Naslov: Katarakta Sub Feb 26, 2011 12:44 am\nImam bigla star je 4 meseca, dobila sam ga za rodjendan u januaru, medjutim vec ovako mali ima problem sa vidom tacnije ima ranu fazu katarakte. Naravno posto je poklon u pitanju kupac nije znao za taj problem ali i nakon sto smo saznali da slabije vidi i da ce mu se vid pogorsavati vremenom nije dolazilo u obzir da ga vratimo nazad.\nIsli smo kod veterinara i tamo smo saznali za problem i resenje postoji, operacija je u pitanju ali ne pre godinu dana i cilj je da mu vid oslabi sto vise kako bi sama operacija bila sto uspesnija, nakon operacije vid bi mu se vratio 100%.\nSticajem okolnosti komsinica u mojoj zgradi upoznata sa njegovim vidom mi je preporucila neke kapi na bazi aloje koje su psa od njene drugarice potpuno izlecile. Planiram da se raspitam kod veterinara sta misli o tome, da li da mu dajemo ili da se ceka operacija?!\nBila bih jako zahvalna svima ako bi podeili sa mnom neka iskustva na ovu temu, a ako imaju lepe vesti jos bolje\nVerujem da ce biti sve OK, sta vise sigurna sam, ali ako ima neka druga opcija a da bas nije operacija otvorena sam za slusanje saveta. Hvala unapred.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 12:20 pm\nJa stvarno ne znam nista o tome. Zelim ti da ti kuca bude dobro.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:03 pm\nOd mog druga pas je imao kataraktu,nije im preporucena operacija,jedino su mu neke kapi davali,ali na zalost nismo uspeli da vidimo da li imaju efekta jer je kuca bila stara i relativno brzo uginula.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:27 pm\n@Dika: Hvala na podrsci i bice dobro\n@tedibi: Moja kuca je stene i dobra je stvar sto je mlad i ima sansu da se izlaci( sta vise izlecice se) samo je pitanje da li ima nekih dobrih kapi koje bi pomogle kako bi se sama operacija izbegla, e sada ako nema sta je tu je.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:34 pm\nNe znam kako to kod pasa ide,ali mislim da inace kod katarakte,bar sto se ljudi tice,ne pomaze nista osim operacije. Barem mislim da ne bi operisali sve ljuda da mogu da ih izlece kapima.\nZnam kakva je operacija za ljude i ako se isto radi i psima onda to nije nista strasno.\nNe znam ko vam je veterinar,ali na faxu radi vet koji je najbolji oftamolog za pse u srbiji,pa bi mozda bilo dobro da odes kod njega i konsultujes se\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:38 pm\nA evo i konatka\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:43 pm\nU principu je ista operacija kao i kod ljudi, i ima pozitivan ishod ( sto je dobro).\nIdem kod Novaka veterinara (veterinarska ambulanta Novak), on je bio lekar mom bivsem psu pa je sada i ovom. Znam ga jako dugo i imam poverenja u njega. Lekar koji bi ga operisao a sa kojim ova ambulanta radi je iz Cehoslovacke, dolazi samo na poziv i ima najsavremenije instumente sto se tice same operacije. Ali hvala na informaciji, icicu i do ovog oftamologa.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:49 pm\nOvaj broj gore je broj katedre i preporucila bih ti da se licno sa njim dogovoris gde da dodjes i kada i nikako da ne ides u ambulantu faxa.\nNije na odmet cuti misljenje od nekoliko veterinara,posebno od Milica jer je stvarno strucan na tom polju.\nSrecno i nadam se da ce beban uskoro videti kao soko\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 2:55 pm\nNisam te samo najbolje razumela zasto da ne idme u ambulantu faxa?\nP.s. Zvacu ga, hvala puno\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 3:05 pm\nU ambulanti faxa praksu vrse studenti. Tako da bi tvoja kuca bila divan primer za predavanje i obuku buducih veterinara,pa cisto da bi izbegla da budete zamorcici...\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 3:09 pm\nAaaaaaaa ne nikakoooo, znam ja da na nekome mora da se uci ali bih izbegla da to budemo mi\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 3:14 pm\nPosebno sto ste vi specificni,retko se desava da tako mlad pas ima kataraktu,pa biste im taman dobro dosli,tako reci bili biste opsta atrakcija medju studentima,sto bi za bebana bila trauma. U ambulanti ih je uvek puno pa se svi okupe i zagledaju,jeziva situacija za stene.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 7:16 pm\nMoja kokerka je imala kataraktu i sa osam godina potpuno oslepela. I mi smo bili Novakovi pacijenti. Meni su tada (doduše pre 5 godina), rekli da je operacija rizična, pošto je psima sočivo duboko i zavisno od položaja, može, ili ne da ima uspeha. Uspehom se smatralo to da se sočivo izvadi i vid vrati oko 10%, pošto kod pasa ne ugrađuju veštačka sočiva, zbog velike razlike u veličini pasa i pošto bi to bilo veoma skupo, tako da se to ovde nije radilo. Ja sam onda odustala, pošto ni tih 10% nije bilo sigurno, a mogla je da ostane bez oka. Nadam se da je to, posle 5 godina, uznapredovalo i da će tvoj pas da se izleči. Ja bih probala sa kapima i raspitivala se za što više mišljenja. Srećno!!!\nNemoj da te ovo uplaši! Ipak je to bilo poodavno. Iščitaj malo razne sajtove na tu temu. Negde sam pročitala da je ta operacija u Hrvatskoj postala rutinska, a možda i kod nas, samo je pitanje koliko košta.\nPoslednji put izmenio Dolly dana Sub Feb 26, 2011 7:28 pm, izmenio ukupno 2 puta\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 7:26 pm\nmi iz ovog ugla mozemo samo da damo podrsku i pozelimo sve najbolje\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 8:03 pm\nJeste postala rutinska operacija tako su mi i rekli, izlecenje je sigurno, ali je i skupo.\nNe bojim se same operacije jer ce posle nje svakako videti ali mi je malo hevi taj post operativni period, kako ce mu biti, mada su mi takodje rekli da oporavak ne traje duze od mesec dana.\nProbacu i ja sa kapima, bar mu nece naskoditi, ako uspe super ako ne uspe onda operacija.\nNaslov: Re: Katarakta Sub Feb 26, 2011 8:56 pm\nda ti i ja nesto napisem na ovu temu... moja Jaca je imala kataraktu (izmedju ostalog)\ni bila sam kod hadzimilica i kod oftamologa za bebe,vise puta.. kod njenog slucaja nije bilo govora o operaciji...a sto se tice same katarakte je bilo preporuke da se ceka jedan period,posle operativni tok je prilicno naporan kod pasa,i receno je da je ta operacija kod pasa u odnosnu na humanu operciju skidanje katarakte komplikovana zbog drugacijegoblika oka ili kako vec strucno bi to zvucalo...\nnama je prepisao makulin kapsule i vitamin b, pogotovu sto je beba,kao sto je i jaca bila,kada sam saznala..\ninace je ta operacija uzasno skupa..\nJaca je prelepo zivela i sa kataraktom i sa ostecenjem ocnog dna i sa jedimm okom koji je u embrionalnoj fazi razvica zaostalo..\nvama zelim sve naj,ako imate bilo kakvo pitanje javite se na pm...\nNaslov: Re: Katarakta Ned Feb 27, 2011 10:24 pm\nHvala svima vama na podrsci i savetima zaista puno znaci, planiram da odemo kod Hadzi- Milica cisto da cujem sta ce on da kaze, ko zna, mozda i ne bude trebala operacija a mozda i bude trebala, znam samo da su mi rekli da je ako i dodje do operacije ishod 100% uspesan i da pas nakon toga vidi najnormalnije. Ne bi me valjda lagali?!\nNaslov: Re: Katarakta Ned Feb 27, 2011 10:45 pm\nZelimo da uspesno prebrodite problem i voleli bismo da nam se pridruzite na forumu i predstavite svog usonju\nNaslov: Re: Katarakta Pon Feb 28, 2011 12:24 am\nHocemo vrlo rado cim se budemo slikali u svim izdanjima\nMala pomoc, novi smo na forumu pa nas zanima gde da tacno kacimo slike?\nNaslov: Re: Katarakta Pon Feb 28, 2011 1:35 am\nU odeljku SNOOPY otvoris novu temu pod nazivom Ime tvog psa i odakle je,tu pises sve o njemu i kacis slika koliko hoces\nNaslov: Re: Katarakta


Lillard: Spreman sam za MVP razinu | NBACro.com\nObjavljeno: 24.10.2016 23:36\nNo, da li je tko pomislio na Damiana Lillarda koji iza sebe ima najbolju sezonu karijere? U razgovoru za lokalni portlandski radio Damian se dotakao ciljeva za nadolazeću sezonu, a to je ni manje ni vise nego MVP naslov regularne sezone:\n“Što se tiče ličnih ciljeva za sezonu koja dolazi smatram da sam sposoban odigrati sezonu na MVP razini. Kao momčad možemo odigrati sasvim respektabilnu sezonu tako da mislim da se mogu nagraditi MVP nagradom”, kazao je optimistični Lillard.\nPrethodne sezone Lillard je zabijao 25 poena te dijelio 6.8 asistencija po utakmici što je zaista impresivna statistika što dokazuje da popularni Dame bez sumnje posjeduje izuzetan napadački arsenal, no da bi se našao u razgovoru za MVP nagradu individualne statistike bi trebale porasti kao i uspjeh Portland Trail Blazersa kao momčadi.\nNagradu za najkorisnijeg igrača obično osvajaju igrači čije ekipe završe među top 5 ligi, a što se Portlanda tiče obrana treba skočiti na novi level kako bi napravili iskorak na Zapadu.\nVideo: Brzi vlak Lillard kroz Lakerse do obruča


GMO zakon – Branimir Dolibašić\nTiho, brzo i u pozadini, gotovo kradomice, uz 100 glasova “za” te 2 “suzdržana, donesen je konačni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o GMO, u hitnom postupku. Riječ je o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s propisima Europske unije. Tužna je to stvar kada se o budućnosti na ovakav način i preko-koljena tehnikom donose ključni zakoni o hrani, pa makar i bili samo usklađivanje, jer nije riječ o efemernoj stvari, niti je usklađivanje s propisima EU domaća zadaća prepisivanja. Usklađujemo bez pogovora, bez rasprave i bez mogućnosti stava – referendum anyone?\nStranke vladajuće politike uvjeravaju da će Hrvatska ostati zemlja bez GMO, skeptici optužuju da se vrata GMO-u otvaraju ovakvim zakonom, treći se protive hitnom postupku i pozivaju na kvalitetniju i dužu raspravu.\nOno što u cijeloj stvari izmiče iz središta interesa javnosti je jednostavno pitanje što je nama zapravo GMO? O tome nema debate, jer u suštini nitko o tome ne želi doista raspravljati. Nije da nema tko, jednostavno nije tema od interesa. Jedno jednostavno pravilo koje bi riješilo mnoga pitanja i dalo polog za budućnost odlučivanja o ovoj temi, ponovno je preskočeno. Ovdje bi ga vrijedilo ponovno navesti:\nZakonski uvesti obavezu deklariranja GMO sastojaka.\n. U zemlji u kojoj polja zjape zapuštena u korovu i šikari, gdje stopa uvoza hrane nezajažljivo galopira uvis, doista bi bilo teško naći iole opravdanog razloga za primjenu GMO, kao zbog intenzivnog uzgoja hrane u trećim zemljama gdje je stopa gladi vrlo visoka. Ne kod nas više prolazi deviza “može da bude, ali ne mora da znači”. Razlog je posttranzicijski raspad sustava (u nedostatku boljeg izraza za opis stanja društva u kojem živimo), gdje nije nužno da “jači kači”, već ponekad zapravo jednostavno ignoriramo taj veliki bijeli svijet gdje se nešto dešava, ali nije nas baš puno briga.\nGlad, GMO, hrana, zakon, zapadna hrana


