa sajtova proizvođača alata, pa Tehna Plus-YU ne snosi nikakvu odgovornost ukoliko oni trenutno nisu na raspolaganju.\nARP Insertno glodalo za teško obradive materijale...\nDCCC indeksirajuće glodalo za duboku finalnu obradu...\nMIRACLE IMPACT noviteti...\niMX Minimaster za finu obradu materijala...\nAJX proširenje serije pločica...\nWSX445 NOVO, Dvostrana čeona glodala za obradu materijala sa niskim o...\nVQ Smart Miracle - antivibraciona glodala visokog učinka...\nDuplo radijus glodalo za finalnu obradu VFFDRB...\nMiracle multifunkcionalna glodala za finu obradu teško obradivih mate...\nAPX3000 i APX4000 nove generacije...\nVPX serija za visoke perfomanse teške obrade tangencijalnim lomačima...\nMH 515 Specijalni lomači dizajnirani za obradu nerđajućih čelika i...\nMVX burgije sa izmenjivim pločicama...\nMFE serija burgija za visokoefektivno bušenje ...\nCBN pločice za sinterovane legure i liveno gvožđe...\nGW Sistem za struganje i odsecanje...\nWJX Oštrina i stabilnost za visokoefikasnu obradu...\nDLE Multifunkcionalne burgije za centriranje i obaranje ivica...\nVQT5MVRB - glodalo za finalnu obradu radijus uglova legura titanijuma...\nVFR Nova generacija glodala za obradu visoko kaljenih čelika...\nVQT6UR - finalno glodalo sa koničnom geometrijom...\nMožemo da istaknemo višegodišnju saradnju sa velikim brojem klijenata, preduzeća i preduzetnika iz šireg regiona. Klijenti cene veoma brz odziv, poznavanje materije, stručnu podršku i pomoć u izboru najprihvatljivijeg rešenja, kvalitet usluge, korektnu saradnju i poštovanje dogovora i rokova.\nZadovoljnih klijenata jer naš cilj je trajna korektna saradnja.\nGodina u poslu govore da nismo početnici već kompanija sa iskustvom koje znači.\nNajznačajnijih svetskih imena u proizvodnji alata koji su nam poverili posao ovlašćenog uvoznika.\n+381 22 323 286\nAlati u radu (video)\nAlati za glodanje:\nAlati za struganje:\n© Copyright Tehna Plus-YU. All Rights Reserved


Jutro na Hisaru kod Leskovca analiza pesme, Vojislav Ilić | Lektire.rs\nJutro na Hisaru kod Leskovca – analiza pesme\n„Jutro na Hisaru kod Leskovca“ pesma je Vojislava Ilića, koja u realističnom tonu prikazuje slike jednog običnog jutra u gradu Hisaru, te na obližnjoj dolini. Prizor iz grada sledi prizor iz prirode, koji ga istovremeno nadopunjuje i stvara mu kontrast. Iako je pesma veoma narativna, te vrlo objektivno prikazuje motive i pesničke slike koji predočavaju svakodnevne prizore opevane okoline, u pesmi se jasno očituje celi niz subtekstualnih elemenata. U njoj jasno raspoznajemo pojedina raspoloženja, karakterističnu atmosferu, predmetnosti i pojave. Imamo jasno pikazane likove, čak i tragove njihove karakterizacije, imamo deliće radnje koju dodatno realizuje pripovedni ton pesme. Pesma takođe sadržava i jasna lirska značenja koja se očituju u načinu konstrukcije lirskih slika i atmosfere koja se pritom stvara.\nMotivna, a time i tematska kompozicija u pesmi jasno je konstruisana. Prva dva stiha opisuju prirodu, sledećih pet Turčina i užar, osmi stih opisuje ambijent, a poslednja tri motiv jelena. Iako je pesma kratka i ima samo dve strofe, u njima je ipak postignuto mnogo toga. Tema pesma definisana je već u samom naslovu, pa još i pre čitanja znamo na što će da se odnosi ideja ove pesme. Znamo u kom kontekstu moramo da je čitamo, što uvelike olakšava njeno razumevanje i analizu.\nPesma započinje prikazom polja sa kojih se diže jutarnja magla. Motivi „magle“ i „jutra“ ostvaruju onaj smiraj atmosfere u samu zoru, dok je priroda još uvek uspavana. Takođe, primećujemu neku melanholiju, turobnost, a ne svežinu kao što obično očekujemo od motiva jutra. Motiv „magle“ uz motiv vetra u drugom stihu, zajedno odaju dojam spoljne hladnoće, pa se buđenje više čini kao neka pokora, nego užitak. U drugoj strofi javlja se motiv grada „U gradu život se budi“. U prva dva stiha primećujemo da opisi uopšte nemaju nikakvih estetskih niti simboličnih stilskih figura. Sve je predstavljeno objektivno, onakvo kakvo jest, bez dodatnog esteticiranja. Estetiku dobivamo isključivo iz same slike, koliko ona sama po sebi jest estetična. Nakon prva dva, možemo da kažemo „uvodna“ stiha, počinje prikaz radnje, koji je takođe u duhu realizma. Slika prikazuje ubogog užara kako „iznosi mangale svoje“. Ta slika nastavlja se na motivu Turčina:\n„A tamo sumorni Turčin ozbiljno noževe nudi,\nIli zamišljen puši“\nI ovde primećujemo nedostatak bilo kakvih ozbiljnih stilskih figura, osim jednostavnih, nepretencioznih epiteta koji opisuju glavne motive, tako ih definišu i stavljaju u ulogu stvaranja atmosfere i isticanja ideje celokupne pesme. Ideja se posebno realizuje u sledeća dva stiha, koja su i poslednja ove prve strofe. Oni prikazuju duševno stanje Turčina, koji predstavlja onu realističku ideju prikaza surove stvarnosti:\n„Na muškom njegovom licu mračna se zamrzla zbilja\nA bol u krepkoj duši.“\nTurčin ovde istovremeno predstavlja kolektiv, stanje jednog naroda u gradu, kojem se svakodnevna briga očituje na licu, ali i prikazuje lično duševno stanje pesnika. Njegov pogled na društvenu situaciju koju subjektivno iznosi kao svoju intimu.\nDruga strofa iz prikaza grada prelazi na prikaz doline. Počinje usklikom „Čuj!“. Njime se pesnik izravno obraća čitaocu, ali i naglašava uvođenje auditivne pesničke slike. Uvodi motiv nedjeljenog zvona koji „zatutnji“. Ovaj glagol prikazuje mutan, daleki, gotovo sumorni odjek zvona, koji je u kontrastu sa uobičajenim opisom zvonjave, koja je najčešće britka, odjekujuća, zvonka, gotovo pa budnički radosna. Ipak, ovo zvono tutnji, kao da je daleko, zaspalo, jedva živo. Ovde vidimo i motiv doline, ali u rano jutro ona nije sveža, zelena i mirisna, veće opisana epitetom „tamna“, što je opet u kontrastu s očekivanim opisom doline u zoru.\nSledeći motiv je motiv jelena, koji će biti glavni do kraja pesme. On se nadovezuje na sliku tutnjave zvona „Jelen se u gori prenu i žurno podiže glavu“. Motivom zvona povezane su slike grada i okolne prirode, koje su se ovako stopile u jedno i prikazale odlučnu moć naratizacije pesnika, koji ne prekida tok prikaza slika, već ih stapa u jednu tematsko-idejnu celinu. Jelen je reagisao na zvuk zvona, a onda okrenuo glavu „na zračno purpurni istok“. Ovo je jedna lepa vizualna slika u kojoj po prvi puta u pesmi primećujemo boju, budući da je do sada sve bilo sivo, maglovito i tamno. Jelen „žurno u skoku naže i ode u maglu plavu“. Nakon purpurnog istoka, opet imamo boju, u slici plave magle. Ove boje estetski su doprinjele vizualizaciji pesme, ali i uzdigle je iz elegične melanholije.\nPesma ima samo dve strofe. U njima prevladavaju dugački sihovi, uglavnom petnaesterci i šesnaesterci, iako u prvoj strofi primećujemo i dva kraća stiha, sedmerca. Oni su kao prekid u pesmi, koji pridonosi promeni njene ustaljene dinamike. Nakon prve strofe, druga je mnogo stabilnija. Stihovi su u njoj jednake duljine, pa su oni ritmički ujednačeni i ustaljeni. U pesmi primećujemo rimu, ali ona je nestalna i isprekidana.


Američki predsjednik Donald Trump izrazio je u nedjelju nadu da će SAD uskoro vidjeti "popuštanje" krize korona virusa u nekim žarištima, ali njegov tim zdravstvenih stručnjaka nije optimističan.\nNajpogođenija država New York objavila je u nedjelju da je prvi put u tjednu umrlo malo manje ljudi nego dan ranije. No, brojka je i dalje visoka s gotovo 600 novih smrtnih slučajeva i preko 7300 novih zaraza.\nAntony Fauci, stručnjak u Trumpovu timu za korona virus, kaže da će trebati proći tjedni pridržavanja mjera socijalne distance i ostanka kod kuće da bi se usporilo širenje virusa.\nSAD ulazi u kritičan tjedan u krizi korona virusa, rekao je u nedjelju čelnik javnih zdravstvenih službi SAD-a Jerome Adams. "Ovo će biti najteži i najtužniji tjedan u životu većine Amerikanaca."\nGuverner New Yorka Andrew Cuomo rekao je u nedjelju da je upola manje hospitalizacija nego prethodna 24 sata, ali je upozorio da se još ne zna je li kriza dosegnula vrhunac u toj državi koja broji 4159 mrtvih i više od 122.000 zaraženih.\nTakođer je rekao da je SAD još daleko od razvoja cjepiva protiv korona virusa. "Vidjet ćemo što će se dogoditi".


Dobra priprema jednako dobar prvi izlazak — Page 3 of 3 — Wannabe Man\nOstavite uredan stan\nAko vam se posreći, pa dođe do one situacije da devojka pristane da dođe kod vas u stan, ne dozvolite da bude neuredan. Neka vam kupatilo bude čisto, daska na wc šolji spuštena, a posteljina čista. Urednost je jedan od glavnih puteva do ženskog srca.\nProverite sebe u ogledalu\nIako je ovo poslednja stavka na ovom spisku, verovatno je najvažnija. Tuširanje i pranje zuba kao obavezno, ne treba ni pominjati, a ono što još treba da pogledate u ogledalu pre nego što izađete iz stana je vaš “stajling”, da vam nije slučajno izgužvana košulja ili neuredna frizura. Ako je sve u redu, izađite i uživajte u večeri, jer će vam možda taj prvi sastanak prerasti u ozbiljnu vezu, a nekima i brak!


