Jestivo zlato – stvar prestiža i luksuza\nGlamorozni trend u svetu ‘bogatih i slavnih’ koji u poslednje vreme osvaja osetljiva nepca svetske elite zapravo je trend koji je postojao vekovima unazad. Hrana je nešto što, osim prostog, esencijalnog i vitalnog značaja za opstanak, ima mnogo dublje značenje i daleko širu konotaciju; hrana je toliko kulturološki obojena, da se može postaviti na isti pijedestal sa, recimo, modnom industrijom.\nObilje hrane je sinonim za bogatstvo i raskoš; što se više ima, manje se cene uobičajene namirnice, a elitni kuvari iznalaze načine i sastojke da jela učine što impresivnijim, čarobnijim i specifičnijim. Zlato, kao pradavni simbol moći i stvarna moć, odavno je pronašlo svoje mesto i na kuhinjskom policama najbogatijih.\nDa li je jestivo zlato moderan trend?\nNe. Iako je danas dosta reklama o jestivom zlatu i njegovim svojstvima, te najelitniji restorani nude raznovrsne ‘zlatne’ poslastice, zlato se u ishrani koristilo mnogo vekova unazad. Zlato se dodavalo u hranu zbog svoje skupocenosti, zbog veličanstvene estetike i verovanja u njegove mistične moći.\nSve to zajedno je zapravo bilo, a i još uvek je, odraz luksuza i stvar prestiža. Od srednjevekovnih vremena, zlato se u kraljevskim dvoranama upotrebljavalo za ukrašavanje gurmanskih specijaliteta. Raskošne indijske svadbe obično kao deo posluženja serviraju posebne kolačiće sa zlatom i srebrom.\nPravi majstori kulinarskog spektakla i renesansnog kuhinjskog pozorišta bili su Tjudori, koji su, između ostalog, i u istoriji ostali zapamćeni po basnoslavnim banketima i jelima od kojih bi se mnogim od najvećih savremenih gurmana prevrnuo želudac; i oni su koristili zlato na trpezi.\nZlatna trpeza elizabetanskog dvora – Elizabetanci su naglašavali svoje bogatsvo, luksuz i moć i elitni hedonizam pozlaćivanjem hrane, posebno raznog voća, poput narandži, urmi, smokvi i grožđa. Takođe se zna i da su Japanci vekovima dodavali zlato u hranu, a čak i u njihovo tradicionalno piće, sake. Koliko je način na koji su ranije upotrebljavali zlato bio zdrav, ne znamo, ali moderni zlatni listići koji se koriste za ukrašavanje hrane i koje mžete da nađete u slobodnoj prodaji, odobreni su od strane nadležnih institucija i smatraju se u potpunosti bezbednim za ljudski organizam.\nItalijanski zlatni specijaliteti – Italijani su takođe ovladali zlatnim kulinarskim đakonijama, a znamo za njihov specijalitet iz šesnaestog veka, rižoto sa zlatnim prahom; to je bio takozvano Risotto d’oro con basilico e parmagiano, odnosno ‘pozlaćena’ verzija tipičnog mediteranskog rižota, jednostavno začinjenog bosiljkom, parmezanom i – zlatom.\nDa li je jestivo zlato opasno za čoveka?\nDobro znamo da čovek često ne razmišlja o dobrobiti drugih, pa ni o sebi, kada je reč o reprezentaciji svoh statusa, stila, ličnosti, uopšte o stvarima od prestiža i luksuza. U čovekovoj prirodi je da se trudi da sebe predstavi u najboljem svetlu i da istakne ono što najviše ceni, a mnogi se upravo ponose svojim statusom i bogatstvom. No, da li je ono bezbedno za ishranu?\nPriča se da je zlato dobro za cirkulaciju, imunitet i mentalno zdravlje, a poslednjih godina se koristi i u lečenju pojedinih obljenja; znamo da su ga razni narodi u prošlosti koristili kao tobožnji lek, verujući u njegova sjajna magijska svjstva. Ipak, većina se pita da li je ono uopšte bezbedno da se jede.\nJestivo zlato koje se danas koristi u luksuznim receptima je čisto, meko i najfinije zlato, najvišeg kvaliteta. Ono mora da bude ili u potpunosti čisto ili eventualno mešano sa čistim srebrom. Zlato ne igra nikakvu ulogu u našem digestivnom traktu i ne ostavlja nikakve posledice; mi ga ne varimo, nego ono jednostavno prođe kroz naš organizam i mi ga izbacujemo. U Americi, jestivo zlato je odobreno od njihove zdravstvene organizacije, uz potvrdu da nema opasnosti od ‘zlatnih’ delikatesa.