Vesti dana, 23. septembar 2020. Beograd, Srbija, svet - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » Vesti dana, 23. septembar 2020. Beograd, Srbija, svet\nVesti dana, 23. septembar 2020 - Beograd, Srbija, svet (foto: Aleksandra Prhal)\nVesti dana, 23. septembar 2020. Beograd, Srbija, svet\nAh Neša 23. septembar 2020. Obrati pažnju! Postavite komentar\nVesti dana u Beogradu, Srbiji, svetu. Danas je sreda, 23. septembar 2020. Srbija među najboljima u Evropi po epidemiološkoj situaciji. Na Kipar sa negativnim PCR testom.\n»»» Statistički podaci o virusu korona u Srbiji od početka pandemije do 23. septembra 2020. u 15.00:\nbroj zaraženih osoba od početka pandemije: 33.080; broj smrtnih slučajeva: 744 (u poslednja 24 sata – 1; broj testiranih osoba: 1.092.359; broj testiranih osoba u poslednja 24 sata: 7.466; broj novozaraženih u poslednja 24 sata: 81; procenat smrtnosti: 2,25%; broj osoba na respiratorima: 22; broj hospitalizovanih osoba: 315. Na Kosovu – broj zaraženih osoba od početka pandemije: 15.063 (aktivnih slučajeva: 1.880; preminulih: 613).\nNove vesti dana iz Beograda, Srbije i sveta – 23. septembar 2020.\n19.45… Formirana je nova skupštinska većina u Crnoj Gori, po prvi put bez DPS-a.\n19.45… Policija i dalje ne otkriva ima li pomaka u potrazi za Ivanom Kontićem, osumnjičenim za brutalno prebijanje u Jevrejskoj ulici. U međuvremenu smenjen je načelnik novosadske policije, ali bez zvaničnog objašnjenja. Nezvanično, unutrašnja kontrola još nije završila istragu o eventualnim propustima u policijskoj istrazi tog slučaja.\n19.30… Po rečima direktora Kancelarije za informacione tehnologije i e-upravu Mihaila Jovanovića izrada centralnog registra stanovništva otkrila je neverovatan podatak – da više od 2,8 miliona stanovnika Srbije nema jedinstveni matični broj građana.\n18.30… Ljudi su društvena bića imaju potrebu da se druže. Štaviše, ljudi koji imaju slabije socijalne veštine imaju 50 odsto veću verovatnoću da će živeti kraće od onih koji imaju jače društve veze, tvrde rezultati metaanalize koja je obuhvatila više od 308 hiljada ljudi. Drugim rečima, čini se da je usamljenost smrtonosna poput pušenja 15 cigareta dnevno.\n17.15… Nevladina organizacija „Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti“ (UZUZ) je ocenila da su „studenti u pravu kada traže 30 odsto snižene školarine“ u Srbiji.\n16.30… U Centralnoj evidenciji objedinjenih procedura za izdavanje građevinskih i drugih dozvola u građevinarstvu Srbije u prvih šest meseci 2020. primljeno je 12.798 zahteva za izdavanje građevinske dozvole, a to je 3,5 odsto manje zahteva nego prošle godine.\n13.15… Kada je reč o proizvodnji čestica sumpor-dioksida Elektroprivreda Srbije je i dalje ubedljivo najveći zagađivač vazduha u Srbiji: zagađuje vazduh šest puta više nego što je dozvoljeno!\n13.00… Fudbaleri Bajerna Robert Levandovski i Manuel Nojer, kao i prvotimac Mančester Sitija Kevin De Brujne ušli su u uži izbor za najboljeg fudbalera sezone 2019/2020, saopštila je Evropska fudbalska unija (UEFA).\n12.45… Od petka u 18 sati do danas u Srbiju se vratilo 23.000 građana, a polovina njih je stigla iz Crne Gore, kaže ministar zdravlja Zlatibor Lončar. On je rekao da je 36 osoba u danu povratka već imalo simptome virusa korona.\n12.30… Zbog neakademskog ponašanja prilikom odlučivanja o doktoratu Siniše Malog, aktuelnog ministra finansija, dekanu Fakulteta organizacionih nauka (FON) Miliji Suknoviću preti izricanje javne opomene zbog kršenja Kodeksa profesionalne etike, piše u najnovijem istraživanju BIRN-a, objavljenom danas na sajtu javno.rs.\n12.30… Organizacija Transparentnost Srbija saopštila je da je podnela predlog za brisanje nezakonitih zastupnika javnih preduzeća iz registra, jer od njih 34 u državnom vlasništvu samo devet ima direktore izabrane na konkursu, kao što nalaže zakon, dok su u 22 na čelu vršioci dužnosti, a za tri nije bilo moguće utvrditi u kojem je statusu direktor.\n11.45… Među 10.500 stanara studentskih domova u Beogradu trenutno nema nijedan potvrđen slučaj prisustva koronavirusa, saopštio je Studentski centar.\n10.45… Evropski šampionat u veslanju za juniore, uz učešće 426 takmičara iz 27 zemalja, održaće se narednog vikenda na Adi Ciganliji. Zbog pandemije korona virusa mnoga velika sportska nadmetanja su otkazana ili odložena, računajući i Olimpijske igre, ali zahvaljujući dobroj epidemiološkoj situaciji u Srbiji, Beograd će, uz sve neophodne mere, organizovati ovo prestižno takmičenje.\n10.15… Oko 60 učenika u školama u Srbiji, obolelo je od korona virusa od početka nastave, izjavio je ministar prosvete Mladen Šarčević, uz ocenu da je to minimalan broj na 850.000 dece.\n8.45… U Ministarstvu zaštite životne sredine razmatra se mogućnost da se naredne godine omogući subvencionisanje ugradnje uređaja na gas u nove i polovne automobile kako bi se smanjilo zagađenje od izduvnih gasova, kao i subvencionisanje nabavke bicikala kako bi se smanjila upotreba automobila.\n8.45… Više od 1.200 restorana u Kanadi udružilo se u pozivu vladi na snažnije i dugoročne ekonomske programe tokom pandemije Kovida-19, uključujući subvencije zarada i olakšice za zakup, upozoravajući da bi tri od pet kanadskih restorana ove jeseni moglo da bude trajno zatvoreno.\n8.30… Šef kancelarije Svetske zdavstvene organizacije u Srbiji Marijan Ivanuša izjavio je da je Srbija po trenutnoj epidemiološkoj situaciji među najboljima u Evropi, da se „jako dobro drži“ nakon „izrazitog“ pogoršanja u julu i avgustu.\n8.30… Telekom Srbija podigla je cene svojih kablovskih paketa, a da, sem objave cena na sajtu, građane o tome nije obavestila. Oni koji štite prava potrošača kažu da time Zakon nije direktno prekršen, ali jesu prava korisnika.\n8.30… Mera nadzora koja je uvedena od prošlog petka nije namenjena samo za tekuće prilike, već se očekuje da se produži i na period praznika, izjavio je danas član Kriznog štaba, epidemiolog Predrag Kon.\n8.15… Košarkaši Denver Nagetsa savladali su Los Anđeles Lejkerse 114:106 i smanjili na 2-1 u finalu Zapada NBA plej-ofa.\n8.15… Konstitutivna sednica novog saziva Skupštine Crne Gore, na kojoj bi trebalo da bude izabran predsednik i potpredsednika parlamenta, biće održana danas.\n8.15… Državljani Srbije od sutra, 24. septembra, mogu da uđu na teritoriju Kipra ukoliko poseduju negativan PCR test, ne stariji od 72 sata, saopštile su kiparske vlasti, što je objavljeno i na sajtu ministarstva spoljnih poslova Srbije.\n8.15… Kulturni centar Beograda, u saradnji sa Gradskom organizacijom gluvih Beograda, Asocijacijom tumača srpskog znakovnog jezika, Savezom gluvih i nagluvih Srbije kao i Evropskim forumom tumača za znakovni jezik, danas od 10 časova, ispred svojih prostorija u Knez Mihailovoj ulici, predstaviće javnosti Međunarodni dan znakovnih jezika, kroz prigodan program, koji je prilagođen ovoj grupi osoba sa invaliditetom.\n8.15… U Beogradu su se noćas dogodile tri saobraćajne nezgode u kojima su dve osobe lakše povređene.\n☀ Vreme danas… Danas će biti pretežno sunčano, posle podne promenljivo, tek ponegde kratkotrajna kiša ili pljusak. I dalje toplo, najviša dnevna temperatura od 26 do 30 stepeni.\n» Broj zaraženih i preminulih: u Sloveniji – 4.558 (preminulih: 142), u Hrvatskoj – 15.136 (255), u BiH – 25.737 (778), u Crnoj Gori – 9.138 (146), u Albaniji – 12.666 (367), u Grčkoj – 15.928 (352), u Severnoj Makedoniji – 16.867 (705), u Bugarskoj – 19.123 (767), u Mađarskoj – 19.499 (694), u Rumuniji – 114.648 (4.503).\n» U celom svetu od početka pandemije zaraženo je oko 31.787.900 osoba. Do sada je od COVID-19 umrlo oko 975.600 osoba, a oporavilo se oko 23.403.800. Aktivnih slučajeva u celom svetu ima oko 7.408.500, objavljeno je na sajtu worldometers.info.\nPrethodni Bez struje i bez vode u Beogradu, 23. septembar 2020.\nSledeći Koncerti na Zidiću: Peter Zirbs


Boeing imenovao novog potpredsjednika vladinih operacija\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » avijacija » Boeing imenovao novog potpredsjednika vladinih operacija\nAirlines • aerodrom • avijacija • Najnovije međunarodne vijesti • Najnovije vijesti o putovanjima • Poslovna putovanja • vijesti • ljudi • odgovoran • tehnologija • turizam • transport • Travel Wire vijesti • Najnovije vijesti iz SAD -a\nZiad S. Ojakli imenovan je za izvršnog potpredsjednika Boeinga za vladine operacije\nOjakli se pridružuje Boeingu nakon uspješne i raznovrsne karijere na visokim pozicijama u odnosima sa globalnom vladom u automobilskoj i finansijskoj industriji, pored toga što je radio u administraciji Bijele kuće bivšeg američkog predsjednika Georgea W. Busha.\nZiad S. Ojakli imenovan je za novog izvršnog potpredsjednika Boeinga za vladine operacije od 1. oktobra 2021.\nOjakli će voditi Boeingove napore u javnoj politici, biti glavni lobist i nadgledati globalni angažman Boeinga.\nOjakli će odgovarati predsjedniku i izvršnom direktoru Boeinga Davidu Calhounu i bit će član Izvršnog vijeća Boeinga.\nKompanija Boeing danas je imenovala Ziada S. Ojaklija za izvršnog potpredsjednika kompanije za vladino poslovanje od 1. oktobra 2021. godine.\nU ovoj ulozi, Ojakli će voditi Boeingove napore u oblasti javnih politika, biti glavni lobist globalnog preduzeća i nadgledati Boeing Global Engagement, globalnu filantropsku organizaciju kompanije. Podnosiće izvještaj predsjedniku i izvršnom direktoru Boeinga Davidu Calhounu i bit će član Izvršnog vijeća kompanije. U ovoj ulozi Ojakli nasljeđuje Marca Allena, BoeingGlavni strateški direktor, koji je od prošlog juna bio privremeni izvršni potpredsjednik Vladinih operacija.\n„Ziad je dokazano rukovodstvo sa impresivnim rezultatima vodećih operacija javne politike i odnosa s vladom za globalne kompanije“, rekao je Calhoun. „Njegovo veliko iskustvo na izvršnim funkcijama u vladi i privatnom sektoru doprinijet će našem angažmanu s našim dionicima dok nastavljamo fokus na sigurnost, kvalitetu i transparentnost te transformiramo našu kompaniju za budućnost. Također želim zahvaliti Marcu Allenu na njegovom utjecajnom vodstvu u našoj vladinoj Operativnoj organizaciji posljednjih mjeseci jer je nastavila unapređivati prioritete politike naše kompanije. ”\nOjakli se pridružuje Boeing nakon uspješne i raznolike karijere na visokim pozicijama u odnosima sa globalnom vladom u automobilskoj i finansijskoj industriji, pored toga što je radio u Bela kuća administracija bivšeg američkog predsjednika Georgea W. Busha.\nNedavno je Ojakli bio upravni partner i stariji potpredsjednik Softbank od 2018. do 20. godine, gdje je stvorio i vodio prvu operaciju globalne državne investicione kompanije u podršci svim zakonodavnim, regulatornim i političkim pitanjima kompanije. Prije nego što se pridružio Softbank, Ojakli je 14 godina proveo u Ford Motor Company kao potpredsjednik grupe, gdje je vodio globalni tim koji je poboljšao osnovne poslovne ciljeve kompanije i upravljao interakcijama s vladama na 110 tržišta širom svijeta. U toj ulozi je i režirao Fordovu filantropsku ruku posvećenu podršci globalnim ciljevima.\nRanije je Ojakli služio u Bela kuća kao prvi zamjenik za zakonodavna pitanja predsjednika Georgea W. Busha od 2001-04. Ranije je Ojakli bio načelnik osoblja i direktor politike za američkog senatora Paula Coverdella, a karijeru je započeo u uredu američkog senatora Dana Coatsa.\nOjakli trenutno služi kao predsjednik odbora Nacionalnog zoološkog parka Smithsonian u Washingtonu, DC i član je odbora Fondacije Jackie Robinson.\nOjakli je diplomirao američku vladu na Univerzitetu Georgetown.


Dan online - Sport: Zaha ostaje u Palasu - 2018-01-04\nSport UPRKOS SPEKULACIJAMA O VELIKOM TRANSFERU Zaha ostaje u Palasu\nNajbolji fudbaler Kristal Palasa, Vilfrid Zaha ostaje u ovog kluba do kraja sezone 2017/18. iako se u poslednje vrijeme spekulisalo o interesovanju Arsenala, Čelsija i Mančester sitija. Reprezentativac Obale Slonovače neće napraviti transfera u januaru, što je i sam Zaha potvrdio, a o njegovoj budućnosti je govorio i trener Roj Hodžson:\n– Privilegija je imati u ekipi igrača kao što je Zaha. Čuli smo za razne priče, a one su svakako i velika stvar za našeg igrača. Ipak, Zaha će ostati naš član makar do kraja sezone. Zaha (25) je ove sezone odigrao 15 utakmica za Palas u Premijer ligi, postigao četiri gola uz dvije asistencije.


Sera: CO2 Start ZOSE8039\nUgljen dioksid (CO2) je osnovni hranjivi material za ishranu biljaka. Dobro doziranje CO2 omogućava dostizanje blage kiselosti (pH) vode koja je pogodna za život biljaka i ribica u akvarijumu.\nSera: CO2 Start omogućava uvođenje optimalne vrednosti CO2 u akvarijumu i ne zahteva instalaciju CO2 boca. Jednostavan je za upotrebu i pogodan za primenu. Poseduje plastični nosač (kontejner) koji se na jednostavan način pozicionira na akvarijumu.\nOcenjujete proizvod: Sera: CO2 Start