Predstavljeni rezultati projekta podrške ženskom poduzetništvu u FBiH | Moja stranica\nU sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu danas je održana konferencija za novinare na kojoj su predstavljeni rezultati realiziranog projekta „Osnažene žene za snažne zajednice/Podrška poticajnom okruženju za razvoj poduzetništva žena u FBiH“.\nNa konferenciji je istaknuto da je analiza potreba i prepreka za poticanje razvoja poduzetništva žena u FBiH pokazala pozitivan trend u osnivanja malih i srednjih preduzeća, ali i povećan trend mladih žena koje odustaju od obrazovanja. Takoeđer je istaknuto da su uspostavljeni klubovi za podršku poduzetništvu žena, te su educirani osnovci i srednjoškolci o poduzetništvu i ravnopravnosti spolova.\n– Kroz projekte koje redovno provodimo mi preferencijalno bodujemo žene, a na ovaj način ćemo stvoriti pretpostavke da to pređe u kontinuitet – rekao je Zukić i istakao da je Vlada Federacije BiH u proteklom periodu kontinuirano pomagala žene poduzetnice, a naročito mlade.\n– Kada je u pitanju tehnologija i primjena inovativnih rješenja izdvojeno je 23 miliona KM nepovratnih sredstava, koje su usmjerene ka podršci ženama poduzetnicama – rekao je federalni ministar.\nPredstavnica Gender Centra FBiH Lejla Hodović navela je da stavljaju fokus na žensko poduzetništvo zbog vrlo niske stope aktivnosti žena na tržištu rada od 25 posto, u poređenju s muškarcima kod kojih ona iznosi 40 posto. Pojasnila je da je ovim aktivnostim uspostavljen model sistemskog rješavanja za podršku ubrzanom razvoju poduzetništva žena primjenjivo za sve općine, kroz uspostavu klubova poduzetnica kao neformalnog općinskog tijela.\n– Ovim se osigurava podrška koja se ogleda u stručnoj podršci obrazovanju što će osigurati stabilan razvoj i rast poduzetništva među ženama. Po prvi put se uspostavlja saradnja između općinske administracije i žena koje dolaze iz privrede, koje će kroz radno ekspertno tijelo djelovati i osigurati konzistentnost u izradi prijedloga politika na nivou kantona i entiteta te direktno podržati razvoj poduzetništva žena u lokalnim zajednicama – istakla je Hodović.\nProjekt je finansirao Gender centar FBiH iz sredstava FIGAP II Programa, a provodi ga Udruženje poslovnih žena u BiH u partnerstvu s lokalnim samoupravama.


Adela Helić i Mina Popović na širem spisku reprezentacije Srbije | OK Crvena Zvezda\nAdela Helić i Mina Popović na širem spisku reprezentacije Srbije\nSelektor ženske reprezentacije Srbije Zoran Terzić saopštio je širi spisak odbojkašica na koje računa za prve Evropske igre koje će se održati od 12. do 28. juna u Bakuu u Azerbejdžanu. Na spisku se nalaze i dve odbojkašice Crvene zvezde, Adela Helić i Mina Popović.\nSeniorke Srbije će pripreme za Evropske igre početi u ponedeljak, 11. maja u 12,00 časova okupljanjem u beogradskom hotelu “M”.\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije igraće u B grupi sa Rusijom, Nemačkom, Holandijom, Hrvatskom i Bugarskom.\nU A grupi će igrati Azrebjedžan, Italija, Turska, Poljska, Belgija i Rumunija.


Najveći proizvođač lažnih vesti je predsednik Vučić | Mijat Lakićević\nProblem su ljudi na vlasti, koji lažu i iz svojih interesa proturaju vesti koje nisu tačne, da bi njima uticali na javno mnjenje\nLažne vesti, i to one bitne, a neistinite, uvek su kreirali državni organi, države, državnici, političari, carevi i kraljevi, izjavio je FoNetu urednik Novog magazina Mijat Lakićević, koji smatra da je najveći “proizvođač” lažnih vesti u Srbiji predsednik Republike.\nUvek je bilo lažnih vesti i ljudi su uvek izmišljali vesti, ocenio je Lakićević, kao sagovornik u serijalu Press Extra, ali je to danas poprimilo šire razmere, zahvaljujući novim tehnologijama, pa se “Radio Mileva” globalizovala.\nTu je rešenje da se ljudi što manje oslanjaju na izvore iz policije, za koje Lakićević smatra da nisu izvori vesti, već manipulanti.\n“Odgovornost onih koji lažu je ipak mnogo veća, a odgovornost onih koji pristaju da budu prevareni je manja, ali nije tako bezazlena, s obzirom da ih je više”, ocenio je Lakićević, koji zato smatra da se ne može reći da su političari za sve krivi.\nFoNet, 25. jul 2018.


Večiti kalendar maternjeg jezika : Ivo Andrić\n- Ivo Andrić je rečima pozlatio sve što je svojim perom dotakao i svojim mislima dotkao. Njegovi romani, pripovetke i zapisi čine jedinstvenu antologiju. On je jedini srpski pisac, preveden na pedesetak jezika, koji je desetinama godina u nizu deo žive svetske književnosti i jedan od onih nobelovaca čije ime nije vremenom pregrnuto. S Andrićem je srpska reč progovorila na planetaran način - ukazuje Vuksanović.\nKao i svi koji su se bavili i još se bave istraživanjem Andrićevog djela, Vuksanović žali što nobelovac dovršio svoj započeti "Večiti kalendar maternjeg jezika".\n- Prema uvodu ko\nji je ostavio i opisima tridesetak reči možemo samo da slutimo kakvo bismo zaveštanje dobili. Počeo je sa "beo, bela, belo", osvetljenim pridevima, i stihovima u kojima je Kosovka devojka "zasukala bijele rukave", a oko njih, u pesmi, "sve sija i blešti od beline raznih tonova". Kaže kada bi neko rekao "razgaliti" da je pritom uvek gledao "površine modrog neba među razmaknutim belim oblacima", a da sa glagolom "snebivati se" čovek može danima da se druži i preispituje" - priča Vuksanović.\nZa ovog književnika Andrić je neponovljiva figura u srpskoj književnosti.\n2018; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 217 str.; 978-86-6311-225-4;\nIzdavač: Štampar Makarije; 2018; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 217 str.; 978-86-6311-225-4;


Pozivni broj 2345 / +3752345 / 003752345 / 0113752345, Belorusija\n2345 je pozivni broj telefonskog okruga za Kalinkovichi. Za fiktivni broj telefona 7777525 i pozivni broj grada 2345, broj za pozivanje je 2345 7777525. A Kalinkovichi se nalazi u Belorusija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7777525, pozivni broj grada 2345 (Kalinkovichi) i Državni pozivni broj 00375, broj za pozivanje je 00375 2345 7777525. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 2345, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Belorusija i želite da pozovete osobu u Kalinkovichi, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Belorusija je +375 (00375), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Kalinkovichi, morate da dodate +375 2345 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7777525, pozivni broj grada 2345 (Kalinkovichi) i Državni pozivni broj 00375, broj za pozivanje je 00375 2345 7777525.


ENIGMAGIKA: Skandi hrestomatija\nU prošlom broju Skandi Feniksa (945) objavljen je jedan skandi par sa neobičnom istorijom, pa evo prilike za osvrt na ovaj popularni nedeljni enigmatski list, a onda i na interesantan slučaj.\nSkandi Feniks je neka vrsta hrestomatije, i razlikuje se od svih drugih aktuelnih časopisa za ljubitelje ove enigmatske forme po stilskoj raznovrsnosti i sadržinskoj širini. To je list za ljubitelje skandinavki sa očekivanjima. Na primer, jedna domaćica od enigmatike očekuje estradne informacije, prizore iz života poznatih, aktuelnosti iz sveta zabave, sporta, umetnosti; gospodin u staračkom domu očekuje stimulaciju nervnih ćelija, zadatke koji angažuju njegovo akumulirano znanje, neko treći uživa u enigmatskoj obradi zanimljivih tema iz opšte kulture itd.\nNišta od toga se ne može naći u neautorskim listovima - jer su stereotipni, tematski siromašni i krajnje uprošćeni u pogledu sadržaja i dizajna. Ta izdanja, kojima je tržište preplavljeno, nude prazne, sive mreže, pod parolom "skandinavka je skandinavka", te naoko služe svrsi. No, takve zbirke su potpuno lišene informativne, zabavne i, s oproštenjem, edukativne vrednosti, a veza sa suštinom ukrštanja je do te mere istanjena da je pitanje da li ova oblast novinsko-izdavačke delatnosti uopšte spada u enigmatiku.\nRešavanje ukrštenih reči mobiliše različite psihičke funkcije, počev od pažnje i koncentracije, preko pamćenja i inteligencije, sve do emocija. No, kad se proces automatizuje i pretvori u mehaničko popunjavanje, odumire i doživljaj uspeha pri susretu sa sopstvenim znanjem. Na mestu tog doživljaja ostaje navika, i eventualno se pojavljuju očekivanja. Specifična očekivanja variraju od slučaja do slučaja, ali svaki rešavač želi novo zadovoljstvo i utisak da je ono što rešava baš po njegovoj meri. Drugim rečima, ako govorimo o ljudima čiji se enigmatski afiniteti koncentrišu oko skandinavki, izvesno je da će pre ili kasnije prevazići tj. prerasti štanc-enigmatiku koja je suštinski šuplja, hladna i nehumana.\nRešavači zacelo prepoznaju humanost u radovima koje za njih pažljivo sastavljaju, opisuju i ilustruju živi ljudi, tim pre što živimo u eri enigmatike u prahu koja nikome nije namenjena i nikome se ne obraća, a svima se nameće kao najjeftiniji i najagresivniji novinski proizvod. Budući da ljudski mozak ima tendenciju da habituira, zadovoljstvo koje npr. noćni čuvar oseća pri rešavanju istih ukrštenica bez mirisa i ukusa će se postepeno smanjivati usled ponavljanja pojmovno i vizuelno sličnih zadataka. Konzumiranje takvih sadržaja će postati dosadno, a počeće i da izaziva nervozu. Stoga su za nekoga ko zaista voli skandinavke spas listovi sa autorskom enigmatikom, a Skandi Feniks je pravi izbor.\nU enigmatskom stvaralaštvu je vrlo bitna autentičnost, nastojanje svakog autora da izgradi lični enigmatski izraz, osećaj za vrednost i estetiku reči, kao i želja da se kreacijom nešto kaže, prikaže, obradi i prenese. Serijska izdanja sa softverskim skandinavkama obično pripremaju pojedinci bez ikakvog smisla za varijabilitet. To su najčešće priučeni paceri sa trgovačkim oglavima koji besomučno plasiraju jednu te istu skandinavku na milion načina, pojmovno otcepljenu od vremena i prostora, i na taj način obesmišljavaju čitav koncept ukrštanja, spuštajući enigmatiku na nivo bezvredne konfekcije.\nNa drugoj strani, učešće većeg broja autora je garancija da će se radovi (i) međusobno razlikovati u stilskom i sadržinskom pogledu, čime su šanse da se kod rešavača pojavi dosada svedene na minimum. Takođe, u cilju održavanja tog šarenila na visokom nivou, pripremu radova, po starinskom receptu, vrše ljudi koje poznaju i vole enigmatiku, a pride su izuzetno odgovorni, budući da su profesionalno vezani za tu oblast.* Ukratko, u Skandi Feniksu se istovremeno neguje enigmatska tradicija i poštuju očekivanja rešavača.\n*Otprilike tako sam zamišljao dobro organizovanu enigmatsku ekipu i pre nego što sam postao njen deo. Nažalost, dugo sam mogao samo da je zamišljam, jer srpska autorska enigmatika odavno nema izlaz na tržište. Divljaci su nas ubedili da je to prošlost, a tamo gde postoji nešto nalik saradnji, sve ključa od neprofesionalnosti, otimačine i sitnoposedničkih interesa. Da nisam dobio priliku da se bavim enigmatikom na jedini način koji smatram normalnim, verovatno bih već odustao i nikad ne bih saznao kako je lepo sudelovati u ozbiljnoj enigmatskoj produkciji.\nI ostalo je da kažem koju reč o slučaju iz uvoda, koji ilustruje ozbiljnost sa kojom se prihvataju ili odbaciju poslati radovi. Skandi par "Izravno u eteru" nastao je pre ravno godinu i po dana. U to vreme sam se uhodavao i pravio svakojake greške, i uspeo da uparim dve felerične skandinavke. Prvi faul sam registrovao tek mesec-dva nakon prvog slanja (pošto sam diskretno opomenut), a drugi mnogo kasnije. No, prvobitna tema "The Voice - Najljepši glas Hrvatske" je u međuvremenu zastarela, jer se šou završio. Verujući da je problem u tome, početkom ove godine sam poslao modifikovane verzije istog para, ali sa novom temom (pronašao sam fotografije svih tematskih ličnosti sa radijskim slušalicama). Radovi opet nisu objavljeni, i zaključio sam da im nema spasa.\nAli, eto: došli su na red, i ne bih ni pisao o tome - da slučaj nije kuriozitetan po rekordnom broju izmena koje su sprovedene pre objavljivanja; dakle, menjao sam obe strane po dva puta, promenio temu, i uz sve to, urednik je izmenio nekoliko pojmova u drugoj skandinavci. Iako se ne radi ni o kakvim fantastičnim ili antologijskim sastavima, s obzirom na to koliko smo se svi potrudili oko njih, smatrao sam da su zaslužili citiranje na blogu. :)\nObjavio Mel Mandraković у 09:23\nKoliko li je samo prezimena u tih godinu i pol promijenila Indira?