KOLIKO ZNAMO O PREDNOSTIMA PRIRODNE KOZMETIKE? - KOOZMETIK\nČesto slušamo kako je prirodna kozmetika dobra po nas. I to jeste jednostavan i kratak odgovor na pitanje zašto koristiti prirodnu kozmetiku. Međutim, pravi razlozi nam često izmiču, pa ćemo u nastavku teksta pokušati da vas nešto bliže upoznamo sa benefitima i idejom koja stoji iza nege bazirane na prirodi.\nDa krenemo ispočetka. Iako je koncept kozmetike napravljene od prirodnih sastojaka, čini nam se, uzeo maha poslednjih godina i prerastao u “trend”, prirodni sastojci se u službi nege i lepote koriste od pradavnih vremena, i hiljadama godina odolevaju zubu vremena. Drevne Egipćanke su otkrile brojne blagodeti meda, maslinovog i bademovog ulja za kožu i kosu, Grkinje i Rimljanke su koristile kamilicu i brojne druge travnate biljke, a brojni narodi Afrike i do danas koriste supstance otkrivene pre više stotina godina. Recepti za negu prenosili su se iz generacije u generaciju i do danas pridobili razne nove oblike, ali je suština ostala ista – a ona se nalazi u zdravlju i opštoj dobrobiti organizma.\nTelo i duh u harmoniji s prirodom\nCentralna ideja oko prirodne kozmetike krije se u jednostavnoj činjenici i verovanju da sve što nam je potrebno za održavanje zdravlja organizma i lepote možemo naći u prirodi koja nas okružuje, ideja utemeljena upravo u viševekovnoj praksi ljudi koji su naseljavali planetu pre nas.\nPrirodna kozmetika podržava holistički pristup, filozofiju koja podrazumeva da telo i duh posmatramo kao jedinstvenu celinu koja živi u harmoniji sa okolinom. Takođe, ovakav pristup, star koliko i priroda sama, zastupa verovanje da naš organizam ima potencijal i moć da samoodržavanja i regeneracije, a mi smo tu da mu u tome pomognemo i taj potencijal maksimalno iskoristimo.\nOslanjajući se na holistički pristup, ne možemo se oglušiti na činjenicu da sve što na ovaj ili onaj način unosimo u naš organizam, utiče na naše celokupno stanje, pa stoga kada, na primer, govorimo o zdravoj ishrani, ne smemo zaboraviti ni na ishranu naše kože. Najvažniji faktor prirodne kozmetike čine sastojci od kojih je napravljena, sastojci koje se kroz kožu apsorbuju u celokupan sistem tela i samim tim doprinose opštem blagostanju organizma.\nPažljivo odabrani prirodni sastojci su tu da koži pomognu u procesu ishrane i regeneracije, podstičući njene funkcije, da čuvaju vlažnost, blago neguju, hrane i brane je od štetnih uticaja. Takođe, korišćenje prirodnih supstanci otklanja opasnost od alergijskih reakcija, iritacija i neželjenih efekata, koji su naročito česti pratilac osetljive kože. Osnovni sastojci koji se koriste u spravljanju prirodne kozmetike su biljnog i mineralnog porekla, kao i ulja, masti i voskovi poput ši butera, arganovog ulja i pčelinjeg voska. Kao dodatak prirodno uzgojenim sastojcima, u upotrebi je i više vrsta esencijalnih ulja, biljnih ekstrakta i floralnih vodica koji daju kozmetici prirodne čiste mirise i služe kao konzervans.\nKao što smo pomenuli na početku, prirodna kozmetika se temelji na holističkom pristupu brinući o zdravlju tela, duha ali i okoline. Zato proizvodnja prirodne kozmetike podstiče upotrebu i uzgajanje organskih materija, poštuje biodiverzitet naše planete i ne testira se na životinjama.\nUkoliko razmišljate o prelasku na prirodnu kozmetiku, treba napomenuti da ona nikako nije instant rešenje od kojeg nam koža ili kosa preko noći postaju savršenim. Za sve dobre stvari potrebno je vreme, zar ne? Upravo zbog toga što prirodni sastojci deluju neagresivno i u kompatibilnosti sa prirodnim procesima organizma, našoj koži je neophodan period prilagođavanja i kompletiranja ciklusa obnavljanja površinskog sloja kože, to jest, povratka na svoje prirodno i originalno stanje. Trajanje tog ciklusa indiviualno varira, ali se za optimalni rok uviđanja benefita i delotvornosti prirodne kozmetike obično uzima period od tri do četiri nedelje.\nNa kraju, treba imati na umu da prelazak sa konvencionalne na potpuno prirodnu kozmetiku predstavlja proces koji dugoročno unapređuje zdravlje i izlgled vaše kože i kose, ali i doprinosi blagostanju kako celokupnog organizma tako i naše okoline. Naše iskustvo govori da se strpljenje isplati i bogato nagrađuje na duže staze, a vaša iskustva ili pitanja vezana za prirodnu kozmetiku ili sastojke koje KOOZMETIK koristi, možete nam pisati u komentarima ispod ili na našim profilima na Facebook-u i Instagram-u.


Košarac uputio dopis o potrebi koordinacije donatorske pomoći bh. turizmu – Fokus.ba\nKošarac uputio dopis o potrebi koordinacije donatorske pomoći bh. turizmu\nKošarac je istakao da je pandemija koronavirusa u potpunosti osujetila trend rasta turizma u BiH


Enrike ima preveliki problem, a Španija novog selektora | Mondo Portal\nEnrike ima preveliki problem, a Španija novog selektora 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 19.06.2019. / 17:32 17:52\nAutor mondo.rs 19.06.2019. / 17:32 17:52\nšpanija fudbal fudbaleri reprezentacija EURO 2020 kvalifikacije\nUpravo gledate VIDEO: "Prvenac" Bojana Matića: Prvi put starter i odmah pogodak 2 Ostalo Pre 7 min Bojan Matić našao se u startnih 11 za Partizanov meč protiv Proletera iz Novog Sada. Napadač je zamenio Umara Sadika...\nUpravo gledate "Markec" se vratio i OPET pogodio: Odlična realizacija fudbalera Partizana 0 Ostalo Pre 10 min Lazar Marković odigrao je prvi takmičarski meč još od povrede u oktobru prošle godine i bilo mu je potrebno samo ...


Petrolej-lampa - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Petrolej-lampa\nAna Ristović16.08.2021. 13:15\nNEDELJA VRHUNSKE KNJIZEVNOSTI ANA RISTOVIC DOM OMLADINE BEOGRADA 25.06.2015. FOTO Stanislav Milojkovic\nOna koju pamti tvoje detinjstvo baca tihu, treperavu svetlost na trpezarijski sto od masivnog drveta, za kojim igrate karte: otac, majka, ti i nekoliko komšinica.\nJedne nedelje igrate tablić, sledeće remi, potom prelazite na nešto jednostavniju igru zvanu „tač“ koje se odrasli sećaju još iz svoje mladosti. Ponekad igrate “Mice”, a ponekad “Ne ljuti se, čoveče”, i tu se zaista niko ne naljuti.\nI tako, uz njen petrolejski miris i ljupko, mada donekle i tužno ogledanje plamička u ogledalu koje drži poput štita, ti, tvoji roditelji i komšiluk provodite noći restrikcije struje, nekih davnih osamdesetih. Ostali delovi stana su u mraku, poput tajanstvene šume, osim kada neko ne krene do toaleta, noseći u rukama malu, već sasvim kusu sveću da bi je tamo neko vreme držao na veš-mašini zureći u njen potuljeni plamen kao u nemo proročište.\nKada si popodnevna smena u školi i zima je, a najavljeno je da od večernjih sati neće biti struje pa sve do ujutru, dešava se da vas puste sa poslednjih časova kućama. Ti tada hitaš svom stanu kao nekoj drugoj, paralelnoj stvarnosti u kojoj magija kućnog plamička i igra ruku nad trpezarijskim stolom podstiču neko posebno osećanje povezanosti, spokojstva i saučesništva u nečemu što se ne može opisati rečima, ali uvek ostaje zataknuto u grlu sećanja.\nRestrikcije struje po grupama bile su deo svakodnevlja skoro svake zime osamdesetih godina 20. veka. Na poslednjim stranicama tvoje sveske iz srpskog jezika za treći razred osnovne otac je pažljivo zapisao predviđeni plan isključenja. On je izgledao ovako: 28. novembar: 4 grupa nema struje 7-15; 5. grupa: 14-22; 1. grupa 21-5; 29. novembar: 3. grupa: 7-15; 2. grupa: 14-22; 4. grupa: 21-5; 30. novembar: 3. grupa 7-15, 4. grupa 14-22, 5. grupa 21-5; 1. decembar: 1. grupa 7-15, 2. grupa 14-22, 3. grupa 21-5… i tako za čitavih mesec dana…\nPrvi diktat u toj svesci počinje ovako: “Mi deca danas živimo u srećnoj i slobodnoj zemlji: imamo srećno detinjstvo, slobodno učimo, igramo se bezbrižno, čitamo lepe knjige, idemo u bioskop. Ali ima dece u svetu koja nemaju ne samo knjiga i igračaka već i kuće i roditelje. Ta deca svakog časa umiru od bede i gladi. Deca Afrike”… Nigde, naravno, u tom sastavu ne piše da nemamo struje.\nPetrolejka je tihi nemi svedok tih satnica i oskudica. One su nas, međutim, naučile nečemu važnom, na šta smo u trenucima normalnog posedovanja onoga što bi trebalo da je uobičajeno i podrazumevajuće, uvek iznova počinjali da zaboravljamo; učile su nas zajedništvu i načinima kako da se čovek zabavi i ispuni vreme na malom prostoru, kako da se igra, kad grejanja nema, kada je hladno, i kada je jedino važno što možeš čuti glas druge osobe kraj tebe.\nA taj glas je i bio ono najvažnije. Glavne suparnice petrolej-lampi su tako postajale ručno rađene raznobojne sveće koje smo izlivali u kartonske tetrapake fruktalovih sokova pažljivo držeći fitilj na sredini. Narastale su u tim fruktal-tetrapacima poput visokih šarenih kula i sa nestrpljenjem ste zajedno iščekivali trenutak da se ohlade i stvrdnu da bi onda isekli tetrapak i ogolili ih u svoj njihovoj lepoti… A petrolejka bi ih gledala nepoverljivo i blago potcenjivački kao nekakve šiparice, jer ipak je njen plamen bio postojanijeg i jačeg sjaja.\nOgledalo-štit ga je umnožavalo i širilo njegovu svetlost po stolu i po licima svih prisutnih za stolom tih davnih večeri teških oskudica koje su, zapravo, bile večeri neponovljivog i jednom zauvek izgubljenog bogatstva i obilja.\nAutorka je pesnikinja i esejistkinja. Napisala je 101 priču o stvarima koje su nestale iz našeg života. Tu knjigu pod naslovom Knjiga nestajanja objavio je nedavno Arhipelag.\nAna RistovićArhipelag magazin


Rabljeni Charlynn građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nPregledaj oglase rabljene Charlynn građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Charlynn građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nOvdje je kompletna lista polovnih Charlynn građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Charlynn građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Nasilje ne rađa nasilje-nasilje rađaju ljudi | Gospel of Lestat Gianni\nNasilje ne rađa nasilje-nasilje rađaju ljudi\nNovember 2, 2015 November 2, 2015 / Lestat Gianni\nFoto by:Snežana Rusović\nSvedoci smo epidemije nasilja svuda oko nas.\nOno što se sa pravom polako kotrlja u žižu interesovanja kod javnog mnjenja je takozvano vršnjačko nasilje.\nSkoro da nema dece ili omladine koja nije bila žrtva ili svedok toga u ovoj našoj zemlji.\nZašto se toliko ćuti o tome?\nZašto se daleko glasnije ne priča da se već među osnovcima prave klanovi, povlašćenje dece kojima je dozvoljeno da rade šta hoće?\nZašto o tome bruji cela Srbija samo kad se sve završi sa tragičnim posledicama?\nZašto Srbija o tome bruji danima a onda volšebno kao i kad su mnoge druge stvari u pitanju, utihne?\nZato što smo dozvolili da se deca koriste u političke svrhe!\nZato što su kao i ovi naši bedni i skaradni životi, deca postala moneta za podmirivanje raznih dugova, drugova i gospode.\nZato što nemamo pravu komunikaciju ni dobar pristup deci.\nZato što nemamo vremena za njihovu edukaciju.\nZato što naši političari samo kopiraju šablon našeg ponašanja kada prebacuju odgovornost za nešto, sa jednih na druge. Isto to i mi generalno radimo kad su deca u pitanju.\nOčekujemo da ih vaspita škola, društvo, ulica?\nKako da ih vaspita kada ono osnovno nisu poneli iz kuće?\nKako kada ih vi zapostavljate iz vama samo znanih razloga?\nPare? Karijera? Umor? Šta je tačno opravdanje za ono što se dešava?\nDeca vam pucaju psihički! Kurvaju se, gudraju se, ubijaju se međusobno, izvršavaju suicid.\nKrivo je vreme, društvo, situacija?\nSmaram li vas opet pričom o deci?\nPrestao sam neko vreme da pišem na tu temu jer sam primetio da nemate baš nešto previše volje da čitate o tome ali više neću da ćutim makar ovo pročitalo troje ljudi.\nNije kriv ni sistem ni vreme ni situacija a ni ovo podneblje, kakvo je da je.\nSve je to u haosu jer smo mi sami u haosu!\nMi smo stvorili i posmatrali indiferentno taj haos u nastajanju!\nNije krva CIA, Vatikan, Iluminati!\nDokle god ćutimo i tolerišeno netoleranciju i nasilje u svakom njegovom obliku, mi smo krivi.\nPonovo ću vas pitati istu stvar, kao i u nekoliko svojih priča…\nDa li znate gde je i šta vam dete radi u ovom trenutku?\n← Sramota me je Novi Sade\nIdu li deca u Raj? →\n2 thoughts on “Nasilje ne rađa nasilje-nasilje rađaju ljudi”\nZar nismo mi ti koji učimo decu da se sklone pred nasilnikom, da ne započinju prvi, ne uzvraćaju drugi, o tome ne pričaju treći… da ne uzimaju napadnute u svoju zaštitu da ne bi i sami štrčali i bili “uzeti na zub”… “Ne smeš, malena moja, biti mila i lepa! Privlačiš previše pažnje!” “Ne smeš, maleni moj, računati da će tata to sve rešiti”\nKako razlikovati loše od dobrog kad su čak i veštice u crtaćima slatke i dobroćudne, a u igrici najviše bodova osvaja klanje i prebijanje do smrti kako prolaznika, tako i policajaca… Kako decu zaštiti, učiniti ih snažnim, razumnim i osećajnim… kako da ojačaju, a ne ogrube? Majka sam, a ni sama ne znam… jedino da se odselimo u neku džunglu i borimo sa drugačijim silama!\nRođeni smo u pogrešno vreme na pogrešnom mestu!!!


Revanš "sa kamatom" šampionke US Opena: Nina ispustila 5:0 i šest set lopti | Mondo Portal\nRevanš "sa kamatom" šampionke US Opena: Nina ispustila 5:0 i šest set lopti 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTenis 19.09.2019. / 12:34 12:34\nAutor mondo.rs 19.09.2019. / 12:34 12:34\nSrpska teniserka imala je veliku prednost u drugom setu protiv Samante Stosur, ali umesto da izjednači rezultat "survala" se u poraz\nNina Stojanović nije uspela da se plasira u polufinale turnira u Gvangžuu. Ona je pretrpela poraz od Samante Stosur rezultatom 2:0, po setovima 6:2, 7:6 (7:1).\nSrpska teniserka propustila je veliku priliku da stigne do izjednačenja.\nU drugom setu je vodila čak 5:0, ali je onda neobjašnjivo pala i dozvolila rivalki da najpre dobije pet gemova u nizu i stigne do izjednačenja, a potom i da osvoji taj-brejk i obezbedi mesto u polufinalu.\nNina Stojanović je u drugom delu igre propustila ukupno šest set lopti, od kojih će je najviše "boleti" ona u u 12. gemu kada je imala vođstvo 40:0 na servis rivalke.\nStosur se tako revanširala srpskoj teniserki za poraz koji je nedavno pretrpela na turniru u Nančangu.\nOna će se za ulazak u finale boriti sa boljom iz duela Viktorija Golubić (Švajcarska) - Šuai Žang (Kina).\nNina Stojanović tako je propustila priliku da dva puta u sedam dana pobedi nekadašnju šampionku US Opena, ali svakako raduje podatak da će od ponedeljka na WTA listi zauzimati mesto u Top 100, prvi put u karijeri.\nSrbija je eliminacijom Nine Stojanović ostala bez predstavnice na turniru u Gvangžuu, pošto je Aleksandra Krunić eliminisana u osmini finala.\n18.09.2019. / 16:20\nNaša Nina pobedila nekada odličnu Kineskinju - na njenom terenu, za Top 100


децембар 29, 2019 децембар 29, 2019 admin\t0 Comments\nBrigga o namlađima I njihovim kulturnim potrebama je prioritet svake društvene zajednice i građanskogg društva u celini. Naa teritoriji Vojvodine, koja se ogleda u svojoj multikulturnoj lepezi posebno dobija na značaju. Za Slovake jedan festival ima poseban značaj:\n← Velika Plana – kuća na drumu!\nVuk Jeremic bi Srbiju “ u belo”, ali ne sa snegom… →


Advokat uhapšenog Srbina: Mogli su da mu dozvole da se makar obuče\nJun 02, 2019 9:28\nAdvokat jednog od Srba koga su kosovski specijalci uhapsili na severu Kosmeta prethodne nedelje uložiće žalbu na meru pritvora koju je odredio Osnovni sud u Prištini.\nKosovski specijalci na severu Kosmeta prethodne nedelje uhapsili su tridesetak osoba. Jedanaest građana je povređeno. U bolnici u Kosovskoj Mitrovici nalazi se šestorica povređenih i njihovo zdravstveno stanje je bolje, njihove povrede su teške, ali se oporavljaju.\nOsnovni sud u Prištini u petak uveče odredio je jednomesečni pritvor uhapšenim tokom policijske akcije u utorak.\nAdvokat Dejan Vasić kaže za RTS da je pripremio žalbu.\n"Ja sam već sa vikend radio na žalbi, jer me iskustvo uči da apelacioni sud nekada ume da bude milosrdniji od prvostepenog. Ako smo jednom uspeli da pokažemo da tužilaštvo nije imalo dovoljno dokaza, dovoljno obarazloženu osnovanu sumnju, mislim da ćemo uspeti i ovog puta, jer je ovaj zahtev tužilaštva ispod svakog kriterijuma", rekao je Vasić.\nIstiče da je tužilac bio dužan da na jasan i nedvosmislen način obrazloži zašto sumnja i da navede svedoke koji potkrepljuju tu sumnju.\n"Očekujem da će apelacioni sud biti malo nepristrasniji i odrediti neku od blažih mera i pustiti ih da se brane sa slobode", navodi Vasić.\nKaže da je prilikom privođenja njegovog klijenta upotrebljena prekomerna sila.\n"On je jedan profesonalac, dobar policajac koga je dovoljno bilo da pozovu u policijsku stanicu i on bi se tom pozivu odazvao. Mislim da nije bilo potrebe da mu upadaju u stan i privode na taj način", kaže advokat.\n"Pokazao mi je povrede na nozi, nije mogao da ponese svoju protezu. Otišao je u donjem vešu u policiju, mogli su da mu dozvole da se makar obuče, on je njihov kolega", istako je Vasić.\nKsovski sppecijalci upali su u utorak ujutru na teritoriju sve četiri opštine sa srpskom većinom na severu Kosova i Metohije i tom prilikom uhapsili 11 policajaca srpske nacionalnosti i devet civila iz Zubinog Potoka.\nuhapšeni SrbiZubin PotokKiMDejan VasićKPS


Večeri na Kosančiću 2021: Goran Petrović, pisac - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Tribine » Večeri na Kosančiću 2021: Goran Petrović, pisac\nNeko drugi 15. april 2021. Tribine Postavite komentar\nU četvrtak, 22. aprila 2021. od 18.00, na Kosančićevom vencu biće otvorena nova sezona manifestacije „Večeri na Kosančiću“.\nNa mestu nekadašnje Narodne biblioteke prvi gost ciklusa predstavljanja naših eminentnih književnih i drugih umetničkih stvaralaca biće akademik i pisac Goran Petrović.\nU razgovoru će biti reči o Petrovićevom stvaralaštvu, kao i o temama i motivima koji su deo piščevog umetničkog sveta i njegove svakodnevne egzistencije.\n„Večeri na Kosančiću“ obnavljaju se u godini kada se obeležava 80 godina od uništenja zgrade Narodne biblioteke Srbije i njenog gotovo celokupnog knjižnog fonda u Drugom svetskom ratu.\nCiklus se obnavlja sa ciljem povratka pisaca, književnosti i čitalaca, kao i drugih umetničkih stvaralaca, na Kosančićev venac, koji postaje stvarni i simbolički prostor sećanja, obnove i stvaranja. (danubeogradu.rs)\nTagovigoran petrović izlasci književne večeri kosančićev venac proleće u beogradu razgovori tribine večeri na kosančiću za dž\nPrethodni Sedam dana u Beogradu, 15-21. april 2021. (izlasci + online programi)\nSledeći Skijanje u Srbiji: Kraj sezone 18. aprila 2021.


Dvadesetak zemalja prijavilo je slučajeve omikrona, a EU je pooštrila ograničenja putovanja otkako je prvi put prijavljena ova varijanta ranije ovog mjeseca\nČLANICA EVROPSKE KOMISIJE Fon der Lejen: Zemlje Evropske unije trebaju razmotriti obaveznu vakcinaciju\nFon der Lejen: To bi bila razumna odluka\nZemlje Evropske unije trebale bi razmotriti obaveznu vakcinaciju za borbu protiv koronavirusa i varijante omikron, rekla je čelnica Evropske komisije Ursula fon der Lejen (von der Leyen).\nOna je rekla da će vakcina biti ključna u borbi protiv "vrlo zarazne" nove varijante. Dvadesetak zemalja prijavilo je slučajeve omikrona, a EU je pooštrila ograničenja putovanja otkako je prvi put prijavljena ova varijanta ranije ovog mjeseca.\nEvropske zemlje također se suočavaju sa većim porastom slučajeva. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) je u međuvremenu rekla da su rani znakovi da je većina slučajeva omikron varijante bila "blaga" i da nije imala teže simptome.\nFon der Lejen je rekla da je razumljivo da članice EU razgovaraju o obaveznoj vakcinaciji protiv koronavirusa s obzirom da je trećina stanovništva Unije nevakcinisana, javlja "BBC".\n- Kako možemo potaknuti i potencijalno razmišljati o obaveznoj vakcinaciji unutar Evropske unije? O tome je potrebna rasprava. Za to je potreban zajednički pristup, ali mislim da se to mora voditi - rekla je na konferenciji za novinare u Briselu.\nNeke države EU već poduzimaju korake u tom smjeru. Austrija je najavila obaveznu vakcinaciju protiv koronavirusa od februara sljedeće godine, dok Grčka kažnjava sve nevakcinisane starije od 60 godina sa 100 eura mjesečno.\n28.11.2021 u 19:53\nUrsula von der Leyen Koronavirus Omikron


SportDC - Pregled utakmice: Sutjeska-Zvijezda 09 (0:1)\nNedelja, 11.04.2021 08:21\n0 od 258\nRogatica bolja od Dervente\nDragović izrešetao Prijedor\nHadžići slavili u Banja Luci\nDerbi u Banja Luci\nUživajte u velikoj trojci jer nakon njih ništa isto biti neće\nZvijezda 09 Etno Selo Stanišići\nKraj utakmice u Foci, pobjeda Zvijezde 09\nJos tri minuta sudijske nadoknade\nFinis utakmice u Foci, gosti sve blize pobjedi i bodovima\nPokusoa je rezervista Rajovic, Tomic odlicno intervenisao\nSudijski tajm aut za osvjezenje igraca\nBez lopte zaustavio Rasevica\nZa malo autogol Milutinovica, Tomic u posljednjem momentu stigao da izbaci loptu u korner\nPokusao Rajkovic, na mjestu golman Tomic\nNigerijac Endzike je imao sansu da udvostruci prednost svog tima, sve je dobro uradio, ali lose sutirao, lopta je zakacila precku i otisla u gol aut\nDobra prilika za domace, Pljevaljcic nije iskoristio katastrofalnu gresku odbrane gostiju\nPoslije kornera Bokica glavom je pokusao Pljevaljcic ali je lopta otisla preko gola\nPrva javna opomena za gostujuce igrace zbog ometanja izvodjenja slobodnog udarca\nSjajna sansa za goste da udvostruce vodjstvo, golman Tomic odbranio sut Ognjena Stjepanovica\nZbog ostrog starta. Prvi zuti karton na utakmici\nDomaci fudbaleri pogodili precku, Filipovic sa nekoliko metara uzdrmao okvir gola\nPreslikano prvo poluvrijeme, malo uzbudjenja\nMnogo srece za Sutjesku poslije jednog ubacivanja iz slobodnog udarca, samo korner za goste\nPocelo drugo poluvrijeme u Foci, nije bilo izmjena\nZavrseno prvih 45 minuta u Foci gosti vode zasluzeno 1:0\nIgrace se jos dva minuta u Foci\nProbao je Mojovic ali je lopta otisla visoko preko gola\nPonovo je pokusao Rajkovic, ovaj put glavom i pogodio je spoljni dio mreze poslije ubacivanja iz slobodnog udarca\nPrvi udarac iz ugla za domace, prekrsaj u napadu\nPoslije primljenog gola domaci fudbaleri krenuli otvorenije ka golu Zvijezde 09\nSudijski tajm aut u Foci za osvjezenje igraca, igra se po velikoj vrucini\nDubinska lopta dosla je do Rajkovica koji je iz trka sutirao i pogodio suprotni ugao gola Sutjeske. Tako su gosti prvu iygledniju sansku pretvorili u pogodak\nVise od polovine poluvremena je proslo, a nije vidjena nijedna sansa ya gol, igra se izmedju dva sesnaesterca\nObostrano losa igra u Foci nista nista\nBez vecih uzbudjenja u Foci\nGosti izveli dva kornera, bez rezultata\nGosti nesto agresivniji u uvodu utakmice\nPocela utakmica u Foci Sutjeska krenula s centra\nNa klupi Focaka novi trener, Veselin Slijepcevic, koji je naslijedio Duska Rasevica jer je podnio ostavku\nZanimljivost iz Foce, na klupi gostiju sjedice ponovo Zumbul Mahalbasic koji je bio smijenjen, ali je vracen na klupu prvoligasa iz Etno sela Stanisici jer su proslu utakmicu u Ugljeviku protiv Zeljeznica vodili njegovi pomocnici Mladen Obrenovic i Sasa Krsmanovic\nPostava: Milan Avramović, Borislav Terzić, Miloš Jokić, Pero Tešić, Nikola Vasiljević, Igor Blagojević, Kristijan Tojčić, Ezoni Endžike , Ognjen Stjepanović, Filip Ilić, Krstan Bunić, Nemanja Rakić, Nikola Stanišić, Dejan Živković, Andrija Rajović, Danijel Matić, Dejan Popara\nPostava: Nebojša Tomić, Filip Filipović, Igor Mirković, Uroš Milinković, Rašević Dejan , Bokić Jovan , Mojović Dejan , Đorđe Milutinović, Ognjen Pljevaljčić, Srđan Žugić, Adrijan Milanović, Matija Vasiljević , Boško Radović, Ognjen Mojović, Luka Sekulić, Dragan Pavlović\nGlavni sudija: Došlo Slađan Delegat utakmice: Sudžuka Natko Prvi pomoćni sudija: Vujadin Nemanja Drugi pomoćni sudija: Vukašinović Davor 4. sudija: Ninković Zlatan\nOleg Ćurić: Čekaćemo kiks Prijedorčana\nNikola Mojović za slavlje Sutjeske\nMaletićev Ljubić gazi redom\nNovi Travnik - TOŠK 6:1\nAmmarM je podelio utakmicu\nKrajina - Ljubić 2:1\nhamza7878 je podelio utakmicu\nSloboda - Kolibri 0:4\nAmar5 je podelio utakmicu\nSlaven - Tuzla Siti 0:4\nrama2210 je podelio utakmicu\nTOŠK - Novi Travnik 5:0\nTuzla Siti - Eurofudbal 8:0


Egzibicionizam je složena odbrana. Njene posljedice su nastrane crte ličnosti. Freud ga ponovno objašnjava kastracionim kompleksom. Pokazivanje ohrabruje osobu u vjerovanju da ima penis, zatim agresivnošću, jer pokazivanje zastrašuje druge ljude, ili simbolikom magičnog gesta. Osoba pokazuje ono što bi sama željela da vidi. Samo pokazivanje nije dovoljno za doživljavanje orgazma.\nEgzibicionisti imaju snažan osjećaj krivice, većinom su spolno nemoćni i sramežljivi. Korijeni egzibicionizma nekad vuku iz slobodnih pokazivanja genitalnih organa u kući, ili ranih odnosa sa djevojčicama. Egzibicionizam kod žena se ogleda kroz isticanje grudi, stražnjice, usana, kože.\nCommons ima datoteke na temu: Egzibicionizam\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Egzibicionizam&oldid=2406931"\nPosljednja izmjena dana 20 februar 2014 u 12:47\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 20 februar 2014 u 12:47.