You are at:Home»Vijesti»Dritanu Abazoviću zaprijećeno: Ako nastaviš družbu sa četnicima, bićeš prvi zaklan – Policija zatražila pomoć Interpola\n…Ti ćeš biti pozvan da si napravio Srebrenicu, Prijedor, Višegrad, Foču i Markale. Dozovi se pameti, stoji između ostalog u prijetećoj poruci\nKako se sumnja, R.Š. je poručio Abazoviću da će biti zaklan ukoliko nastavi “družbu”, odnosno pregovore i saradnju sa “četnicima”.


Patrijarh Porfirije: Sabrali smo se da pokažemo jedinstvo Crkve | Radio Kosovska Mitrovica\n24. May, 2021 17:06 |\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve patrijarh Porfirije poručio je da su se episkopi SPC sabrali na Saboru da pokažu jedinstvo pomesne crkve i da bi, razmišljajući zajedno o problemima sa kojima se suočava Crkva, zajedno donosili rešenja koja nisu administrativna nego, kako je rekao, “rešenja u Duhu Svetome”.\nNaveo je da je jedinstvo Crkve nepovredivo, ali da može nekad biti dovedeno u rizik nekom, kako je rekao, “našom pojedinačnom samovoljom”.\n“Sabor nije neka obična organizacija ljudi i arhijereji nisu izabrani da u ime neke grupe ljudi dolaze kako bi formirali nekakav ‘centralni komitet’, već služe tajnu Hristovu, pre svega tajnu jedinstva Crkve”, rekao je patrijarh.


Početna - Emmett Technique\n+381 63 600959\nEmm Tech - Kratki kurs\nSistem Modul 1 - 6\nTBT - Tom Bowen Therapy\n‘Kameleonski pristup’ terapiji tela\nEmmett tehnika - prva pomoć za mišiće\nEmmett Tehnika je sigurna i jednostavna terapija mišićnog opuštanja razvijena od strane australijskog terapeuta Ross Emmetta. Ona se koristi za oslobađanje bola i neugodnosti, odnosno za poboljšanje telesnih pokreta koji mogu uticati na dublje emotivno stanje čoveka. Emmett Tehnika je posebna forma telesne terapije koja podrazumeva primenu lakog pritiska prstom na određene tačke. Kombinacija ovih pritisaka u nizu omogućava nežno opuštanje najugroženijih delova tela, ...\nUblažavanja simtoma kod: anksioznosti (nemir, strepnja, strah, panika), otežano disanje, srčani udar, bilo kakve nelagodnosti, raznih psihosomatskih stanja, prejedanja, ...\nKome je namenjena Emmett tehnika?\nRoss Emmett (74 godine) je dinamičan i jedinstven praktičar u mnogim terapijama uključujući terapeutsku masažu (od 1983. godine), neuro-lingvistično programiranje (NLP) i Bowen Terapija (visoki instruktor, nivo 2 trener). Njegova manuelna neinvazivna tehnika je jedinstvena i dinamična, dok su njeni rezultati neosporni. Vodio je uspešne klinike u Mount Isi (1981-1999) i Townsville,Qld, Australia (1999-2008). Danas Ross Emmett drži svoja predavanja i seminare o svom jedinstvenom uvidu u telesno funkcionisanje širom Australije i sveta (35 zemalja). Njegovi studenti su širokog spektra zanimanja, od doktora i medicinskih radnika do raznih vrsta terapeuta.\nEMM-TECH KRATKI KURS se odnosi na učenje malih, fokusiranih, sklopa veština i znanja koje su posebno skrojene kako bi oslobodile od bola i osećaja neugodnosti. Predstavlja kratku verzija Emmett tehnike koja se sastoji iz 11 kombinacija pokreta iz prva 4 modula, (profesionalne obuke). ..\nEMMETT OBUKA ZA PRAKTIČARE (TERAPEUTE)\nNaučite kako da transformišite svoje terapeutsko umeće i prilagodite terapiju svakom specifičnom zahtevu Nizom aktivacija mišićnih tačaka, ova tehnika omogućava otključavanje mišićne memorije tela. Ovakav pristup daje informaciju mozgu da pronađe prvobitni aktivator koji je stvorio neuro-mišićni problem klijentu.\nIntegracija Emmett Tehnike nije nova ideja. Integracija Emmett Tehnike i Bowen Terapije se desila 1988.godine, kada je Ross Emmett, nakon što je prisustvovao Bowen kursu u Brizbenu, počeo da je primenjuje u svojim tretmanima...\nKontaktirajte nas za sve dodatne informacije o obukama\nCopyright 2018 © Emmett Therapies


MLADI KOJI VAS NAVODE DA PREISPITATE SVOJ ODRAZ U OGLEDALU - Gradska opština Vračar\nPočetna » Vesti » MLADI KOJI VAS NAVODE DA PREISPITATE SVOJ ODRAZ U OGLEDALU\nMLADI KOJI VAS NAVODE DA PREISPITATE SVOJ ODRAZ U OGLEDALU\nSinoć je, u Svečanoj sali Opštine Vračar, odigran dramsko-plesni performans mladih „Ogledalo“. Pred preko 100 posetilaca, među kojima su bili i Predrag Đurić, član Veća Gradske opštine Vračar, i Mihailo Grupković, koordinator Odeljenja za društvene delatnosti i projekta, grupa mladih ljudi, predvođena stručnim saradnicima CEPORA – Centra za pozitivan razvoj dece i omladine, istraživala je teme slike o sebi, odnosa sa drugima i načinima na koje se nosimo sa izazovima u svom životu.\n„Šta vidiš kada pogledaš u ogledalo?“ je pitanje kojim je performans najavljen. Deset mladih ljudi koji su kreirali i igrali u performansu publici su, bez zadrške i cenzure, prikazali svoje nesigurnosti, dubine, dileme, procese i podstakli ih na promišljanje o načinima na koji gradimo svoje „ja“ i uticajima svih naših životnih iskustava i okruženja na samopouzdanje, samopoštovanje i sreću svake mlade osobe. „Kada dolazite na performans koji su kreirali srednjoškolci i studenti, koji nemaju ni glumačkog ni plesačkog iskustva, ne očekujete da vas ovako izuje iz cipela i da već u prvoj sceni saznate da se mladi pred vama nose sa izazovima kao što su gubitak, samopovređivanje, depresija, usamljenost. Izuzetno značajna predstava za apsolutno sve, a posebno za druge mlade, ali i roditelje, da im pomogne da se podsete kako je teško u tim godinama i da im pomogne da bolje razumeju svoju decu, da osveste na koji način neki njihovi postupci veoma snažno utiču na razvoj tih mladih“, navodi jedna mama iz publike i dodaje: „Ovi mladi ljudi su izuzetno hrabri i navode nas na preispitivanje sopstvenih unutrašnjih procesa, za šta često, kao odrasli u brzom svetu, nemamo vremena. Hvala im na tome.“\nDramsko-plesni performans „Ogledalo“ nastao je kroz seriju radionica primenjenog pozorišta i savremenog plesa sa grupom srednjoškolaca, studenata i mladih bez roditeljskog staranja, a bazira se na ličnim pričama učesnika. Proces sa mladima vodili su stručnjaci sa višegodišnjim iskustvom rada sa mladima iz CEPORA – Centra za pozitivan razvoj dece i omladine, organizacije koja već deset godina kroz osnažuje decu i mlade kroz uvek besplatne programe.\nDramsko-plesni performans nastao je u sklopu projekta Ko sam ja, ko si ti – interaktivni dramsko-plesni performans mladih bez roditeljskog staranja i njihovih vršnjaka“, uz finansijsku podršku Ministarstva kulture i informisanja RS i podršku Gradske opštine Vračar.


Omogućene donacije putem Benevity – OGBiH-JD\nOmogućene donacije putem Benevity\nŽelite da podržite stipendiranje mladih, podržite konkretne aktivnosti Udruženja ili sami rad Udruženja?\nOrganizacija u kojoj radite ima program uparivanja donacija (donor matching scheme) i podržana je putem Benevity?\nUdruženje „Obrazovanje Gradi Bosnu i Hercegovinu – Jovan Divjak“ je od prošle godine registrovano kao neprofitno udruženje na Benevity, platforme koja korporacijama nudi sistem povezivanja za doniranje, korporativne grantove i mnogo toga. Oko 1000 najvećih svjetskih kompanija (uključujući mnoge kompanije sa liste Fortune 500) dio je Benevity zajednice.\nU 2021. godini ovim putem prikupljeno je preko 3700,00 KM za stipendiranje mladih u školskoj/akademskoj 2022/2023. godini. Zašto je ovo važno za nas, za postojeće i buduće donatore koje rade u organizacijama koje djeluju sa Benevity:\nVaša donacija u inozemstvu može omogućiti poresku olakšicu;\nU mnogim slučajevima Vaša organizacija će donirati isti iznos;\nBenevity vrši nadzor nad svim neprofitnim organizacijama, osiguravajući da povjerenje donatora nikada nije iznevjereno.\nPotražite nas putem našeg Benevity ID (BID) 070-5641278151008_d9cb ili https://causes.benevity.org/causes/070-5641278151008_d9cb


SILA OPTEREĆENJA I VRIJEME OPTEREĆENJA STOPALA U HODU KOD STUDENATA FIZIOTERAPIJE | Repository of the University of Rijeka, Faculty of Health Studies\nVračar, A. (2020). 'SILA OPTEREĆENJA I VRIJEME OPTEREĆENJA STOPALA U HODU KOD STUDENATA FIZIOTERAPIJE', Undergraduate thesis, University of Rijeka, Faculty of Health Studies, accessed 01 August 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:720686\nVračar A. SILA OPTEREĆENJA I VRIJEME OPTEREĆENJA STOPALA U HODU KOD STUDENATA FIZIOTERAPIJE [Undergraduate thesis]. Rijeka: University of Rijeka, Faculty of Health Studies; 2020 [cited 2021 August 01] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:720686


KONTROLNI PAKET: Putin, strani agenti i ruske aplikacije… | Ekspres.net\nRuski predsednik Vladimir Putin potpisao je zakon koji stupa na snagu 1. januara, a koji će omogućiti vladi da proglasi novinare, blogere i korisnike društvenih mreža za strane agente, odnosno zastupnike interese centara iz inostranstva.\nNovi zakon može da se odnosi na svakoga ko distribuira sadržaj stranih medija registrovnih kao strani agenti i prima uplate iz inostranstva. Pojedinci registrovani kao strani agenti biće predmet dodatnog nadzora, prenosi AP.\nTakođe, Putin je potpisao i zakon po kojem će pametni telefoni, računari i pametni televizori morati da imaju unapred instalirane ruske aplikacije.\nU novim zakonima, nevladine organizacije vide dodatnu opasnost od cenzure i pretnju slobodi izražavanja. “To će postati moćno oruđe za gušenje opozicionih glasova”, navele su nevladine organizacije u saopštenju prošlog meseca.\nTags aplikacijenovinarruski predsednikstrani agentiVladimir Putinzakon\nPOPLAVE U RUSIJI: Poginulo 14 ljudi, 191 osoba u bolnici, traže se nestali PUTIN U PARIZU: Zahvalnost Makronu na gostoprimstvu, buket ruža za Brižit SAMO FOTOGRAF I PRIRODA: Putinov rođendanski odmor u Sibiru “BOLIVIJA NA PRAGU HAOSA” Putin: Ovo podseća na Libiju i Venecuelu


23-02-2021 19:43 Ratni izveštaji Jemen Izdvojeno Svet Planeta Video\nSaudijska koalicija pokrenula je žestok napad na snage Huta na frontu kod grada Marib u Jemenu.\nIlustracija (Foto: Irib)\nHuti su predhodnih nedelja napredovali na ovom frontu, zauzeta je i brana u blizini grada a njihove snage su se nalazile pred gradom.\nU poslednjim danima ofanziva je usporena pa su Saudijci i njihovi saveznici procenili da je pravi momenat za kontranapad.\nZa sada Huti stabilno drže linije i uprkos masivnom napadu uz podršku avijacije Saudijci nisu imali uspeh u prvim satima napada.\nVUČIĆ: Predstoji nam težak period i pritisci u vezi sa KiM i Republikom Srpskom


Home // Lokali // Predstavljamo // Tabor\nTabor je jedna od najstarijih kafana u Beogradu. Izgradili su je i otvorili Jovan Mrđenović i njegov brat Dušan 1984. godine. Nalazi se na uglu Ulice gospodara Vučića i Bulevara kralja Aleksandra. Iako je na istom mestu od početka, ime je dobio po staroj kafani Tabor s Kalenićeve pijace, u koju je Jovan često svraćao. Kada je počeo da radi, Tabor je mogao da primi tridesetak gostiju i imao samo jednu salu. Kako je vreme odmicalo, rastao je i prerastao u ozbiljnu kafanu u kojoj se, bez obzira na dan u nedelji, traži mesto više, u šta smo se i sami uverili. Svi stolovi su puni, a telefon za rezervacije ne prestaje da zvoni. Sa osmehom nas dočekuje Jovanov sin Dušan, koji je posao preuzeo od oca pre osam godina.\n– Moj otac Tabor je uvek zvao kafanom. Nikako nije voleo reč restoran. Smatrao je da je kafana pravi naziv za mesto na kome uvek možeš naći dobru hranu, hladno piće, muziku na uvce, darovite ljude i lepe žene. Govorio je da je kafana čarolija i opsena, smirena i dostojanstvena atmosfera prijemčiva svakom – kaže Dušan Mrđenović.\nZapravo, kafana i jeste kuća u koju se ulazi s poverenjem i radošću, a Tabor je upravo to. Restoran je ipak, kaže Dušan, drukčija priča.\n– Tabor su sazidali i otvorili moj otac Jovan i stric Dušan 1984. Gradnja je počela godinu dana ranije, u vreme kada sam se i ja rodio, tako da smo Tabor i ja nekako rasli zajedno. Bilo je to mesto gde sam provodio mnogo vremena u igri, slušanju raznih priča i upoznavanju mnogih ljudi. Kao mali zavoleo sam kafansku atmosferu. Biti naslednik u ovom poslu predstavlja i privilegiju i teret u isto vreme. Stalna poređenja s onim kako je nekada bilo i moja želja da sve bude još bolje dovode me često u dilemu kako dalje – priča Mrđenović.\nNjegova je želja, kaže, upravo i bila da Tabor, s jedne strane, prilagodi novom vremenu, a s druge, da sačuva duh prave kafane.\n– Vodim se onom starom čuvenog pesnika i boema Brane Petrovića. „Kafana je treće mesto u životu svakog čoveka. Prvo je kuća u kojoj živimo, drugo je posao gde zarađujemo hleb, a treće je tamo gde nisi ni kod kuće ni na poslu, već u sebi samom. Samo si u kafani svoj i istinit, svoj i bez maske.” Takav duh kafane od prvog dana pokušavam da promovišem, ali i da sačuvam radost upoznavanja novih ljudi i svega onoga što oni u sebi nose, da sačuvam uspomene na sav onaj bajkoviti svet koji je prodefilovao kroz Tabor u prošlim vremenima – kaže Dušan.\nNa zidovima Tabora su crteži Mome Kapora, zahvalnice i pisma poznatih gostiju, a praznična atmosfera, po pravilu, oseća se još od novembra, kada se i stavi prvi ukras na ogledalo na kome je ispisan naziv kafane. U restoranu je zaposleno dvadesetoro ljudi, od kojih neki od samog otvaranja. Hrana je tradicionalna, srpska, domaćinska, upotpunjena modernim jelima poput bifteka na vulkanskom kamenu, koji gost peče sam i dodaje domaće sosove po izboru. Gosti Tabora, kaže Dušan, najviše vole vešalicu Tabor – belu vešalicu punjenu šunkom, pečurkama i kačkavaljem, pečenu na roštilju, s pomfritom, prelivenu kajmakom i zapečenu u rerni. Od poslastica tu su čuvene palačinke u šatou pripremljene na starinski način.\nNovo vreme donelo je i nov način razmišljanja, nov pristup ugostiteljstvu, ali su osnovne vrednosti, kaže Dušan, ostale iste. O tome je još davno govorio Momo Kapor, veliki prijatelj kafane Tabor. „Ono što su za antičke Grke bili trgovi, to su za Srbe restorani, krčme, bifei, kafići, kafane, te kolevke koje su odnjihale čuveni, neponovljivi beogradski duh.”\n– Uz vođenje Tabora, na sebe sam preuzeo i obavezu čuvanja uspomena i kazivanja mnogih generacija o nekom „drugom” Beogradu, prepunom šarma i večno mladom. O muzičarima koji su na svojim strunama ostavili i srce i dušu, i svu ljubav ovog sveta, o jelima spremljenim na neki zaboravljeni način, vlasnicima kafana koji su bdeli nad svojim gostima, a koji su se zvali divnim i poštovanim imenom kafedžije – objašnjava Mrđenović.\nZasada, kako se čini, dobro mu ide u tome.\n– Da bi bio uspešan, zadovoljan i prenosio pozitivnu energiju, čovek ne može da bude sam. Tako ni ja u svemu ovome nisam sam. Pored mene, nosioci cele ove priče jesu i moja majka Svetlana i sestra Ana, kao i osoblje, među kojim su neki ovde od prvog radnog dana – kaže Dušan. CBN\nčvarci od mangulice,\nsuve šljive rolovane slanininom,


Ponovo se otvara mostarski Bingo: Na posao 200 radnika – Dnevni list\nPonovo se otvara mostarski Bingo: Na posao 200 radnika\nMinistar trgovine, turizma i zaštite okoliša Hercegovačko-neretvanske županije Ajdin Teletović boravio je u radnoj posjeti najvećem trgovinskom lancu u BiH, tuzlanskoj kompaniji „Bingo“ d.o.o. Tuzla neposredno pred ponovno otvaranje tržnog centra ove kompanije u Mostaru, koji je izgorio u katastrofalnom požaru u aprilu ove godine.\nMinistar Teletović je direktoru Džambiću naveo značaj prisustva ovakvih uspješnih kompanija na području Mostara, ali i cijele Hercegovine, pozivajući ga da u budućim investicionim planovima ove kompanije dio ulaganja usmjeri i u Hercegovačko-neretvanska županija.\n← ULTIMATUM KATALONIJI: Izjasnite se jeste li proglasili nezavisnost ili ne!\nSamoubilački napad na policijsko sjedište u Damasku →


Đaci, sada možete da pratite nastavu i preko aplikacije | Društvo\nĐaci, sada možete da pratite nastavu i preko aplikacije | Mondo Portal\nĐaci, sada možete da pratite nastavu i preko aplikacije 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 13.04.2020. / 17:42\nAplikaciju "RTS Moja škola" đaci mogu besplatno preuzeti putem internet prodavnica za aplikacije, funkcionalna je na najzastupljenijim operativnim sistemima mobilnih telefona i tableta, i omogućava direktan pristup svim obrazovnim sadržajima za osnovno obrazovanje, gimnazije, srednje stručne škole i dualno obrazovanje, saopštio je RTS.\nVeć petu nedelju za redom, RTS realizuje nastavu na daljinu za sve osnovce i srednjoškolce u Srbiji.\nJavni medijski servis Srbije ustupio je svoja dva televizijska kanala, a putem interneta, omogućen je pristup svim obrazovnim sadržajima putem sajta RTS- a.\nInače, od nedavno nastavnici časove snimaju u svoji kućama zahvaljujući novom softveru Unicef-a. Čak će se i naši glumci uključiti u snimanje nastave.\nMoguće je i ocenjivanje.\nAplikacije Škola nastava vanredno stanje koronavirus\nUŽIVO POLJSKA - SLOVAČKA! ISKLJUČENJEž: Čeka nas drama, u poslednjih pola sata!


OTKRIVENO: Sledeće nedelje stiže vakcina protiv korone, ali postoji uslov koji građani moraju da ispune da bi je primili\nRaskrinkano u: Vakcina za koronavirus ne stiže “sljedeće sedmice” niti je “proizvedena u milion doza”\nVodeći britanski naučnici saopštili su da bi građani te zemlje koji se prijave kao dobrovoljci mogli sledeće nedelje da dobiju vakcinu protiv korona virusa.\nNaučnici sa unuverziteta Oksford već su, kako navode britanski mediji, proizveli milion doza vakcine i ona bi mogla da se nađe na tržištu do septembra meseca. Ipak, o tome da je vakcina 100 odsto sigurna i pouzdana još uvek se ne može govoriti, te je u Velikoj Britaniji formirana dodatna radna grupa naučnika koja će raditi na ispituvanju vakcine. Dakle, sledeće nedelje vakcinu će moći da prime građani koji se prijave kao dobrovoljci.\nS druge strane, na konferenciji za novinare te zemlje, sekretar Alok Šarma, rekao je da će do pronalaska konačne vakcine trebati meseci i da uopšte nema garancija da će vakcina uopšte biti pronađena.\nPodsetimo, broj preminulih od koronavirusa u britanskim bolnicama porastao je za 847, čime je ukupan broj žrtava u toj zemlji 14.576, saopštilo je tamošnje ministarstvo zdravlja, što je blagi rast u odnosu na prethodne dane.\nNajsmrtonosniji dan u Velikoj Britaniji bio je 9. april, kada je preminulo 980 osoba, a od tada je broj žrtava bio u padu i tokom većeg dela nedelje bio je ispod 800.\nBroj potvrđenih slučajeva porastao je za 5.599 na 108.692.\nČlanak indeksiran 30. 04. 2020 Zadnji put osvježen prije 7 mjeseci