Vreme 1145 - Nobelova nagrada za knjizevnost: Crno-beli svet\nU ponedeljak 10. decembra, na tradicionalnoj svečanosti upriličenoj u Stokholmu, dodeljena je 105. Nobelova nagrada za književnost. Izbor ovogodišnjeg laureata, kineskog pisca Mo Jana, nije prošao bez medijske pompe. Odluke Nobelovog komiteta i ovog puta su pratili kontroverze i neslaganja. Praksa iz prethodnih godina pokazuje da nagrade, bar one koje se dodeljuju za književnost i za doprinos miru u svetu, postaju sve problematičnije i podložnije kritici, pri čemu najviše trpe sami dobitnici koji postaju izloženi javnim napadima.\nUz Evropsku uniju, koja je dobila Nobelovu nagradu za mir, ove godine je u centru pažnje bio već pomenuti Mo Jan, čije pravo ime je zapravo Guan Moje, dok pseudonim kojim se služi u prevodu znači "ne govori", što je posebno indikativno u kontekstu simpatija prema cenzuri koje mu se pripisuju. Međutim, ono što njegov slučaj razlikuje od prethodnih vezuje se kako za ličnost i delo pisca-dobitnika nagrade tako i za njegovu profesionalnu biografiju, koja pored književnog rada uključuje i političke funkcije (poput one potpredsednika državnog Udruženja kineskih pisaca i člana KP Kine).\nMo Jan, o čijem delu i literarnim kvalitetima se poslednjih nedelja manje govori, prvi je pisac iz NR Kine dobitnik ove nagrade, iako nije prvi autor koji je dobio Nobelovo priznanje za svoj književni rad na kineskom jeziku (vidi antrfile). Činjenica da se radi o lojalnom članu KP Kine koji, sledstveno tome, podržava čitav niz političkih mera koje se smatraju problematičnim na Zapadu (odnos prema slobodi govora, pitanju cenzure i ljudskih prava, itd.), bile su dovoljne da se započne proces preispitivanja ispravnosti kriterijuma u skladu sa kojima se nagrada dodeljuje.\nMeđu najglasnijima bila je Herta Miler (dobitnica ove nagrade iz 2009), koja je u intervjuu švedskom listu "Dagens Niheter" krajem prošlog meseca Mo Janovo nagrađivanje prokomentarisala kao "katastrofu" i "šamar onima koji se zalažu za demokratiju i ljudska prava", povezujući Mo Janov društveno-politički status sa stanjem političkih prava u Kini (i slučajem Liu Sjaoboa, dobitnika Nobelove nagrade za mir 2010).\nPOLITIKA I KNJIŽEVNOST: Dovođenje u vezu politike i književnosti i davanje prednosti humanističkim principima u odnosu na literarne nije usamljen stav Herte Miler. Radi se o staroj ideji čije ishodište je u Nobelovom testamentu u kome se kao kriterijum za nagrađivanje navodi "najizvrsnije delo sa idealističkim stemljenjima", čime su u jednoj formulaciji obuhvaćena dva važna elementa čisto literalni (najizvrsnije delo), ali i humanistički (sa idealističkim stemljenjima), pa se tako po tumačenju Herte Miler i njenih istomišljenika, nagrađivanjem pisca koji svojom biografijom ne pripada "slobodarskom svetu", obesmišljava sama Nobelova nagrada.\nSlične kritike,svojevremeno su upućivane na račun Knuta Hamsuna, koji je ovu nagradu doduše primio pre no što je 20-ak godina kasnije svojim delima (podrškom Hitleru i nacističkoj okupaciji Norveške za vreme Drugog svetskog rata) doveo u pitanje ispravnost odluke Komiteta. Međutim, druga grupa tumačenja se trudi da odbrani pisca i njegovo delo, pa je tako Daj Vej, profesor književnosti na Jenan Univerzitetu sklon oceni da se "idealistički princip" odnosi na sam književni rad, a ne i na društveno-politički angažman, koji može u potpunosti da bude nezavisan u odnosu na profesionalna dostignuća. "Moove teme o ljudskoj patnji često se povezuju sa stradanjima koje je Kina preživela od strane Zapada", izjavio je profesor Dai, ali je stao i u njihovu odbranu ocenjujući ih kao "izrazito autentične", čime je Mo ispunio "idealistički princip" i doveo književnost na jedan novi nivo.\nA šta je zapravo glavni problem u slučaju Mo Jana? Kao prva zamerka, ističe se njegova podrška državnoj cenzuri, koju je nespretno pokušao da odbrani i prilikom sletanja na Stokholmski aerodrom izjavivši da cenzura ne bi trebalo da sprečava istinu, ali da bi "glasine i klevete trebalo da budu cenzurisane". Posebnu pažnju privuklo je i njegovo poređenje državne cenzure i sistema aerodromske kontrole i zaštite od terorizma, uz tvrdnju da se radi o istoj vrsti predostrožnosti. "Oni su želeli da me provere, skidajući čak moj kaiš i cipele", izjavio je Mo, dodajući da on misli kako su te provere "neophodne". Ipak, na predavanju održanom na Stokholmskom univerzitetu, izjavio je da mu se cenzura ne dopada i da se nada da će ona u budućnosti biti ukinuta, kao i da će svi ljudi moći slobodno da pišu šta misle. "Ali ko mene pita?", rekao je tom prilikom Mo.\nPored podrške cenzuri, zapadni mediji su kao negativne aspekte isticali Moovu nespremnost da se založi za veći stepen slobode govora u svojoj zemlji, ali i neodlučnost u davanju podrške svom sunarodniku Liu Sjabou, koji služi jedanaestogodišnju kaznu zbog poziva na političku liberalizaciju (ili državnu subverziju, kako to vidi zvanična Kina) kroz niz političkih ideja formulisanih u "Povelji 08".\nMo Jan je odmah pošto je saznao da je dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade, na novinarsko pitanje o slučaju Liu Sjaoboa, odgovorio kako se nada "da će (Liu) uskoro steći slobodu", čime je privremeno pobrao simpatije na Zapadu. Međutim, pošto je prošle nedelje stigao u Stokholm, odbio je da se potpisom pridruži peticiji za puštanje na slobodu Liu Sjaoboa i njegove žene, koji se nalaze u kućnom pritvoru punih 26 meseci (peticiju su potpisala 134 dosadašnja dobitnika Nobelove nagrade). "Ja želim da budem nezavisan. Kada me neko primorava da učinim nešto, ja to neću uraditi", izjavio je tom prilikom Mo.\nSLAVLJE U KINI: S druge strane, dodela Nobelove nagrade kineskom piscu je u samoj Kini, za razliku od dodele Nobelove nagrade za mir pre dve godine, dočekana sa opštim oduševljenjem i odobravanjem kako u štampanim i elektronskim medijima tako i među građanima. "Ženmin žibao", partijsko glasilo KP Kine, pozdravio je dodelu Nobelove nagrade Mo Janu, naglasivši da se radi o "prvom kineskom piscu koji je dobio Nobelovu nagradu za književnost", uz napomenu da su "kineski pisci, kineski narod čekali isuviše dugo". Koliko je za Kinu bilo važno da dobije jedno slično priznanje, govori i izjava Ding Guoćija, člana Kineske akademije društvenih nauka i profesora na Ženmim univerzitetu, kako je ova nagrada priznanje "ne samo Mo Janu već svim Kinezima", naglašavajući i da se tu zapravo radi o samo jednom segmentu priznavanja Kini "novog političkog i ekonomskog statusa koji ona zauzima u svetu".\nU ovom kontekstu važno je posmatrati i jedan broj komentara na kineskim društvenim mrežama koji relativizuje značaj jedne "zapadne nagrade koju dodeljuje jedna zapadna država", čime se podvlači razlika između zapadne civilizacije i njenih kriterijuma i kineske civilizacije koja ima sopstveni sistem vrednosti, na čemu se insistiralo upravo pre dve godina u slučaju Liu Sjaoboa. Obični građani, među kojima je bilo i dosta onih koji su priznali da za Mo Jana nikada ranije nisu ni čuli, a kamoli ga čitali, uglavnom su sa oduševljenjem reagovali na vest da je njihov sunarodnik nagrađen. Tako je Lijang Sjaoping, internet urednik jednog finansijskog sajta, izjavio da ga Moova nagrada "ispunjava ponosom", iako još uvek nije pročitao njegova dela, što je ujedno i najčešći komentar prosečnog Kineza. Prodaja Moovih dela naglo je skočila od oktobra meseca, kada je obelodanjeno da je upravo on ovogodišnji dobitnik nagrade, pa je tako sada teško pronaći njegove knjige u kineskim knjižarama.\nUVREDA ZA ČOVEČANSTVO: Među kritičkim glasovima ističe se pre svega kineski konceptualni umetnik Aj Vejvej, koji smatra da dodela nagrade "nekome kao što je on (Mo), predstavlja uvredu kako za čovečanstvo tako i za samu književnost". Aj Vejvej je inače poznat po svojim izrazito kritičnim stavovima o državnoj politici kineske vlade prema slobodama građana, a prošle godine je bio hapšen i držan u pritvoru dva meseca zbog "ekonomskih prekršaja". U žiži javnosti je bio i za vreme Olimpijskih igara zbog svojih antiolimpijskih stavova, iako je bio jedan od umetničkih konsultanata prilikom izgradnje "Ptičjeg gnezda", glavnog olimpijskog stadiona u Pekingu.\nSu Đilin, jedan od vodećih kineskih istoričara, takođe je digao glas protiv nagrađivanja Mo Jana i to zbog Moovog prisustva na proslavi 70 godina od Jenanskih smernica o ulozi književnosti i umetnosti u komunističkom društvu, čiji je autor Mao Cedung. Upravo se ovaj Maoov govor uzima kao kamen temeljac u organizovanju državne (partijske) umetnosti, čijim sastavnim delom se danas smatra i Mo Jan, iako su njegova dela, pardoksalno, podjednako bila žrtva političke cenzure kao i dela drugih umetnika.\nSam Mo Jan se, u svim svojim govorima i istupima od kada je došao u Švedsku, trudi da prebaci lopticu sa terena politike na čisto umetnički aspekt svoga rada, ponavljajući da će nastaviti da piše "još više nego do sada". Mo je ujedno pozvao čitaoce širom sveta da obrate više pažnje na kinesku književnost i da počnu da čitaju i druge kineske pisce. Očekivanje jednog broja komentatora na Zapadu da bi, sa Nobelovom nagradom u rukama i sa jednom vrstom autonomije koju ta nagrada donosi, Mo Jan mogao da postane voljniji da se upusti u rizik i još otvorenije progovori o nizu društveno-političkih problema koji tište Kinu, za sada se nije pokazalo kao osnovano. On će, po svemu sudeći, i ako progovori, izreći kritiku na kineski, a ne na zapadni način.\nKo je Mo Jan\nMo Jan je rođen 1955. u provinciji Šandong, gde je i odrastao. Upravo je rano detinjstvo ključ za razumevanje njegovog kasnijeg literarnog rada, koje je snažno obojeno društvenim uticajima sredine u kojoj je proveo detinjstvo. Formalno školovanje je napustio za vreme Kulturne revolucije, a prehranjivao se radeći različite poslove u fabrikama. Sredinom sedamdesetih godina prošlog veka prijavio se u Narodnooslobodilačku armiju u kojoj je službovao nekoliko godina, da bi 1981. izdao svoj prvi roman. Početkom devedesetih nastavio je formalno školovanje i posvetio se u potpunosti pisanju. Mo Jana često porede sa Vilijemom Foknerom i Gabrijelom Garsijom Markesom, a najpoznatija dela su mu novela "Crvena polja sirka" (1987), po kojoj je snimljen istoimeni film nagrađen Zlatnim medvedom u Berlinu (1988) i roman "Velika nedra i široka bedra" (1996), jedino Moovo delo do sada prevedeno na srpski jezik, u kojima se realistično oslikava sudbina običnog čoveka u vihoru snažnih društveno-političkih izazova moderne Kine. Moova najnovija knjiga, "Žaba" (2011), vidi se kao društveno angažovana literatura u kojoj se priča o babici i njenoj posvećenosti primeni kineske restriktivne politike jednog deteta i prisilnog abortusa, tumači se kao kritika kineske državne politike planiranja porodice. Dobitnik je prestižne nagrade "Mao Dun" za proteklu godinu. Od izjava poznatija mu je da "pisac treba da kritikuje tamne strane društva i svu ružnoću ljudske prirode", ali i da ne smeju svi da imaju "istovetan izraz". U objašnjenju Švedske akademije nagrada mu je dodeljena zbog "halucinatornog realizma kojim spaja narodne priče, istoriju i vreme u kome živimo".\nIstorijat nagrada i kontroverzi\nOd kada je ustanovljena 1901. godine, Nobelova nagrada za književnost je dodeljena 105 puta. Dobitnici nisu birani uglavnom u ratnim godinama (1914, 1918, 1940, 1941, 1942, 1943), sa izuzetkom 1935. kada je komitet našao da nisu ispunjeni kriterijumi iz prvog paragrafa Nobelovog testamenta (o značaju i ciljevima dela), pa je odlučeno da nagrada ne bude dodeljena.\nNobelovu nagradu za književnost do sada je dobilo ukupno 109 pisaca (četiri puta nagrada je podeljena između dvoje autora – 1904, 1917, 1966, 1974. – a među njima je bilo dvanaest žena. Dva autora su odbila da prime Nobelovu nagradu: Pasternak (1958), pod političkim pritiskom tadašnjeg rukovodstva Sovjetskog Saveza, i Žan-Pol Sartr (1964), čiji potez je objašnjavan njegovim principijelnim stavom prema formalnim nagradama i počastima.\nNobelova nagrada je do sada dodeljena za dela napisana na 25 različitih jezika (uključujući srpsko-hrvatski). Ukoliko se gleda prema jezičkom kriterijumu, Mo Jan nije prvi Kinez koji je dobio Nobelovu nagradu. Gao Singđijen je 2000. primio najviše svetsko priznaje za svoj književni opus, ali je u vreme kada je dobio nagradu bio državljanin Francuske. NR Kina ne priznaje Gao Singđijenovu nagradu i zbog toga što smatra da mu je ona dodeljena prvenstvo zbog angažovane literature i oštre kritike uperene protiv zvanične kineske državne politike.