Pepić: Manjinska vlada je samo gubljenje vremena\n„SAMO PRETUMBACIJA NA POLITIČKOJ SCENI“\nGrađanski aktivista i istoričar Dževdet Pepić kazao je u intervjuu za „Dan“ da je priča oko manjinske vlade samo gubljenje vremena, te da to nije rješenje već samo pretumbacija na političkoj sceni. Upozorio je da nakon promjene vlasti 30. avgusta 2020. godine nije došlo do razmontiranja starog sistema koji je stvorila Demokratska partija socijalista (DPS).\nPodnaslov: „SAMO PRETUMBACIJA NA POLITIČKOJ SCENI“\nTizer: Građanski aktivista i istoričar Dževdet Pepić kazao je u intervjuu za „Dan“ da je priča oko manjinske vlade samo gubljenje vremena, te da to nije rješenje već samo pretumbacija na političkoj sceni. Upozorio je da nakon promjene vlasti 30. avgusta 2020. godine nije došlo do razmontiranja starog sistema koji je stvorila Demokratska partija socijalista (DPS).\n05.04.2022 - 14:37 | .\n05.04.2022 - 14:37\n– Teško će se manjinska vlada sastaviti i ako se sastavi pitanje je ko joj pruža podršku. Trebalo je ići na razmontiranje sistema nepotizma i korupcije koji je stvorio DPS, a ništa se nije uradilo po tom pitanju. I mi smo izgubili ogromno vrijeme. Trenutna politička situacija je ništa novo. Ja sam 30. avgusta glasao, ne samo protiv DPS-a nego i njegovih satelita. Ne znam može li se ići ka evropskom putu sa ovim ljudima koji su 30 godina bili u mogućnosti da nešto urade, a nijesu. Najpoštenije bi bilo da se ide na izbore i sa otvorenim izbornim listama. U Crnoj Gori svako svakoga zna. Hoću da znam koga biram. Ne vidim da me Fatmir Đeka, Nik Đeljošaj i Ervin Ibrahimović mogu voditi ka evropskom putu. Gdje su bili do 30. avgusta 2020? Treba da sredimo stanje u našoj kući, a ono je katastrofalno. Nijesam dao glas nekome da bi mi sklapao paktove sa predstavnicima onih političkih grupacija, kao što je SD. Kakva razlika je bila u vladanju Damira Šehovića i Duška Markovića do 2020. godine. Ta priča o evropskom putu nam dođe kao pokriće za neko lično bogaćenje, istakao je Pepić, dodajući da je potpuno neizvjestan rasplet trenutne političke situacije.\nOdgovarajući na pitanje o sve lošijoj socioekonomskoj situaciji u zemlji, Pepić navodi da je ona oduvijek teška, ali da sumnja da može doći do socijalnih nemira.\n– Nijesmo navikli da se bunimo javno za glavno. Prije dvadesetak dana kada je bio poziv za bunt protiv podizanja cijena goriva, na tim skupovima se pojavilo više novinara nego građana. Najveći problem u Crnoj Gori u ovom trenutku je težak socioekonomski položaj najvećeg dijela građana. Kroz istoriju smo pokazali da smo specifično društvo koje je usvojilo sistem bogatih pojedinaca sa veoma siromašnim građanima. I što je najinteresantnije, ti siromašni građani se svađaju zbog tih bogatih ljudi. Više nas interesuju identitetska i politička pitanja – ko će sa kim, globalna politika, a ne ono što je najbitnije, naš svakodnevno težak život – ocjenjuje Pepić.\nGovoreći o aktivnostima radničkih organizacija, Pepić kaže da je sindikat u Crnoj Gori bio pomagač vlasti.\n– U pravom smislu te riječi nemamo neku jaku sindikalnu organizaciju koja bi stala iza pobune radnika. Jednostavno nemamo sindikat koji se bavi svojim poslom. Nadam se da će se ljudi u Crnoj Gori znati konačno pobuniti se za ono što je najbitije, a to je naš stomak. Nećemo da damo naciju, vjeru, svoju partiju... Teško da u Crnoj Gori može biti socijalnih nemira sa ovakvim stanjem većinskog društva koje samo razmišlja da se kome ne zamjeri – smatra Pepić.\nKomentarišući veliki jaz u primanjima između funkcionera i radnika, Pepić kaže da u Crnoj Gori najveća primanja imaju upravo političari.\n– Politika nam je postala najunosnije zanimanje i svi hoće da se bave njom iz razloga da bi obezbijedili svoju ličnu egzistenciju i svojih najbližih. Za šire narodne mase ih je baš briga – istakao je Pepić.\nAnalizirajući složenu društveno – političku situaciju u državi, Pepić upozorava da će mladi napustiti Crnu Goru.\n– Nasjtrašniji je podatak što skoro 90 odsto mladih razmišlja kako da se snađu i pobjegnu odavde. Postavlja se pitanje za koga se mi borimo. Pogledajmo na sjeveru žalosnu sliku, a ta regija ima najveći potencijal – ukazuje Pepić.\nPrema njegovim riječima, izlaz iz ovakve situacije je moguć sa stručnim i poštenim kadrovima kojih ima u Crnoj Gori.\n– Njih je i bivša a i sadašnja vlast stavila po strani zbog toga što im smeta i znanje i poštenje. Kada bi se oni angažovali na najodgovornijim mjestima bilo bi izlaska iz krize za Crnu Goru. Crna Gora je bogom dana i ono što ona ima malo koja zemlja ima. Sve imamo što nam je potrebno, da bi bili napredno društvo – ocjenjuje Pepić.\nPepić je upozorio da je u Crnoj Gori i dalje veliki problem nepotizam koji nas, kako kaže, guši od Petrovića.\n– Došao nam je čovjek u dzemperu, a sada ne znamo šta sve ima. Nije mi krivo što on ima, nego mi je krivo što se obogatio preko grbače građana. Kada neko uzima iz budzeta, odnosno od države, ne uzima on od nekog nepoznatog, nego od svih građana – zaključuje Pepić.\nTagovi: Manjinska vlada, dževdet pepić\nDemokrate: Manjinska vlada poražena u Beranama\nPredsjedništvo Demokrata na jutros održanoj 30. sjednici dalo je saglasnost na Sporazum koji je pregovarački tim te stranke u Beranama, u sastavu - Damjan Ćulafić, Novica Obradović i Božo Premović, postigao u vezi formiranja vlasti u Opštini Berane


Aktualno Vijeće ministara BiH bi moglo u tehničkom mandatu dočekati i lokalne izbore 2020. | Jabuka.tv\nAktualno Vijeće ministara BiH bi moglo u tehničkom mandatu dočekati i lokalne izbore 2020.\nBosanskohercegovački Ustav i zakoni nisu predvidjeli mnogo toga, pa tako ni trajanje takozvanog tehničkog mandata vlasti na bilo kojoj razini. Zapravo, i samo korištenje termina “tehnički” je sporno jer ovlasti i odgovornosti izvršne vlasti prije i poslije izbora u BiH ni po čemu se ne razlikuju.\nHipotetski, može se dogoditi da sadašnje Vijeće ministara BiH i Vlada Federacije dočekaju i lokalne izbore 2020. godine. Da to nije samo u sferi puke teorije, potvrđuje se ovih dana kada pojedine stranke (šest mjeseci nakon izbora) donose odluke o “otpočinjanju pregovora o uspostavi vlasti” s drugim parlamentarnim strankama, piše Večrnji list BiH.\nMnogo je naznaka da bi uspostava vlasti i na državnoj i na federalnoj razini mogla potrajati mjesecima, a ni godine kao vremenski rok ne treba isključiti. Domaći propisi ne poznaju instituciju izvanrednih ili prijevremenih izbora (osim na lokalnoj razini), tako da i organiziranje novih izbora kao način da se iziđe iz pat-pozicije ne može biti razmatrano.\nŠto se tiče državne razine, Vijeće ministara može funkcionirati čak i bez proračuna jer se tromjesečne odluke o privremenom financiranju mogu produljivati unedogled.\nProblem s kojim se može suočiti Vijeće ministara izostanak je potpore u Parlamentarnoj skupštini BiH i potpuni zastoj u zakonodavnoj djelatnosti. Predsjedatelj Predsjedništva BiH Milorad Dodik već je najavio mogućnost pasivnog djelovanja zastupnika iz Republike Srpske u državnom Parlamentu, i to od početka ovog mjeseca ako SDA nastavi opstruirati imenovanje novog Vijeća ministara. U tom slučaju izostala bi zasjedanja parlamentarnih domova, kao i konkretan rad parlamentarnih povjerenstava.\nIpak, to ne dovodi u pitanje ustavne nadležnosti i djelovanje Vijeća ministara, čega su očito svjesni i u SDA, čiji je kadar već šest mjeseci u “dodatnom mandatu” predsjedatelja ove institucije. Ističu kako u svemu nema ništa sporno jer je svojedobno i Nikola Špirić 16 mjeseci bio u “tehničkom mandatu” kao prvi čovjek Vijeća ministara. Ono što ni SDA ne može osporiti je umanjeni politički legitimitet sadašnjeg Vijeća.\nSlično je i s Vladom FBiH koja također nema ustavna ni zakonska ograničenja do kada može funkcionirati u sadašnjem sazivu. Usvajanjem proračuna za ovu godinu stvoreni su uvjeti i za normalno financijsko djelovanje u ovoj godini pa ni s te strane ne postoji poseban pritisak da se nova Vlada uspostavi što prije. Vlada se, kako njezini čelnici sami ističu, suzdržava od predlaganja novih zakona i drugih važnih odluka jer ne znaju postoji li parlamentarna većina koja bi stala iza takvih odluka.\nA hoće li i kakva parlamentarna većina na federalnoj razini postojati, ovisi o političkom dogovoru o programu buduće vlasti. Njega trebaju dogovoriti hrvatski i bošnjački partneri koje predvode HDZ BiH i SDA. No, kako o osnovnim pitanjima, kao što je reforma izbornog zakonodavstva i legitimno predstavljanje, postići dogovor sa strankom kao što je DF, koja bi mogla biti bošnjački partner SDA u vlasti?\nformiranje vlasti u BiH politika u BiH tehnički mandat Vijeće ministara u BiH\nU BiH evidentirane 430.053 osobe kao nezaposlene\n2. travnja 2019. u 15:28\nSamo lagano nije priša nigdi\nJa o Izbičijada okupila brojne raseljene Izbičane i njihove goste, Thompson ipak nije zapjevao\nJoško K. o Bogati klinci se bahate: Brišu stražnjicu novcem i imaju savjete za “sirotinju”\nPero o Džaferović poznaje neku drugu povijest: “Armija RBiH je branila Hrvatsku”\nzzxzxzx o Kočerin slavio u velikom finalu na Pecari i četvrti put postao prvak MNL MZ


Poljaci se plaše Rusije, većina traži da se obnovi obavezni vojni rok | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Poljaci se plaše Rusije, većina traži da se obnovi obavezni vojni rok\nPoljaci se plaše Rusije, većina traži da se obnovi obavezni vojni rok\nSkoro polovina Poljaka smatra da Rusija predstavlja pretnju za bezbednost Poljske, 43 odsto stanovništva je ubeđeno da će izbiti rat između Rusije i Poljske ili Rusije i neke druge države i poljaci traže da se obnovi vojni rok za poljske mladiće, objavljeno je u anketi za poljski list Đenik Gazeta Pravna.\nPrema anketi Panela Arijadna 49,3 odsto Poljaka misli da je Rusija ; glavna pretnja za bezbednost Poljske 34 odsto ispitanika ne veruju u to.\nDa će izbiti rat između Rusije i Poljske ili Rusije i neke druge zapadne države veruje 43 odsto anketiranih, dok u realnu pretnju oružanog sukoba sa Rusijom ne veruje 39 odsto ;Poljaka.\nKako se navodi u poljskom listu iako vlada mišljenje o Rusiji kao mogućem agresoru,Poljaci ne žele da izdvoje novac za jačanje svoje odbrane, kako u planovima nastavka modernizacije poljske armije predviđa „konzervativna evroskeptična poljska vlada“.\nPoljaci smatraju da bi trebalo da ih brani neko drugi, SAD ili vojnici NATO, pošto je 52 odsto u anketi odbilo povećanje fondova za poljsku vojsku.\nAnketa je pokazala da 58 odsto Poljaka traži da se obnovi obaveza služenja ;vojnog roka za poljske mladiće.\nPoljska je prošle godine dok su na vlasti bili liberali iz Građanske platforme sadašnjeg predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska izdvojila za armiju 10,3 milijarde dolara, što predstavlja za 0,1 odsto više nego što NATO traži od svojih članica, 2,1 odsto BDP-a.\nPrema indeksu ukupne vojne snage koji procenjuje švajcarska banka Kredi Svis Poljska armija koja broji 99.300 profesionalnih vojnika 17. je najjača armija na svetu, dok je Rusija na drugom mestu.


MRAČNA STRANA KALEMEGDANA: Otvorena izložba srednjovekovnih sprava za mučenje | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.04.2015. • 14:03 Tanjug\nNakon velikog uspeha širom Evrope, ova nesvakidašnja izložba prvi put gostuje u Srbiji. Predstavljeno je više od 60 sprava uz ilustracije i opise metoda torture kojima su u srednjovekovnoj istoriji kažnjavani prestupnici.\nIzložba se osvrće na jedno od najmračnijih poglavlja u ljudskoj istoriji u kojem je sve bilo podređeno verskim normama i autoritetu vođe. Društvo je vođeno ka idealnom poretku, a svaki pokušaj protivljenja tome i različiti prestupi koji su se tretiralo kao remećenje javnog reda i mira tretirani su kao napad na sistem i organizaciju društvenog života.\nCena ulaznice je 300 dinara, dok je iznos za povlašćene kategorije: studente, đake, penzionere 250 dinara.\nSve sprave koje su predstavljene bile su priznate zakonom i širom Evrope su korišćene tokom sudskih procesa i samog kažnjavanja prestupnika. One su bile u širokoj upotrebi tokom 16. i 17. veka, dok su u pojedinim slučajevima, slične sprave ostale u upotrebi i u 20. veku. Među izloženim eksponatima su Nirnberška (gvozdena) devica, stolica za isleđivanje, razapinjač... koje svedoče o grubosti i bezosećajnosti tog perioda.\nOsim sprava koje su dovodile do teških telesnih povreda i smrti postavku čine i one kojima su se kažnjavali sitniji prestupnici, a koje su osuđenike izvrgavale ruglu i osudi javnosti. Tačnije, one su služile za moralno poniženje. Instrumenti koji su izloženi predstavljaju replike srednjovekovnih sprava za mučenje u prirodnoj veličini, iz privatnih zbirki evropskih kolekcionara i istoričara.\nIzložba "Srednjovekovne sprave za mučenje" nastoji da na objektivan način ilustruje fenomen mučenja kao problem koji je postojao i još uvek postoji u našoj civilizaciji.\nSVI SMO MI ČITAOCI: Festival knjige na Svetosavskom platou od 17. aprila\nPREDRAG, A MIKI: Znate li kako je Miki Manojlović dobio nadimak? (VIDEO)\nVojni muzej srednji vek sprave za mučenje izložba


Nisu mi dali da abortiram: Mesecima sam čekala da rodim mrtvu bebu! - Stil magazin\nNisu mi dali da abortiram: Mesecima sam čekala da rodim mrtvu bebu!\nAbortus u Irskoj nije dozvoljen, osim ako ozbiljno ugrožava zdravlje majke\nTrudnoća, 18.04.2017. u 10:58\nFoto: Printscreen/ facebook/ Ashleigh Topley\nEšli Toplej (31) iz Portadovna u Severnoj Irskoj zauvek će pamtiti Valentinovo 2013. godine. Bila je trudna četiri i po meseca kada su doktori na ultrazvuku videli da s detetom nešto nije u redu. Rekli su joj da se beba ne razvija kako treba i da će umreti čim se rodi, te da se tu ništa ne može uraditi.\nTo stanje zovu fatalnim fetalnim poremećajem i obično ženama savetuju da abortiraju. Međutim, u Severnoj Irskoj pobačaj je ilegalan, osim ako je život majke ugrožen ili ukoliko može dokazati da će to ostaviti ozbiljne posledice na njeno mentalno ili fizičko zdravlje.\nŽene s dijagnozom kakvu je dobila Ešli moraju nastaviti s trudnoćom do trudova kada dete umire unutar materice ili tokom porođaja, ili tren nakon dolaska na svet.\nSavetovali je da doji dete uprkos svemu: Beba joj umrla nakon samo par dana! (VIDEO)\nOvo je njena ispovest o 15 najtužnijih nedelja u životu:\nNisam mogla verovati da moram proći takvo mučenje znajući da naša beba neće preživeti. Svejedno sam morala nastaviti s trudnoćom od marta ili juna. Ljudi iz mesta u kojem živim počeli su da postavljaju pitanja o mom sve većem stomaku.\nNisu ništa znali pa su mi prijateljski nastrojeni postavljali pitanja - da li sam trudna, kada ću roditi, nosim li devojčicu ili dečka, je li mi to prva beba, jesam li srećna i uzbuđena... Sve to me izjedalo iznutra. Svaki put kada bih se vratila kući samo bih plakala jer nisam mogla da verujem što mi se to događa.\nOsećaj da beba u stomaku štuca trebao bi biti radostan trenutak za trudnicu, ali za mene nije. Na trenutke mi je kroz glavu prolazila želja da moja beba odmah umre i da ta agonija završi što pre. Emocije su mi bile pomešane.\nSvako jutro sam pomislila "Da li je danas taj dan?".\nNakon 35 nedelja trudnoće uhvatili su me trudovi i tokom porođaja srce našeg deteta je prestalo da kuca. Nazvali smo je Kejti. Ponekad pitam sama sebe kako sam sve to preživela. Ne želim nikome da proživi ovo što se meni i mom suprugu dogodilo.\nBeba odbijala majčino mleko i tako joj spasila život: Slučaj Sare (26) nezabeležen u medicini!\nEšli i njen suprug Geof u međuvremenu su dobili kćerku Robin koja sada ima oko godinu dana. Kažu kako je njeno rođenje pomoglo celoj porodici da se oporavi od tuge.\nOdlučila je da ispriča svoje iskustvo javno jer tako želi da utiče na tamošnje političare da promene zakon vezan za pobačaj kako više ni jedna žena ne bi bila prisiljena da proživljava tu agoniju kakvu je proživela ona, prenosi BBC.\nJeziva ispovest srpskog lekara: Zbog ovog sam prestao da vršim abortuse!\nSara (33) u osmom mesecu trudnoće: Napadnuta i brutalno izvređana, evo zašto!\nUprkos bolesti, ona je jedna od najtraženijih modela današnjice (FOTO)\nMajka napustila bebu i njegovog brata: O postupku dečaka bruji ceo svet! (VIDEO)\nEva Mendez i Rajan Gosling: Proslavili godišnjicu na najzabavnijem mestu na svetu! (FOTO)\nSimptomi vanmaterične trudnoće: Pamtite ovo, može da vam spasi život!\nNije kasno: Roditi u 30-tim može vam produžiti život\nSlavni parovi koji su se borili sa neplodnošću: Razočaranje, bol i gubitak (FOTO)\nSredite svoju kuću i dvorište za čas: Veliki popusti samo za vas! (FOTO)\nPrvi znak da nešto ozbiljno nije u redu: Ovan zlokobno ćuti, Lav postaje agresivan!\nKatrin Denev (73) ceo život prati 5 pravila: Zato je jedna od najlepših žena koje su hodale zemljom!\nOd nedelje kraj vrelim danima: Do srede temperature do prijatnih 28 stepeni\nŠnicle u susam sosu: Niko neće ustati od stola dok tiganj ne ostane prazan! (RECEPT)\nOvako se hrane ljudi sa Okinave: Zdravi, mršavi, žive najduže!\nKako da ređe perete kosu, a da uvek bude čista: Trikovi zlata vredni!\nCeo svet priča o mladencima iz Makedonije: Insistirali da im svi gosti ovo donesu na poklon!\nSalmi Hajek đavo ne da mira: Stari kompleks proradio! (FOTO)\nTravari se kunu u sremuš: 1 gram ovog luka čisti krv, normalizuje cirkulaciju i pritisak!\nNajlepši hleb na svetu: Indijsko pecivo u koje ćete se zaljubiti! (RECEPT)\nFilmovi koje s nestrpljenjem očekujemo:12 naslova koji će obeležiti ovu jesen! (VIDEO)\nPrikaži sve vesti >\nOvakvu kafu piju samo sadisti i psihopate: Stručnjaci šokirali svet!\nBil Gejts (62) čestitao ženi rođendan: Zašto je svet ovoliko oduševljen! (FOTO)\nLav je prznica do smrti, Devica matoro gunđalo: Horoskop otkriva kakvi ćete biti u starosti!\nNeverovatni deka: Prvi biznis pokrenuo sa 5 godina, napravio IKEU, ide metroom na posao (FOTO)\nNajukusnije lisnate kiflice: Slojevito testo koje se topi u ustima! (RECEPT)\nOd obične terase iznajmljenog stana napravila raj: Bez bušenja, sa minimalnim budžetom! (VIDEO)\nDeveta godišnjica: One su za svoju ljubav morale da se bore! (FOTO)\nMajka četvoro dece odlepila za mlađim muškarcem: Osećala sam se kao klinka, a onda - razočaranje!\nBil Gejts poklonio skoro 5 milijardi dolara u dobrotvorne svrhe!\nBrutalan orman Kendal Džener: Ima garderobe za 100 života! (VIDEO)\nZašto Kejt Midlton nikada ne daje autograme: Strogo pravilo koje niko u porodici ne sme da prekrši!\nŠta će se nositi ove zime: Žan Pol Gotje predlaže vunene kape i strukirane sakoe\nJapanci u narodnoj nošnji pevaju muziku Balkana: Snimak koji je oduševio Srbe! (VIDEO)\nMajice koje nose poruku: Evo zbog čega će se svi okretati za vama kad ih obučete\nOdškrinula vrata porodičnog doma: Ovako izgleda kuća najpoznatije prakične žene! (FOTO)\nfacebook: 52 komentara: 0\nfacebook: 182 komentara: 1\nVaše dete & vi 16.08.\nfacebook: 22 komentara: 0\nStavite malo limunovog soka tokom pranja veša: Trik koji ćete od sada uvek koristiti!\nfacebook: 6 komentara: 0\nDa li isključujete aparate tokom grmljavine? Evo šta obavezno morate da uradite!\nfacebook: 8 komentara: 0\nfacebook: 1232 komentara: 0\nfacebook: 1204 komentara: 2\nfacebook: 876 komentara: 2\nNa Preobraženje žene ne plaču: Menja se list u gori i kamen u vodi!\nfacebook: 431 komentara: 0