Izbeljivanje zuba – Stomatološka ordinacija Art Dental Dr Bilić\nEstetska stomatologija je tu da vam pomogne da vaši zubi zablistaju punim sjajem. Ne morate više da krijete svoj osmeh zato što su vam zubi potamneli i izbugili belinu i sjaj. U Stomatološkoj ordinaciji Art Dental dr Bilić pacijentima se pruža mogućnost izbeljivanja zuba gde se daje veliki akcenat na samu estetiku zuba. Međutim, ukoliko imate lečene zube koji su potamneli a ne želite da ih brusite ili zamenite keramičkim krunama, posebnim postupkom beljenja lečenih zuba u ordinaciji, možete ujednačiti njegovu boju sa bojom zuba u nizu i postići maksimalnu estetiku.\nMetoda izbeljivanja zuba koja se radi u Stomatološkoj ordinaciji Art Dental dr Bilić je\nKeramičke ljuspice – popravlja boju, oblik i položaj zuba i daje vašem licu novi izgled\nBeljenje u ordinaciji u kućnim uslovima\nVažnu ulogu u estetici lepog osmeha igra i nijansa zuba, pa ukoliko vam priroda nije podarila lepe zube pomoćiće vam stomatolog.\nRedovnom higijenom usta i zuba, pravilnim čišćenjem zuba, redovnim uklanjanjem kamenca sebi već otvarate put za blistaviji i zdraviji osmeh. Svakako da na boju zuba utiče i genetika na koju ne možemo uticati, ali možemo uticati na druge uzročnike kao što su hrana i obojena pića poput crne kafe, crnog vina, koka-kole i cigarete. Takođe, na boju zuba utiču i neke vrste voća kao nar, kupine ili ribizle koje boje zube u tamniju boju. Beljenjem zuba možete ukloniti potamnelu boju i vašim zubima podariti blistavi sjaj i novu dimenziju.\nBeljenje zuba izbegava se u poodmaklim fazama parodontopatije, ženama u trudnoći ili dok doje bebu.\nUkoliko vam je potrebna kompletna stomatološka usluga uključujući lečenje bolesti usta i zuba, stomatološka protetika, estetska stomatologija i dečija stomatologija, više informacija možete dobiti na prezentaciji Stomatološka ordinacija Art Dental dr Bilić Sremski Karlovci.\nPreporuka strane: Stomatološke ordinacije Sremski Karlovci


Prevoz tereta kiper kamionima i kombi prevoz Obrenovac\nPrevoz tereta kiper kamionima i kombi prevoz Obrenovac Srbija\nKralja Milutina 6 , 11500 Beograd,Obrenovac\n...... ljuba.... Prikaži\nAutoprevoznik Ljuba osnovan je 2001. godine na teritoriji opštine Obrenovac. Osnovna delatnost nam je prevoz uglja i građevinskog materijala kiper kamionima. Pored toga posedujemo i dva kombija koja takođe služe za prevoz tereta i robe. Poslujemo na teritoriji cele Srbije. Radno vreme nam je od 00-24h.


Dara Bubamara odgovorila Marini Tucaković: Posle im smeta kad im uzvratim pravo u bubrege! – Balkan Life\nDara Bubamara odgovorila Marini Tucaković: Posle im smeta kad im uzvratim pravo u bubrege!\nAutor Dragan 15. jula 2014., 00:00 1.6k pregleda 150 glasova\nEkipi emisije „Glamur“ Dara Bubamara je priznala kakvi su zapravo njeni odnosi sa slavnom Marinom Tucaković:\n– Marina jeste zaslužna za mnoge moje hit pesme, ali i pre Marine sam imala velike hitove. Dakle, Dara nije vezana ni za Braju ni za Marinu, niti ne znam koje kompozitore. Ja sam u fazonu ne diraj me, ne diram te, i ko me prvi dira, ja mu odgovorim. E sad, ja to više kažem na neki svoj ludi i duhoviti način, pravo u bubrege i onda im to zasmeta. Ne pogađa me ništa što komentarišu ljudi sa estrade koji su samo grebatori naslovnih strana, i koji su željni nekih natpisa u novinama preko mene – kaže Dara.\nIako se ovaj medijski rat vodi već nekoliko dana, Dara ipak ne isključuje mogućnost saradnje sa Marinom Tucaković.\n– Ja ću sa Marinom i dalje da sarađujem ako bude imala dobre pesme i ako bude imala inspiraciju. Ali ja imam pesme i sa novim autorima koje nemaju veze ni sa Marinom ni sa Brajom, a ipak su hitovi – dodala je popularna pevačica.\nPrethodni članak Jelena Karleuša u brushalteru koji jedva prekriva grudi! Foto\nNaredni članak Ognjen Nestorović otkriva:“Skandali će pljuštati kao kiša“!\nJelena Karleuša u brushalteru koji jedva prekriva grudi! Foto


Predstavljena zbirka pjesama “Pogled iz oštrog ugla” | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Predstavljena zbirka pjesama “Pogled iz oštrog ugla”\nU Kulturnom centru na Palama sinoć je predstavljena zbirka pjesama “Pogled iz oštrog ugla”, pjesnika, esejiste i književnog kritičara Vjekoslava Vukadina koji živi i radi u Roterdamu.\nVukadin je u izjavi novinarima rekao da je ovo kompleksnija knjiga poezije napisana na 300 stranica.\n“Knjiga pjesma `Pogled iz oštrog ugla` ima sedam krugova, to je poezija slobodnog stiha, duže forme, lirskih minijatura, soneta, lirskih fragmenata, ogleda, crtica, zapisa. Sve ono što život čini životom ušlo je u temu, motiv moje poezije”, kaže Vukadin.\nOn je dodao da se naslov odnosi na njegov “živi oštri ugao”, odakle je pokušavao da ocijeni i procijeni životne tokove svoje stvarnosti.\nPrije ove, Vukadin je objavio knjigu “Kuća puna slika” u izdanju “Srpske književne zadruge”.\nVukadin kaže da su pjesme iz ove stihozbirke nastale u periodu od 2009. godine do danas i da govore “o minulim dešavanjima na ovim prostorima, uzaludnom buntu, novim vitezovima, ali i samoćama i tjeskobama”.\nKnjiga “Pogled iz oštrog ugla” u narednom periodu biće predstavljena u Novom Sadu, Nišu, Mačvi i Foči.\nVjekoslav Vukadin rođen je 1952. godine u Sjetlini kod Pala. Završio je studije srpsko-hrvatskog jezika i jugoslovenske književnosti. Najveći dio života i radnog vijeka proveo je u Sarajevu, a trenutno živi i radi u Holandiji.\nPjesme, lirske zapise i eseje objavljivao je u mnogim književnim časopisima i listovima, objavio je više zbirki pjesama, a zastupljen je i u brojnim zbornicima i antologijama savremene poezije.\nSastavio je zbornik “Zavičaj u daljini”, koji sadrži izbor iz poezije srpskih pjesnika u zapadnoevropskom rasijanju.\nVukadin je 1988. godine postao član Udruženja književnika BiH i Saveza književnika Jugoslavije. NJegove pjesme izabrane su i u antologiji srpske poezije na ruskom jeziku pod naslovom “Iz veka u vek”.\nPrethodni članakZlato za srpsku istoriju džudoa\nNaredni članakKusturica sutra sa profesorima i nastavnicima istorije i srpskog jezika


Marišćina / Novi list\nIscrpili smo sve metode, od molbi, do oštrih upozorenja, nažalost godinu zaključujemo bez da se vidi izlaz za 3.maj, ali još uvijek vjerujem da će s navoza Kantride ponovno zaploviti brodovi, oni s...\nNakon godina kašnjenja zbog Hidroelektre, uzrok novom čekanju ovog projekta, izuzetno važnog ne samo za Marišćinu, nego za cijelo Viškovo, bila je žalba koju je podnio GP Krk\nMost je tražio i smjenu uprave Ekoplusa, te izmjenu Županijskog prostornog plana kako bi se ucrtale nove lokacije za kompostane i sortirnice otpada, ali sve njihove zaključke odbila je SDP-ova skup...\nKomadina im pružao ruku, ali nije dobro prošao: 'Truješ nam djecu, zatvori Marišćinu!'\n– Znate da je Općina Viškovo izglasala lokaciju, a PGŽ nije odabrala ni tehnologiju. Meni je drago da vi od Županije očekujete da rješava probleme, mi to uvijek rado i činimo, ali nemamo čarobni št...\nUnatoč nedvojbenoj prisutnosti smrada i zabilježenim prekoračenjima satnih graničnih vrijednosti, pri ovim koncentracijama sumporovodika u vanjskom zraku ne očekuje štetan utjecaj na zdravlje ljudi...\nPonavlja da će problem smrada riješiti do kraja godine, i to trajno, jer ga privremena rješenja - ne zanimaju\n"Oni ne strahuju za zdravlje svoje djece, ne provode nedeljna popodneva u kućama niti strahuju od svakog novog nepoznatog mirisa. Oni ne znaju što znači živjeti uz monstruma kakav je Marišćina...\nNa kraju je župan Komadina kompromisno predložio uvrštenje, ali raspravljat će se u nastavku sjednice idućeg tjedna. Dotad će se sastati Bojan Kurelić i Petra Mandić iz Mosta s pročelnikom Ljudevit...


IT serviser - tehničar | Univerexport d.o.o. | Novi Sad | HelloWorld.rs\nIT serviser - tehničar\nNudimo Vam mogućnost da postanete deo našeg uspešnog tima na poziciji: IT SERVISER - TEHNIČAR\nPoznavanje i servisiranje računara, računarskih mreža i računarske opreme\nOdlično poznavanje softvera i hardvera\nNajmanje 1 godina iskustva na istim ili sličnim poslovima\nPoznavanje rada u Windows okruženju\nOdržavanje i preventivno čišćenje računara i ostale računarske opreme\nDijagnostika i otklanjanje kvarova\nInstalacija OS i pratećeg softvera, umrežavanje i osnovna administracija informacionog sistema\nPruža tehničku podršku korisnicima\nVodi evidenciju o stanju računarskih uređaja u vlasništvu kompanije\nObavlja aktivnosti na terenu - otklanja kvarove u maloprodajnim objektima\nZa obavljanje ovog posla potrebno je:\nOdgovornost za poštovanje rokova i kvalitet rada\nSpremnost za rad u timu i individualno po potrebi\nSposobnost kreativnog razmišljanja i pronalaženja inovativnih rešenja\nSpremnost za učenje novih tehnologija i procesa\nKontinuirano praćenje razvoja IT tehnologije i spremnost za stručno usavršavanje\nUkoliko ste zainteresovani za ovu poziciju i ispunjavate tražene kriterijume prijavite se na konkurs.\nUpoznaj kompaniju Univerexport d.o.o.\nUniverexport je jedan od vodećih trgovinskih lanaca, na teritoriji Vojvodine. U proteklih 20 godina stvoreno je prepoznatljivo ime, koje se vezuje za kvalitetnu uslugu, širok asortiman i uvek pristupačne cene. Sa ciljem da najbolji proizvodi i najpovoljnije cene, iz domaće i inostrane ponude, neprekidno budu dostupni svakom kupcu razvijena je prodajna mreža koja danas obuhvata 24 maloprodajna objekta, 3 veleprodaje, kao i 3 zavisna preduzeća koja posluju u okviru sistema Univerexport-a. Univerexport, danas, ima preko 1000 zaposlenih, sa zavisnim preduzećima 1500 zaposlenih, koji aktivno učestvuju u unapređenju procesa poslovanja.\nUtisak o radu u kompaniji na poziciji IT programer\nIzuzetno male zarade, nezadovoljni radnici u svim sektorima. Tipična srpska kompanija. Odnos prema zaposlenima neprofesionalan. Flagrantno kršenje zakona o radu jer se svi zaposleni primoravaju na rad u maloprodajnim objektima za novogodišnje praznike. Rukovodioci kompanije se ne zauzimaju za radnike i na taj način ostvaruju poene kod vlasnika. Zaobilaziti ukoliko iole cenite sebe.


Posao u agenciji za osiguranje vozila? – Minber\nsij. 31, 2012 at 9:30 am\nadmin 10 godina ago 691 views\nPedeset miliona Amerikanaca umno bolesni


život oko nas Archives - urednik život oko nas Archives - urednik\nCategory Archives: život oko nas\nМој пријатељ академски сликар – графичар читао је сву штампу (и уопште, био је не само врсни графичар, већ и један од најначитанијих људи које сам упознала) и редовно ме је звао да ме обавести да се појавила нека занимљива књига, да је у културном додатку неког листа изашао текст о језику или нови интервју нашег заједничког пријатеља – уваженог стручњака и борца за очување српског језика и писма. Жао ми је, а сада поготову, што сам готово сваки разговор завршавала “на силу“ јер сам увек између две обавезе или бриге док је он, како сам га у себи прекоревала, докони безбрижни пензионер „и лако је њему да чита и да ме кроз шалу критикује како сам расејана…“\nИ да, било је чудно што већ две године готово да није ишао у атеље, у своју оазу, али можда ми та помисао и није потпуно долазила до свести.\nНисмо се ни видели још од почетка владавине вируса короне… А глас му је звучао уморно и као да му уопште није добро, иако се ниједном није пожалио. Нажалост, имао је више од 65 година, те је поделио судбину свих људи његове доби у Србији који су прошле године скоро два месеца били у кућном притвору ”за њихово добро”. Тада би се и пожалио, али ипак некако помирено са судбином, а сећам се да му је вакцина тешко пала и да је, због реакције, било какве изласке и планове одлагао за касније, после ревакцинације и када се стабилизује.\nИ ево, вест коју сам јуче сазнала само ми је пробудила свест о томе да му заиста није било добро, као и да ме више никада неће позвати да ме обавести о некој новој књизи или тексту коју ми је сачувао… Иако нисам сазнала узрок његове смрти – а није јављено да је то био вирус корона, одмах ми је кроз главу прошло: ”Још једна жртва короне!” Наравно, не вируса, него читаве помпе која се око тога створила а поготову лоших политичких или одлука струке – како год то да назовемо – које су драстично угрозиле здравље пре свега старијих људи и ускратиле им основно право на лечење.\nНо, сетих се и млађег пријатеља који је изненада отишао ове године, након тога што се годинама дисциплиновано и успешно носио са својом хроничном болешћу… И није га покосио вирус, преболео га је прошле године, међу првима, не нарочито драстично. Не упуштајући се у дискутабилност одлука о вакцинисању људи који имају проблеме са срцем, у сваком случају могу да закључим да је и њега, баш као и сликара, покосило доба короне и то што им је ускраћено право да се нормално лече. Готово је неподношљива помисао на могућност да би они, као и још ко зна колико људи, још поживели да није завладао фамозни вирус.\nЗаиста, много је људи које знам умрло у време короне, али већина њих нису жртве вируса короне већ баука званог ”корона”.\nПосвећено Миодрагу Даји Анђелковићу (1945-2021), академском сликару – графичару\nMarija Filipovic Posted in Blog, Opšte, život oko nas\tLeave a comment\nКад ја пођем Капоровим сокаком…\nНа једној од идиличних вожњи бициклом од моје куће на нишком брду до оближњег села, спазих таблу са натписом: „Улица Десанке Максимовић“. „Ко би рекао да је баш овде улица Десанке Максимовић?“, прође ми кроз главу тренутна мисао, којом се можда више и не бих бавила, да убрзо затим не спознах како и чувена глумица Жанка Стокић баш на овом „потезу“ има своју улицу… Но, добро, пре би се рекло уличицу, сокачић… Већ после стотинак, највише двеста метара, сачека ме скретање са главног пута, сокак који води до неколицине кућа и поносно носи име… питате се чије? Миодрага Петровића Чкаље! И ако сам се, сада већ поприлично заинтересована за ову ствар, запитала да ли је можда још неки српски уметник своју „улицу“ добио баш на овом сеоском путу, одговор није требало дуго чекати. Преда мном – стуб са таблом „Улица Моме Капора“. Да, и наш познати књижевник и сликар баш овде има своју, условно речено – улицу. Али, као сликар није „усамљен“… Само стотинак метара даље, са главног пута издваја се прилаз до неколико кућа, можда викендица, који носи име чувеног Паје Јовановића.\nАх, да, ни Милић од Мачве није заборављен при именовању сокака на овом путу. Ту негде, сместили су се и сокаци који су у неком тренутку названи именима Драгана Лукића и Милорада Павића. О да, сокачић са именом Стевана Раичевића у први мах је био сакривен од погледа бициклисте на низбрдици… А ако сте мислили да је изостављен великан какав је Меша Селимовић, варате се! И овај писац добио је своју улицу на, могло би се рећи „ударном“ месту на путу од Ниша до оближњег села… треба ли рећи ког, или да оставимо то као малу енигму…?\nДа се разумемо, немам ја ништа против сеоских путева, природе, села, предела удаљених од градске вреве и цивилизације; уосталом, зашто бих се тако често налазила овде? Баш напротив, верни сам поклоник свега набројаног, а поготову овог пута и села које је моје одредиште приликом честих вожњи бициклом, моја оаза мира и лепоте. Ипак, после једне овакве спознаје, запитате се да ли у граду Нишу уопште има улица са именима уметника, или су све смештене баш овде. Запитате се каква је то чудна тенденција: да ли је неко дошао на идеју да овим истакнутим људима (а верујте да их има још, рецимо, фрулаш Сава Јеремић, па Доситеј Васић, некадашњи нишки епископ…) негде у Нишу додели улице, али су оне у граду већ биле „заузете“ именима, у великом броју случајева – мање значајних људи…? Можда је одговор делом и у ономе што ми је дошапнуо један станар Павићеве улице (након што је спазио да је камера телефона усмерена према његовој капији, на којој се, јел’те, налази табла са називом улице). Овај део иначе велике улице која иде према граду а са друге стране излази на поменути сеоски пут, недавно је, каже, преименован у улицу Милорада Павића, и то на захтев станара?!\nСве у свему, на овај текст гледајте више као на запис једног бициклисте него новинарско истраживање… И што се мене лично тиче, кад боље размислим, можда ме овај крај због тога и привлачи. Сеоски сокаци или не, ипак је ово један уметнички амбијент!\nUsred Srbije – zemlja Dembelija!\nBila sam spremna da branim prosvetare: da, plate su im male, kao i ogromnoj većini građana Srbije i nije problem što oni štrajkuju, vec sto ne štrajkuju svi ostali. Bila sam spremna sve do juče… A onda, čujete tako neku crticu iz svakodnevnog života u niškim školama i zapitate se, po milioniti put: da li smo mi, Srbi, normalni??\nU jednoj niškoj osnovnoj školi (i to od onih na glasu, da znate) neka dečica su ovih dana svratila u školsku biblioteku da zatraže potvrde za besplatni prevoz. Bibliotekarka im je, dozlaboga besna što je morala da prihvati posao koji „nije njen“(?!), na jedvite jade dala potvrde, na kojima je trebalo samo da ubaci dva-tri podatka. Naravno, pritom je iskalila sav svoj bes na njima. „Mogu li da uzmem potvrdu i za brata?“, pita učenica. „Ne može!“, besno odgovara bibliotekarka, iako bi, po nekoj logici, tako sebi olakšala posao…\nDa li je to način na koji se razgovara sa učenicima škole u kojoj radiš? Da li je to način na koji kulturan i civilizovan covek (a očekujemo da takvi rade u prosveti) razgovara sa bilo kim, makar to bila i deca, koja su se, pritom, najljubaznije obratila? I gde uopšte živi bibliotekarka, pa i njene kolege sa kojima je trebalo da podeli ovaj posao – čiji god da je? Da li u istoj onoj zemlji u kojoj bi na desetine hiljada pametnih i sposobnih ljudi sve dalo za posao u prosveti?… Ili, možda, u zemlji Dembeliji, u kojoj bibliotekar u školskoj biblioteci, zaboga, ima svoj posao – da lagano provodi svoj radni dan u meditaciji, koju povremeno prekine pokoji učenik, došavši po neku knjigu.\nSlična pitanja nam se često nameću u kontaktu sa zaposlenima u čuvenom „državnom sektoru“ , koji kao da usred Srbije imaju neku svoju oazu zvanu Dembelija, u koju uopšte ne dopiru informacije o krizi, nezaposlenosti, privatizaciji, malim platama i sličnim stvarima. Jedino tako mozemo objasniti njihove jadikovke kako im je firma, recimo, iz samog centra prebacena u neku „nedodjiju“ na Paliluli, pa sad treba i da pešače ili možda ( a ima i toga, verujte!) kako je direktor zaveo „strogu disciplinu“ pa sada moraju malo češće da se pojavljuju na poslu…\nIpak, kada u Srbiji živite više od 3-4 decenije, valjda se više treba začuditi sebi što vas i dalje čudi neki nedostatak logike…\nMarija Filipovic Posted in Blog, život oko nas\tLeave a comment\nZašto je dobra “Moja kuhinja“?\nDobro je kad se kuvanje predstavlja kao kreativna aktivnost, na momente i kao umetnost; dobro je videti da se može dobro kuvati i ako ste lepi, zgodni i moderni; dobro je kada se promoviše bogatstvo različitih kuhinja, kao deo različitih kultura. Sve je to mnogo dobro, naročito kada šou „Moja kuhinja – moja pravila“ gleda milionski auditorijum – u Srbiji!\nU našoj zemlji, nažalost, i dalje je većini ljudi sinonim za kuvanje debela žena, naročito ako je sa sela; i dalje se u 80 odsto porodica ishrana zasniva ne nekih desetak jela i nešto više namirnica, izuzimajući decu, čiji je izbor drastično sužen, a vrhunskim specijalitetom se smatraju – pljeskavica i ćevapi (?!).\nNeki će reći da je to što se sprema u ovoj emisiji previše skupo ili da se sastojci ne mogu nabaviti. Prvi argument prihvatamo, dok drugi baš i ne stoji, jer se poslednjih godina zaista gotovo sve može naći u ovdašnjim trgovinama. Mnogima u Srbiji standard zaista ne dozvoljava obogaćivanje jelovnika jelima od morskih plodova ili skupog voća i povrća i nije dobro što nam je snažan utisak dok gledamo šou da je pomalo izmešten iz ove sredine.\nIpak, smatramo da je od neprocenjivog značaja to „pomeranje“ svesti i širenje vidika. Jer, mnogo je u Srbiji onih koji imaju para da sebi priušte bogatiju kuhinju, ali se nisu odmakli od sarmi i roštilja, a u najgoroj varijanti, kada otputuju u druge zemlje, i tamo traže hranu što više nalik srpskoj! To, međutim, nije čudno kada se zna da ovde živi čitav jedan imućniji sloj (bolje reći – soj) kome je glavni utisak sa putovanja broj zvezdica hotela…\nZato, bravo za šou „Moja kuhinja“! Nije li dražesno kada svim ovdašnjim savremenim ženama koje misle da je „in“ reći da te ne zanima kuvanje, jer ne uživaš u hrani (kao da se kuva samo za sebe!), „kontru udaraju“ mlade i lepe Beograđanke Ana i Anja, ekstravagantne umetnice Bojana i Marija, ili šarmantne Piroćanke Dušica i Dragana…\nDa li smo čuli neku jezičku grešku? Da, bilo ih je, i to mnogo. Izgovarali su ih i učesnici, i sudije, ne samo Njegoš Kaličanin, koji živi u Belgiji i često je prozivan zbog svog lošeg srpskog. Iako smo uglavnom lako opraštali greške, koje su ovde u drugom planu, ponekad smo dobijali želju da, pogotovu Njegošu, održimo neki čas srpskog :).\nUmesto uvoda (2) ili: Paradoks zvani Srbija!\nŠetajući televizijskim kanalima (i to baš onog dana kada je nastao prvi deo ovog teksta), nabasah na jednu od onih “pinkovskih” emisija u stilu veselo, bučno, šareno, kič, ma morbidno, nad kojima se obično u sekundi zgadim i okrenem program. Ovoga puta, nešto mi je zadržalo pažnju – valjda to što je voditelj (onaj nesrećnik sa naočarima i smešnom frizurom) upravo predstavljao lepotice kojima je bio okružen: “Vidite kako su lepe, evo…. (tu sad ide ime), vidite kako je ona lepa, poglejte kako je lepa, pa poglejte nju, zar nisu prelepe?” Iako je scena bila toliko jeziva i izgledala, u najmanju ruku, kao da neki makro hvali svoju novu “radnu snagu”, ispostavilo se da predstavlja voditeljke na televiziji (?!) koja je upravo tada (gle čuda!) imala prvi dan emitovanja. Dakle, stvarno nisam u toku!\nElem, ne znam da li mi je mučnija bila ta scena ili neopisivo loša dikcija voditelja, koji nas je, tako, obavestio da će emisija koju će voditi lepotice na novoj televiziji ići svakog dana od DVANIJST sati. Ipak, najmučnije od svega je saznanje da se televizija zove NARODNA. Znači, televizija naroda, onog naroda koji smo opisivali u prvom delu teksta, onog naroda koji sa fakultetskom diplomom završava na klupama u parku, onog naroda koji obezglavljeno ide ulicama, razmišljajući koje dugove prvo da pokriva od crkavice koju će primiti ovih dana… Takvom narodu pružate šareno ludilo, blještavu scenografiju, šljokičave lepotice, negovana lica i tela, skupa odela i toalete, i sve to u kič pakovanju… I da li narod gleda? Gleda, makar jedan njegov deo – da! Jasno je da je geslo kojim se ove televizije rukovode: “Udri brigu na veselje”, ali mi nikada neće biti jasan taj narod, tačnije, taj deo naroda.\nI odjednom, ona dilema kojom sam započela ovo pisanije postaje više nego smešna. Preispitivanje da li se angažujete dovoljno, da li vam je dužnost da pišete o situaciji u kojoj se kao društvo nalazimo, da li je ispravno baviti se zabavnim temama, možda bi imalo svrhu da se nalazimo na nekom drugom mestu. Ali, ovo je Srbija. Ovde je normalno da taj isti narod gleda “narodne” televizije i da, trujući se kič muzikom, kič modom, kič lepotom, kič atmosferom – puni džepove njihovim vlasnicima, čija se pismenost završava na nakaradnom IZGOVARANJU onih pedesetak reči srpskog jezika koje jedino koriste.\nMarija Filipovic Posted in Blog, život oko nas\temisija, kič, lepotice, NARODNA, ovo je Srbija, paradoks, reči srpskog jezika, šareno, televizija, umesto uvoda, voditelj, voditeljke\tLeave a comment\nUmesto uvoda (1)\nČitam ovih dana na odličnom sajtu Radija 021 (čiji je urednik moj dragi prijatelj Slobodan Krajnović) tekst o profesorki klavira iz Kuršumlije koja je završila na ulici. Sumorno, zabrinjavajuće, zloslutno, a možda su i od samog teksta potresniji komentari. Pitam se samo zašto je u međuvremenu, od kada sam prvi put pročitala tekst, misteriozno nestao onaj najzloslutniji – da nije isključeno da ćemo se uskoro boriti za klupe u parkovima, s obzirom na situaciju u zemlji…\nKada tako nešto pročitate, ako imate svest a bavite se pisanjem (bilo koje vrste), počnete da se pitate da li se u ovako užasnom vremenu može apstinirati od dnevno-političkih tema i da li treba izbeći ovakvu vrstu društvenog angažmana. Počnete da preispitujete odluku da se vaš sajt, zapravo njegov blog, bavi samo jezičkim i, uslovno rečeno, bezazlenim društvenim temama…\nIpak, prema prvobitnoj zamisli, na ovom sajtu bavićemo se jezičkim temama, pokušajem da što više i što bolje utičemo na popravljanje pismenosti, bavićemo se i temama koje prevazilaze polje jezika a zadiru u kulturu i društveni kontekst. Često ćemo to raditi na način koji je prožet humorom, ali uvek sa dozom blage griže savesti, koju mislimo da treba da poseduju svi koji se previše smeju, onda kada je sve oko nas previše tužno.\nOvu odluku podupire značajna doza našeg gađenja prema politici. Uz svest da na sveukupnu situaciju u zemlji teško možemo uticati kao pojedinci, trudićemo se da svoj uticaj ostvarujemo makar u jednom malom segmentu tog žalosnog stanja – na polju jezičke, ali i svih drugih vidova kulture.\nMarija Filipovic Posted in Blog, život oko nas\tgadjenje prema politici, Kuršumlija, na ulici, profesorka klavira, Radio 021, sajt, teskt o profesorki, tuzno, uvod\tLeave a comment


Hotel Ozon - Kopaonik (Brzeće) | Kopaonik Travel\nHotel Ozon (Brzeće) Kopaonik\nLOKACIJA: (GPS - 43.292579, 20.880282 )\nHotel Ozon se nalazi u Brzeću. Od ski centra Kopaonika je udaljen oko 17 kilometara a od najbliže žičare oko 400 m.\nSALA - SEMINARI PREDAVANJA DOGADJANJA: Hotel Ozon vam pruza mogućnost da sva vasa znanja, posao, druženja i posebne prilike ostanu nezaboravne. Tehnička podrška i udobnost pre svega.\nOpustite se uz zatvoreni bazen,a na raspolaganju su vam sauna i jakuzzi.