Najbolji noćni festivali ove jeseni | CityMagazine\nTokom godine, svet je poprište bezbroj kulturnih dešavanja koja nude ponešto zanimljivo za svakoga. U toku jeseni pred nama, biće dosta ovakvih manifestacija na svim stranama, sa bogatim sadržajem. One predstavljaju odličan način da se ljudi osveste o značaju kulture i posvete pažnju umetnicima koji nisu zastupljeni u javnosti.\nKopenhagen (Foto: Andreas Raun Arneberg)\nOva noć kulture obuhvata više od 250 objekata u Kopenhagenu, među kojima su muzeji, bibilioteke, crkve i druga javna mesta. Ponuda je raznolika i uključuje ulično pozorište, nastupe u crkvama, jedinstvene obilaske galerija i teško je odlučiti se šta je bolje.\nBoston (Foto: Aram Boghosian)\nTokom dve noći u novembru, Boston postaje poprište raznih kreativnih instalacija sa ciljem da pronađu novu svrhu poznatim mestima. Ideja je da se transformišu mesta znana ljudima u nešto novo i tako ih iznenade, a još uvek se ne zna šta će to podrazumevati ove godine.\nNuit Blanche, Pariz\nPariz (Foto: Alamy)\n„Bela noć“ se u Parizu održava svake prve subote u oktobru još od 2002. godine. Cilj ovogodišnjeg festivala je promocija manje poznatih spomenika i pravljenje izložbenog prostora za umetnike koji tek treba da se probiju. Postoje četiri predložena puta za obilazak postavki u gradu, a svaki od njih nudi gomilu sadržaja.\nNotte Bianca, La Valeta, Malta\nLa Valeta (Foto: Laëtitia Roiron)\nSkoro cela prestonica Malte postaje pozornica za dešavanja na otvorenom, sa ulicama i trgovima kao podlogama za muzičke, komične, akrobatske i druge nastupe. Od muzičkih žanrova se mogu čuti ska, rege, elektronska i folk muzika, a pozorišne predstave obrađuju temu straha od mraka.\nLester (Foto: Darren Staples/Reuters)\nIako je ovaj festival posvećen hinduističkoj Novoj godini, ne slavi se samo u Indiji već i u drugim krajevima sveta, npr. u Londonu. Tematika je novi početak, bitka dobra i zla, odnosno svetlosti i tame. Džajpur je tako prekriven svetlošću, u Varanasiju se hiljade sveća puštaju niz Gang, uz vatromet i pevanje.\nLight Night, Lids\nLids (Foto: Oli Scarff/AFP/Getty Images)\nPočetak dešavanja označava se osvetljenom paradom kroz grad, koja slavi jedan vek od kada su žene dobile pravo glasa. Ovogodišnja tematika je napredak i inovacija, a to će sve biti prikazano kroz više od 70 pojedinačnih događaja u vidu projekcija, interaktivnih izložba, plesova i radionica.\nNaslovna fotografija: Sue Holland\nJesen u Narodnom muzeju: Tematska vođenja festival · festival na otvorenom · jesen · kultura · noc · svetlost · umetnost


ŽRK Radnički - ŽRK Minaqua Vojvodina poslednjeg kola SRLS za žene - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tŽRK Radnički - ŽRK Minaqua Vojvodina poslednjeg kola SRLS za žene\nŽRK Radnički - ŽRK Minaqua Vojvodina poslednjeg kola SRLS za žene\nEkipa Radničkog u okviru poslednjeg,9-og kola SRLS za žene u subotu 14.novembra u hali Jezero dočekuje ekipu Minaqua-Vojvodine. Povodom te utakmice je održana konferencija za štampu u prostorijama kluba.\n-Imali smo težak raspored iza nas u kom smo odigrali šest utakmica u 14 dana.Ovu nedelju smo iskoristili da oporavimo par devojaka i spremni dočekamo poslednji meč ovog dela prvenstva.Iako ekipa Minaqua ima samo 2 boda,ta činjenica nas ne zavarava i u meč ulazimo maksimalno spremni i koncentrisani.Tok meča će odrediti moju želju da ukažem šansu devojkama koje su imale manju minutažu.Prihvatamo ulogu favorita ali je moramo opravdati na terenu-jasan je šef struke Aleksandar Radosavljević.\n-Spremale smo se za ovu utakmicu kao i za svaku drugu i želimo da završimo sezonu pobedom pred našom publikom.Za nas nema razlike sa kim igramo,pružićemo svoj maksimum kao i uvek do sada.Pozvala bih publiku i naše navijače da dođu u što većem broju i da zajedno proslavimo osvajanje nova 2 boda.-poručila je univerzitetska reprezentativka iz redova Radničkog Sanja Simić..\nPočetak utakmice je zakazan za 18 časova a sudi sudijski par Boban Blagojević i Branislav Đokić iz Jagodine.\nDatum: 14.11.2015. Autor: Saša Jančić\n+ Minimalan poraz Tigrica u derbiju\n+ Kadetkinje ŽRK Radničkog prve u Lig...\n+ Tigrice maksimalno na Kikindu\n+ Muška juniorska reprezentacija Srbij...\n+ ŽRK Radnički dobio Đurđevdansku n...


Fiskalni savet: Srbija zbog korupcije ima najmanji rast u Evropi - Ozonpress :: internet portal\nTag: BDP, korupcija, privreda\n„BDP po stanovniku Srbije upola je manji od zemalja Centralne i Istočne Evrope (CIE) i tek je na trećini nivoa razvijenih zemalja Zapadne Evrope. BDP po stanovniku u Srbiji bio je na početku decenije na nivou od oko 62 odsto\nproseka zemalja CIE, a u 2017. pao je na ispod 55 odsto.\n„Analize koje smo sproveli pokazuju da bi javne investicije u infrastrukturu trebalo povećati za najmanje jedan procentni poen, investicije javnih državnih i lokalnih preduzeća takođe za nešto preko jednog procentnog poena BDP-a, a investicije domaćeg privatnog sektora za tri, četiri poena BDP-a. Takođe, korupcija i vladavina prava, osim direktnog uticaja na ubrzanje privrednog rasta dodatno utiču na ubrzanje privrednog rasta i posrednim kanalom i to preko povećanja privatnih investicija.\nSlatina 02/03/2019 u 12:08 Odgovorite\nLokalni funkcioneri sve pokradoše.Samo što su gradovi morali da kupuju jelke plaćene su milijarde,partijskim agencijama iz BG za komarce i miševe milijarde,agencijama za procene navodnog rizika milijarde, a reprezentacije, ulice ,putevi,sanacije subvencije , prevoznnici graditellji,namešteni tenderi uglavnom nigde nema napretka a budzetskih para nema.Kad bi neko stopirao lokalne lešinare da ne kradu mi bi Švica.Stop korupciji,stop Jutkama.\nDjordje 03/03/2019 u 14:45 Odgovorite\nHehe, na lepom mestu su se skupili „zaključak je analize koju je Fiskalni savet pripremio za Kopaonik biznis forum.\nSad ce da vide sta ima da se „privatizuje u svoje dzepove“ na Kopaoniku.


Peta revizija sa MMF-om biće najteža\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će peta revizija aranžmana s Medjunarodnim monetarnim fondom biti najteža i da će morati biti donete teške mere.\n“Onaj prvi deo racionalizacije (zaposlenih u javnom sektoru) sprovešćemo u skladu s dogovorom sa MMF-om, ali peta revizija će biti najteža. Moraćemo da izvedemo teške mere, a za to će nam biti potrebna podrška”, rekao je Vučić na Biznis forumu na Kopaoniku.\nOn je rekao da je ne vidi da će biti daljih problema, ako Srbija prodje petu revizuju sa MMF-om i dodao da će za to biti potrebna ogromna podrška Vladi Srbije.\nOn je naveo da Srbija na dobrom putu dokle god ima aranžman s MMF-om.\nMisija MMF-a je zvanične razgovore povodom četvrte revizije trogodišnjeg aranžamana s vlastima u Srbiji počela 18. februara, a dogovoreno je da se razgovori nastave posle formiranja nove srpske vlade.\nVučić je rekao da je važno da Srbija kao društvo ne pravi kompromise s raznim vrstama ekstremizma, jer bi je to dovelo u političke i ekonomske probleme.\nOn je istakao da bi put lakih rešenja vodio Srbiju u ambis i konačnu propast.\n“Nikakve komprimise po pitanju politike da li se ide u budućnost ili se vraćamo u prošlost, lično neću da pravim”, rekao je premijer i dodao da Srbija mora da ide u budućnost i da čuva prijateljstva sa svima.