Drumelody – A story about identity – Lepe Vesti\nDrumelody – A story about identity\nDrumelody još jednom pomera granice u svom kreativnom stvaralaštvu i objavljuje dva nova singla uz prateće spotove “Priča o identitetu / A story about identity” i “Intell” koji je uradio u saradnji sa DailyBass-om.\nOvo je muzičar koji je drum&bass podigao na sasvim novi nivo. Za sada već uveliko poznatog širom i regiona popularnog muzičara Berina Tuzlića koji se umetnički predstavlja kao drumelody, retko ko da od poštovalaca kvalitetnog elektronskog zvuka nije čuo ili posetio neki od njegovih autentičnih live nastupa.\nOvog puta, Drumelody još jednom pomera granice u svom kreativnom stvaralaštvu i objavljuje dva nova singla uz prateće spotove “Priča o identitetu / A story about identity” i “Intell” koji je uradio u saradnji sa DailyBass-om.\nKao što smo navikli kroz njegove spotove, drumelody dodatno dočarava magiju svoje umetnosti, često metaforički, ali uvek interesantno i potpuno svojstveno njegovim delima. Tako je spot za traku “Priča o identitetu” dobio jedinstvenu priču. Drumelody je za ovaj projekat većinu stvari uradio sam, od kreative, muzike, dela audio produkcije i spota. Kako kaže, “Priča o identitetu” je globalna priča o toj tematici.\n– Ono što je mene inspirisalo jeste upravo to globalno okruženje koje svakim danom sve više i surovije postaje površno. Ono što čini identitet, to je da kao pojedinac ne zavisiš ni od koga i tek tada ga svako od nas u potpunosti poseduje – ističe drumelody za naš portal i dodaje da je identitet prosečnog čoveka usamljen, jer sve što ga čini, on to nema. Ali, da li je u praksi današnjice moguće kreirati i očuvati sopstveni identitet?\nDrumelody veruje da jeste moguće radom i edukacijom, ali i prepoznavanjem prilika, a ne disperzijom.\n– Najbolje je izmeriti se tamo gde vas niko ne zna – ističe drumelody metaforički.\nZa razliku od “Identiteta”, traka “Intell” u saradnji sa DailyBass-om više vuče ka dnb ambijentalanom zvuku. Prema njegovim rečima, to je taj lični osećaj, elektronska muzika koja je bez ograničenja i granica kao i animacija i poezija.\nTallinn Music Week, kao i da bude nominovan za prestižne muzičke nagrade "Ambasador” i Adria Muzzik Video Awards. Iako se na prvo slušanje ova dva singla “Priča o identitetu” i “Intell” može pomisliti da je drumelody promenio muzički pravac, on kaže da nije došlo ni do kakve promene, te da je oduvek bio na tom dnb tonu, uz techno, deep i ambience poigravanja.\nOva dva singla definitivno će na prvih par minuta zaintrigirati slušaoce i vrlo brzo postati deo njihove omiljene plejliste.


STRUČNJACI DAJU SVOJE PROGNOZE "Očekujemo da se do ljeta zaustavi širenje korona virusa" | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nSTRUČNJACI DAJU SVOJE PROGNOZE “Očekujemo da se do ljeta zaustavi širenje korona virusa”\nU Srbiji je imunitet na virus korona steklo između 25 i 30 odsto stanovništva, a samo uz vakcinu može se postići neophodnih 60 procenata, što je dovoljno da se zaustavi širenje virusa, kažu u Institutu za primjenu nuklearne energije (INEP) i očekuju da će to biti krajem proljeća i početkom ljeta.\nMarija Gnjatović iz tog Instituta ističe važnost vakcinacije u borbi protiv kovida-19, kako bi se stvorio kolektivni imunitet i napominje da građani ne treba da strahuju jer se, dodaje, sada primjenjuje tehnologija koja postoji od ranije. Ne bi trebalo da postoji neki veliki strah od primanja bilo koje vrste vakcina. Svakako su dobre i Fajzerova i ruska i kineska vakcina. Ruska i kineska bazirane su na nekim starim principima, a Fajzerova je nešto savremenija rekla je Gnjatović.\nGnjatović očekuje da će vakcina biti efikasna i protiv novog soja virusa korona. Desile su se značajne promjene na proteinu koji je vrlo važan za ulazak virusa u naše ćelije, odnosno na stepen zaražavanja, ali vakcina djeluje na mnogo veće dijelove proteina, tako da su proizvođači saglasni da će vakcina biti efikasna, a to je i moje mišljenje – ukazuje Gnjatović.\nNavela je da se situacija prati i da se pun efekat vakcinacije očekuje dvije nedjelje nakon davanja druge doze.\nKaže i da antitijela nakon preležane bolesti mogu da budu prisutna u organizmu i nekoliko godina, ali da ima i onih koji se zaraze manjom dozom virusa, pa stvore imunitet koji traje par mjeseci, nakon čega su, ističe, djelimično zaštićeni ili nezaštićeni. Proizvođači vakcina kažu da se očekuje imunitet koji će trajati dvije godine, ali vrijeme će pokazati – navodi Gnjatović i dodaje da ne postoje kontraindikacije za primjenu vakcine ukoliko osoba već ima antitijela.\nPrema njenim riječima, važno je da nakon preležane bolesti prođe i do dva mjeseca da bi se te osobe vakcinisale, zato što, istakla je, moraju biti potpuno zdravi, ne samo za vakcinu protiv korone, već i za bilo koju drugu.\nPrethodni tekstNA VISINAMA POLEDICA Vozite oprezno, kolovozi vlažni i magloviti\nSledeći tekstBADNJAK U LIJEVČU SPOJIO LJUDE I OŽIVIO OBIČAJE „Svi koji imaju dovoljno ili više od drugih trebaju pomoći siromašnima, posebno djeci“


DETALJI NESREĆE U RUDNIKU BREZA: NASTRADAO 37-GODIŠNJAK | Hayat.ba\nDETALJI NESREĆE U RUDNIKU BREZA: NASTRADAO 37-GODIŠNJAK\nDanas u popodnevnim satima u jami "Sretno" rudnika mrkog uglja u Brezi došlo je do nesreće u kojoj je smrtno stradao rudar.\nOvu informaciju je ranije za Hayat.ba potvrdila Aldina Ahmić portparol MUP-a ZDK.\n– Prema prvim informacijama koje vam možemo reći, jeste da su pripadnici PS Breza izašla na mjesto događaja i da je pronađeno beživotno tijelo u jami Rudnika mrkog uglja u Brezi, ne možemo sa sigurnošću reći da je nastradao ili da je ranije smrt nastupila – kazala je Aldina Ahmić.\nPrema prvim informacija, nastradao je mladić od 37 godina inicijala A.K.\nNjega je zdrobila povratna trak i nastradao je na licu mjesta.\nPolicija kao i inspektori su na licu mjesta gdje vrše zapisnik i uviđaj.\nPOGINUO RUDAR U JAMI BREZA, POLICIJA NA MJESTU NESREĆE


NYT: Posljedice neformiranja nove vlade u Iraku su nepredvidive\nAmerički dužnosnici nadali su se sporazumu o podijeli vlasti no ti su pregovori propali ovog tjedna\nNew York Times osvrće se na prilike u Iraku gdje pet mjeseci nakon izbora još uvijek nije formirana nova vlada. Iračka politička elita koja je došla na vlast nakon američke invazije započela je samu sebe kritizirati. Irački potpredsjednik Adel Abdul Mahdi, bivši izgnanik i jedan od najistaknutijih iračkih političara kaže: „Trebamo se sramiti zbog načina na koji smo vodili zemlju“. Posljedice neformiranja nove vlade su nepredvidive. Američki dužnosnici nadali su se sporazumu o podijeli vlasti no ti su pregovori propali ovog tjedna. „Moj je osjećaj da postoji nesnošljivost građana prema njihovim političarima“, kaže odlazeći američki veleposlanik u Iraku, Christopher Hill.\nNeuspjeh iračke elite kojoj su pomogle Sjedinjene Države može poslužiti kao trajno američko naslijeđe u Iraku, piše New York Times dodajući kako to otvara temeljna pitanja o političkom ustroju koji Sjedinjene Države ostavljaju za sobom dok se pripremaju za konačni odlazak 2012. godine. „Mislim da se može postaviti validno pitanje: je li ovo sustav koji će funkcionirati u Iraku s obzirom na njegovu povijest i posebnosti“, kaže Ryan Crocker, bivši veleposlanik u Iraku. „Nemam odgovor na to pitanje. Mislim da će se na to pitanje morati pronaći odgovor“, dodao je.\nChristian Science Monitor također postavlja jedno pitanje – Zašto je Rod Blagojevich optužen samo po jednoj od 24 točke optužnice? Nakon 14 dana vijećanja porota u Chicagu proglasila je bivšeg demokratskog guvernera srpskog podrijetla krivim za davanje netočnih izjava agentima FBI-a. Takva presuda mogla bi ga koštati pet godina zatvora. Međutim, značajnije je da porota nije uspjela donijeti odluku oko preostale 23 točke optužnice koje uključuju podmićivanje, prevare i ucjenjivanje. Savezne vlasti najavile su pokretanje novog postupka protiv Blagojevicha. Federalni tužitelj Patrick Fitzgerald optužio je Blagojevicha da je, između ostaloga, tražio novac za imenovanje nasljednika Baracka Obame u Senat, na senatsko mjesto savezne države Illinois koje je ostalo upražnjeno Obaminom pobjedom na predsjedničkim izborima.\nWashington Post objavljuje uznemirujuće rezultate novog istraživanja koje pokazuje da je gubitak sluha među mladim Amerikancima u porastu. Na temelju podataka o više od 4,600 tinejđera u dobi od 12 do 19 godina, prikupljenih između 1988. i 1994. te 2005. i 2006. godine utvrđen je porast gubitka sluha od 31 posto. Studija je utvrdila da je gubitak sluha bio češći kod dječaka nego kod djevojčica. Premda studija nije ulazila u razloge ovakvog trenda autori su ukazali na neka druga istraživanja koja su zaključila da glasno slušanje glazbe putem raznih prenosivih uređaja može igrati ulogu u tome.


Đurević sa delegacijom Odbojkaškog saveza Srbije o razvoju sporta | Opština Višegrad\nĐurević sa delegacijom Odbojkaškog saveza Srbije o razvoju sporta\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je danas nakon sastanka sa delegacijom Odbojkaškog saveza Srbije da Višegrad ima odlične uslove za razvoj sporta i da će pokušati da u narednom periodu organizuje i kamp za mlade odbojkaše.\nOn je istakao da se na sastanku razgovaralo o svim sportovima koji su zastupljeni u Višegradu, te načinu da se podstakne njegov razvoj i sport podigne na viši nivo.\nĐurević je rekao da opština Višegrad iz budžeta izdvaja oko 250.000 KM za sport, te da priprema sportsku opremu za članove svih sportskih klubova u gradu.\n„Velika je čast da ugostimo velikane sporta iz Srbije, a posebno da razgovaramo i unapređujemo odbojku i ostale sportove u našem gradu“, rekao je Đurević.\nPredsjednik Odbojkaškog saveza Srbije Zoran Gajić rekao je da je ovo posjeta koja ima za cilj upoznavanje sa što više odbojkaških klubova.\n„Razgovarali smo o uslovima za bavljenje sportom, te o tome na koji način bi mi mogli da pomognemo odbojkaškom klubu u Višegradu. Locirali smo šta Višegrad nudi, a to su sportske sale, smještajni kapaciteti, ljudski resursi i sve što budemo mogli mi ćemo pomoći“, istakao je Gajić.\nOn je dodao da Višegrad ima dobre uslove za sport, jer imaju sale, ljude koji vode sport i mlado rukovodstvo koji gledaju na budućnost ovog grada onako kako treba.\n„Oni će učiniti sve da mladim ljudima omoguće kvalitetan, srećan i zdrav život, da bi ti ljudi ostali ovdje da razvijaju ovaj grad, a mladi u sportu doživljavaju sreću i zadovoljstvo baveći se time i vezuju se za mjesto gdje stiču prve životne navike“, rekao je Gajić.\nSekretar Odbojkaškog saveza Srbije Ivan Knežević rekao je da želi da stvaraju dobre odnose, da pomažu sportske klubove, a posebno da pomognu razvoj odbojke.\nKnežević je zahvalio na prijemu kod načelnika opštine i dodao da je podrška Odbojkaški saveza Srbije na raspolaganje nudi sportsku opremu, rekvizite i stručno usavršavanje.\nČlan uprave Odbojkaškog kluba „Hidroelektrane /HE/ na Drini“ Ružica Šimšić rekla je da je velika čast ugostiti značajne odbojkaške radnike i razmijeniti iskustva.\n„Značajno je to što smo dobili ideje i savjete za razvoj odbojke i sporta, uz promociju našeg grada“, dodala je Šimšićeva.\nSastanku su prisustvovali i direktor Odbojkaškog kluba „HE na Drini“ Rade Baralić, trener Jovo Sarić, selektor Ženske odbojkaške reprezentacije BiH Goran Nešić i vršilac dužnosti direktora preduzeća „HE na Drini“ Nedeljko Perišić.


Kurc postao kopredsednik Evropskog saveta za toleranciju i pomirenje\nAngela Merkel i u penziji najpopularnija među Nemcima\nBy redakcija 01/09/2022 Najnovije, Svet, Vesti\nBivši austrijski kancelar Sebastijan Kurc objavio je na svom Tviter nalogu da je počastvovan što će se pridružiti organizaciji Evropski savet za toleranciju i pomirenje (ECTR) kao kopredsedavajući zajedno sa bivšim britanskim premijerom Tonijem Blerom.\nKurc je u objavio naveo da Evropski savet za toleranciju i pomirenje ima dugu istoriju borbe protiv ekstremizma, antisemitizma i za jačanje tolerancije širom Evrope što su, kako je istakao, njemu veoma važni ciljevi.\nNa svom zvaničnom portalu, Evropski savet za toleranciju i pomirenje navodi da su nevladina i nepartijska organizacija osnovana 2008. godine, kao savetodavno telo za promociju tolerancije, pomirenja i obrazovanja na međunarodnom nivou.\nU svoje zadatke ubraja i “negovanje razumevanja i tolerancije među narodima različitog etničkog porekla, edukaciju o tehnikama pomirenja, praćenje šovinističkog ponašanja, kao i predlaganje inicijativa i zakonskih rešenja za podršku tolerancije”.\nRadi se o organizaciji koja je 2012. godine dodelila Evropsku medalju za toleranciju tadašnjim predsednicima Srbije i Hrvatske Borisu Tadiću i Ivi Josipoviću.\nOsim Blera koji je trenutno predsedavajući Odbora ECTR, članovi te organizacije su i bivši slovenački predsednik Milan Kučan, bivši španski premijer Hoze Marija Asnar i bivši vicekancelar Austrije Erhard Busek.\nIzvor: Beta, N1, Foto: print screen\nECTR Evropa Hoze Marija Asnar Hrvatska kopredsednik Kurc Milan Kučan pomirenje Sebastijan Kurc Srbija tolerancija\nGrađani danas odlučuju o promeni Ustava u delu o pravosudju\nZbog epidemiološke situacije neće biti Sajma pirotske peglane kobasice


A. J. 6. aprila 2021. 06:02\n„Kao što sam već rekao, Štefi Graf i njene 372 nedelje… Znate, sve je moguće. Najvažnije je da je (Đoković) zdrav, pa ćemo videti šta će se desiti“, dodao je on.