Prevođenje sa finskog na slovenački jezik\nPrevod sa finskog na slovenački jezik\nPrevodi sa finskog na slovenački jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa finskog na slovenački jezik\nZa online prevod sa finskog na slovenački jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nOsnovni uslov da se direktno prevođenje dokumenata sa finskog jezika na slovenački smatra pravno validnim, to jest da obrađen dokument može klijent da koristi kada mu je potrebno, jeste da on poseduje i pečat zvanično ovlašćenog lica - sudskog tumača. Baš takav način obrade primenjuju i stručnjaci koje zapošljava Prevodilački centar Akademije Oxford i praktično rečeno, svakom klijentu omogućuju da uštedi i vreme, ali i novac.\nZarad overe pečatom sudskog tumača se iziskuje dostavljanje originalnih dokumenata na uvid, te je omogućeno da ih klijent lično donese u prostorije bilo kojeg predstavništva ove institucije, odnosno da ih pošalje preporučeno, a preko “Pošte Srbije” ili da ih dostavi preko bilo koje kurirske službe.\nHitno prevođenje dokumenata sa finskog jezika na slovenački je takođe dostupno zainteresovanim klijentima, a tada se prvo skenirana dokumenta šalju elektronskim putem, pa naknadno dostavljaju na uvid.\nPo završetku obrade, klijenti dolaze lično i preuzimaju obrađena dokumenta ili im kurirska služba sadržaje isporučuje na adresu, a ta usluga se naplaćuje dodatno i to isključivo po cenovniku koji pomenuta služba bude primenjivala u datom trenutku.\nIzuzev onih dokumenata koja se predaju nadležnim institucijama, to jest različitih vrsta uverenja, potvrda, saglasnosti i izjava (potvrda o slobodnom bračnom stanju, potvrda o visini primanja, saglasnost za zastupanje, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o stalnom zaposlenju, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o stanju računa u banci i ostala), sudski tumači i prevodioci obrađuju i sva dokumenta koja ulaze u sastav kako medicinske dokumentacije (lekarski nalazi, dokumentacija o medicinskim proizvodima, specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstvo za lekove i karakteristike proizvoda i druga), tako i sva ona koja čine poslovnu, tendersku, građevinsku ili tehničku dokumentaciju (rešenje o osnivanju pravnog lica, fakture, revizorski izveštaji, poslovne odluke, statut preduzeća, finansijski izveštaji, osnivački akt preduzeća, godišnji izveštaji, građevinski projekti, laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda, uputstvo za rukovanje i ostala).\nRazličita dokumenta iz domena prava, ali i ona koja su vezana za oblast nauke ili obrazovanja, isto tako oni mogu kompletno da obrade. Uz prevod diplome i dodatka diplomi sa finskog jezika na slovenački, odnosno svedočanstva o završenim razred ima osnovnih i srednjih škola, kao i tekovina Evropske Unije, te nastavnih planova i programa fakulteta, presuda o razvodu braka i rezultata naučnih istraživanja, na zahtev klijenata se obrađuju i punomoćje za zastupanje, naučni patenti i sertifikati, ali i sva ostala dokumenta koja se vezuju za pomenute oblasti.\nPreostalo još da pomenemo i to da je obavezan svaki pojedinačni klijent kome su potrebni direktni prevodi dokumenata u ovoj jezičkoj varijanti, da se raspita i to samostalno da li je overa Apostille ili takozvanim haškim pečatom za ta dokumenta obavezna. Navedenu informaciju ne mogu da mu daju prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford, jer nisu obavezni da sa time budu upoznati, pošto se pomenuta overa ne nalazi u njihovoj nadležnosti. Uz informaciju o tome da li je ovaj pečat obavezno staviti na ta dokumenta, klijent treba da pribavi i podatak po kom principu se ona vrši, to jest da li se haški pečat stavlja na kraju obrade konkretnog dokumenta ili na njenom početku.\nSve sadržaje koji su vezani kako za oblast interneta (online prodavnice, aplikacije, web katalozi, različite vrste programa, internet sajtovi i druga), tako i one koji se odnose na oblast marketinga, kao što su na primer PR tekstovi, reklamni flajeri i plakati, odnosno vizit kartice, katalozi i brošure, ali i mnogi drugi, isto tako će po zahtevu klijenta pomenuti stručnjaci da prevedu maksimalno profesionalno.\nSpecijalizovani smo i za usmeno prevođenje sa finskog jezika na slovenački, a izuzev prevoda uz pomoć šapata u konkretnoj kombinaciji jezika, prevodilac i sudski tumač, u skladu sa zahtevima samog događaja vrše i konsekutivno, kao i simultano prevođenje u toj varijanti i jezika. Isto tako se i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje nalazi na listi usluga koje su omogućene zainteresovanima.\nRazličite vrste televizijskih i radijskih emisija, zatim igrane filmove, reklamne poruke i crtane filmove, ali i serije, dokumentarne i animirane filmove, to jest sve vrste video i audio sadržaja, ne samo da prevodimo u navedenoj varijanti jezika, već ih možemo i profesionalno sinhronizovati ili titlovati.\nDostupna je i usluga redakture sadržaja različite vrste, a lektori i korektori su za njeno izvršenje zaduženi. Svakako će prevodioci i sudski tumači profesionalno da obrade kako časopise različitih vrsta i novinske članke, tako i bilo koje književno delo i udžbenike, a po potrebi vrše i direktno prevođenje tekstova sa finskog jezika na slovenački i to sadržaja različite dužine, namene, tematike i kompleksnosti.\nBudući da se ne zahteva dostavljanje originala na uvid, kao što je to kod obrade dokumenata, klijenti kojima su potrebni direktni prevodi u pomenutoj varijanti jezika za bilo koju vrstu ovih sadržaja, treba ne samo da nam ih pošalju na obradu elektronskim putem, nego i da ih na isti takav način preuzmu.\nPrevodi dokumentarnih filmova sa finskog jezika na slovenački\nDodatna usluga koja je vezana za direktno prevođenje dokumentarnih filmova sa finskog na slovenački jezik uključuje mogućnost kako njihovog profesionalnog titlovanja, tako i sinhronizacije. Klijenti koji zahtevaju ovu uslugu, zapravo u optimalnom roku dobijaju kompletno obrađene kako dokumentarne filmove, tako i bilo koju drugu vrstu što video, što audio sadržaja, te mogu brzo nakon preuzimanja da ih puštaju i na radiju i na televiziji, ali i u bioskopu, to jest gde god žele. Napominjemo da će prevodilac i sudski tumač, izuzev dokumentarnih da prevedu, a zatim svojim kolegama prepuste izvršenje dodatne usluge i za igrane filmove, serije i zabavne, ali i informativne emisije, kao i za animirane i crtane filmove, reklamne poruke, dečije i obrazovne emisije i mnoge druge vrste audio ili video materijala.\nDirektni prevodi internet sajtova sa finskog na slovenački jezik takođe mogu da budu izvršeni po zahtevu zainteresovanog klijenata, a uz implementaciju pravila koja su vezana za optimizovanje tih sadržaja, to jest uz korišćenje SEO (Search Engine Optimisation). Glavni cilj ovakvog načina obrade ne samo sajtova, nego i svih ostalih online sadržaja, jeste dostizanje boljeg mesta u polju pretrage. A sudski tumač i prevodilac će da obrade i aplikacije bilo koje vrste, kao i internet prodavnice, zatim programe, online kataloge i mnoge druge sadržaje koji su na mreži dostupni.\nTakođe, zainteresovanim klijentima omogućujemo da dobiju i profesionalan prevod tekstova sa finskog na slovenački jezik, a izuzev popularnih tekstova različite tematike, dužine i složenosti, prevodilac i sudski tumač maksimalno kvalitetno prevode i stručne tekstualne materijale. Pored onih koji se bave temom iz domena sociologije, filozofijr ili psihologije, odnosno građevinske industrije, marketinga i komunikologije, te informacionih tehnologija, turizma i ekologije i zaštite životne sredine, ovi stručnjaci pristupaju obradi i svih onih tekstualnih sadržaja koji su vezani kako za oblast menadžmenta, bankarstva, nauke i medicine, tako i onih čija tema se primarno odnosi na oblast politike, finansija i obrazovanja, ali i farmacije, ekonomije i još mnogo drugih oblasti, iz domena društvenih ili prirodnih nauka.\nPrevođenje PR tekstova sa finskog na slovenački jezik\nPretpostavljamo da klijenti znaju koje su osobenosti reklamiranja putem PR tekstova, tako da bi trebalo da im bude jasno zbog čega prevodilac i sudski tumač Akademije Oxford njihovoj obradi u navedenoj varijanti jezika pristupaju vrlo pažljivo i profesionalno. Naime, poruka koja se u sadržajima ovog tipa nalazi mora da bude pravilno oblikovana u duhu ciljanog jezika, a kako bi bio ostvaren uspeh prilikom prevođenja. Podrazumeva se, takođe da će naši stručnjaci na zahtev klijenata, izvršiti i prevođenje plakata sa finskog jezika na slovenački, odnosno reklamnih letaka i flajera, te da će svakako prevesti i vizit kartice, brošure, kataloge i ostale materijale koji su vezani za marketing.\nSem toga, klijentima je na raspolaganju i mogućnost izvršenja profesionalne korekture i lekture, to jest sva dokumenta ili drugi sadržaji koji su prevedeni u ovoj varijanti jezika, ali ne uz poštovanje pravila struke i slovenačkog jezika, mogu da budu podvrgnuti profesionalnoj redakturi. A nakon što korektori i lektori budu stručno obradili takve sadržaje, potpuno smo sigurni da će pojedinačni klijent pruženom uslugom biti zadovoljan.\nDirektni prevodi knjiga sa finskog jezika na slovenački uključuju obradu kako udžbenika, tako i romana, dela beletristike i ostalih književnih dela. Sudski tumač i prevodilac mogu, isto tako ako je potrebno da obrade i sadržinu najpre ilustrovanih i dečijih, a zatim i stručnih časopisa, ali i članaka iz novina.\nMeđu brojnim uslugama koje su dostupne zainteresovanima, posebno treba izdvojiti usmeno prevođenje sa finskog jezika na slovenački, a prvenstveno zato što naši stručnjaci vrše sve tri vrste te usluge, to jest specijalizovani su i za prevod uz pomoć šapata u toj kombinaciji jezika, ali i za konsekutivni, odnosno simultani prevod. A uz osnovnu uslugu, našim klijentima je omogućeno i da po vrlo povoljnim uslovima izvrše iznajmljivanje profesionalne opreme za simultano prevođenje. Pre nego što budemo zvanično oformili ponudu, zahtevamo da nam klijent koji je za tu uslugu zainteresovan, dostavi sve informacije o događaju i njegovoj organizaciji, a prvenstveno da nas informiše o broju učesnika i o njegovom trajanju, kao i o mestu na kome će on da bude organizovan.\nPrevod specifikacija farmaceutskih proizvoda sa finskog jezika na slovenački\nBudući da je u pitanju dokument, to jest direktno prevođenje specifikacija farmaceutskih proizvoda sa finskog na slovenački jezik svakako uključuje i njegovu veru, pa klijent treba na uvid da dostavi i originalna dokumenta. Njemu se, takođe preporučuje i da izvrši sve potrebne provere koje se odnose na overu haškim, odnosno takozvanim Apostille pečatom.\nSva ostala dokumenta koja čine medicinsku dokumentaciju, a primarno uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, odnosno lekarske nalaze i dokumentaciju o medicinskim proizvodima, prevodioci i sudski tumači takođe kompletno obrađuju u navedeno jezičkoj varijanti.\nDostupni su i direktni prevodi uverenja o državljanstvu sa finskog na slovenački jezik, ali i svih ostalih ličnih dokumenata, počev od pasoša, izvoda iz matične knjige rođenih, lične karte i potvrde o prebivalištu, preko izvoda iz knjige umrlih i venčanih, pa do različitih tipova dozvola i to kako vozačke, tako i radne, odnosno saobraćajne i dozvole za boravak.\nSvakako će naši stručnjaci odgovoriti na zahtev bilo kog klijenta koji želi da u navedenoj jezičkoj varijanti dobije obrađenu poslovnu dokumentaciju, a bez obzira da li zahteva prevod rešenja o osnivanju pravnog lica ili poslovnih odluka, odnosno osnivačkog akta ili statuta preduzeća, te revizorskih, finansijskih i godišnjih poslovnih izveštaja, ali i mnogih drugih dokumenata koja ulaze u sastav poslovne dokumentacije.\nDirektno prevođenje uverenja o neosuđivanosti sa finskog na slovenački jezik je takođe omogućeno klijentima, kao i potvrda o slobodnom bračnom stanju, saglasnosti za zastupanje i potvrda o redovnim primanjima, a sudski tumač i prevodilac takođe kompletno obrađuju i potvrdu o stanju računa u banci, uverenje o nekažnjavanju i potvrdu o stalnom zaposlenju, ali i još mnogo nepomenutih dokumenata koja se predaju nadležnim službama.\nPored građevinskih projekata, naši stručnjaci obrađuju i ostala dokumenta koja čine građevinsku dokumentaciju, kao i laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda i uputstvo za rukovanje, odnosno sva ostala dokumenta koja čine dokumentaciju za tendere i tehničku.\nUz direktan prevod pravnih akata sa finskog na slovenački jezik (punomoćje za zastupanje, ugovori, sudske žalbe i rešenja, licence, tekovine Evropske Unije, sudske tužbe, sertifikati, presude o razvodu braka, sudske odluke i ostala dokumenta iz domena prava ili sudstva), profesionalni sudski tumač i prevodilac vrše kompletnu obradu i za različita dokumenta iz domena kako nauke, tako i obrazovanja. Na zahtev klijenata oni će da prevedu ne samo diplomu i dodatak diplomi, naučne radove i patente, odnosno svedočanstva završenih razreda osnovnih i srednjih škola, već i nastavne planove i programe fakulteta, prepis ocena i rezultate naučnih istraživanja, ali i diplomske, odnosno seminarske radove, te potvrdu o redovnom školovanju i uopšteno, bilo koji dokument koji sa pomenutim oblastima ima veze.\nPoslovnica finski na slovenački slovenački na finski\nJagodina 2800 3200 2800 3200\nParaćin 2800 3200 2800 3200\nBeograd 2800 3200 2800 3200\nNovi Beograd 2800 3200 2800 3200\nBanovo Brdo 2800 3200 2800 3200\nMladenovac 2800 3200 2800 3200\nKragujevac 2800 3200 2800 3200\nNiš 2800 3200 2800 3200\nLeskovac 2800 3200 2800 3200\nSombor 2800 3200 2800 3200\nĆuprija 2800 3200 2800 3200\nČačak 2800 3200 2800 3200\nKraljevo 2800 3200 2800 3200\nPožarevac 2800 3200 2800 3200\nSmederevo 2800 3200 2800 3200\nUžice 2800 3200 2800 3200\nNovi Sad 2800 3200 2800 3200\nPančevo 2800 3200 2800 3200\nZemun 2800 3200 2800 3200\nZrenjanin 2800 3200 2800 3200\nŠabac 2800 3200 2800 3200\nNovi Pazar 2800 3200 2800 3200\nValjevo 2800 3200 2800 3200\nBor 2800 3200 2800 3200\nVoždovac 2800 3200 2800 3200\nZaječar 2800 3200 2800 3200\nSremska Mitrovica 2800 3200 2800 3200\nRuma 2800 3200 2800 3200\nSubotica 2800 3200 2800 3200\nKruševac 2800 3200 2800 3200\nVranje 2800 3200 2800 3200\nInđija 2800 3200 2800 3200\nVršac 2800 3200 2800 3200\nPirot 2800 3200 2800 3200\nStara Pazova 2800 3200 2800 3200\nAranđelovac 2800 3200 2800 3200\nZvezdara 2800 3200 2800 3200\nObrenovac 2800 3200 2800 3200\nKikinda 2800 3200 2800 3200\nza finski i slovenački jezik