\nZlato nema nikakav ukus i služi apsolutno samo da bi jelo dobilo poseban izgled; konzumacija ‘zlatne’ hrane isključivo je stvar ličnog izbora, reprezentacije luksuza, stila i praćenja svetskih glamuroznih trendova i nije štetno po zdravlje.\nDa li jestivo zlato može da se kupi?\nKao i sa svim drugim stvarima koje se tiču velikog novca, bogatstva i moći i jestivo zlato trpi od strane marketinške industrije , prevara i eksploatacije svake vrste. Jestivo zlato zapravo nije toliko skupo, ali teško je da se uverite u njegovu stoprocentnu čistotu. Nije baš sve što sija zlato, kao što kaže ona poznata izreka.\nOvaj luksuzni dodatak hrani može da se nađe i na našem tržištu; možete da poručite i tradicionalne proizvode ukrašene zlatom, poput čokančića sa rakijom i zlatnim pahuljama, pa usitnjene pahuljice jestivog zlata ili listiće za ukrašavanje krane, pre svega torti i kolača. Jestivo zlato u različitim oblicima u našoj zemlji možete da nađete po cenama ispod 3000 dinara.


„Zašto angažman?” ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n5.9.16 desavanja, filozofija No comments\nPredstavljanje Grupe za studije angažovanosti biće u sredu, 7. septembar 2016. u 17 časova u Muzeju savremene umetnosti u Novom Sadu, Dunavska 37.\nŠta znači govoriti o angažmanu danas? Da li je opravdano govoriti o opštoj krizi angažmana, ili se samo neke od njegovih formi (kolektivne i/ili individualne, političke i/ili kulturalne) suočavaju sa izvanrednim teškoćama? Kakva je uloga i kakav je manevarski prostor javnog angažmana akademskih aktera u takvoj situaciji? Primera radi, kako su i da li su moguće društvene i humanističke nauke koje ne bi zanemarile „impakt faktor” u široj javnosti, te koje bi posebnu pažnju posvetile učešću u javnim raspravama ili primeni svojih rezultata? Naš plan je da sa Grupom za studije angažovanosti kroz ova pitanja otvorimo dinamičnu diskusiju koja bi omogućila i uključivanje publike.


Poslovni inkubator | studenti.rs\nPočetna Skripte Menadžment Poslovni inkubator\nObjavio makicafilozof 23. avgust 2014. Prijavi dokument\nU svim delovima svijeta, većina novih radnih mesta nastaje i otvara se u novim i malim preduzećima, koja se razvijaju i rastu, a koja se specijalizuju za proizvodnju novih roba i usluga. Ova nova i mala preduzeća su od vitalnogznačaja za zdravu privredu zemlje. Nova i mala preduzeća su takođe realnost globalne ekonomije – u kojoj fleksibilnost i individualna kreativnost igraju veliku ulogu. Zbog toga je važno preduzimati aktivnosti na formiranju novih, kao i stimulisanju rasta postojećih malih preduzeća. Prve godine rada predstavljaju težak period za start up preduzeća. Upravljanje rastom i razvijanje novih veština u oblastima kao što su računovodstvo, zakoni, propisi i marketing predstavljaju znatan izazov i problem preduzetnicima. Sve to može dovesti do propadanja novopokrenutih preduzeća u prvim godinama poslovanja. Najveći razlog propadanja novopokrenutih preduzeća leži u tome što\nova preduzeća obično moraju «sama proći kroz sve to», bez ikakve podrške, pružene direktno preduzetnicima, koja bi im pomogla da zadrže svoj entuzijazam kada se suočavaju sa teškim uslovima i prekomernim satima rada. U zemljama tranzicije, komlikovana registracija i zamršeni zakonsko-pravni postupci, kao i nedostatak službi za podršku preduzećima, čine ove prve godine poslovanja posebno teškim.\nIstraživanja širom Evrope pokazuju da ovo predstavlja oblast gde lokalne vlasti i institucije mogu omogućiti visoku dodatnu vrednost. Pomoć novim i malim preduzećima da prebrode početni period putem biznis inkubatora predstavlja veliku mogućnost za davanje podrške otvaranju novih radnih mesta i ekonomski razvoj. U toj oblasti pruža se šansa lokalnim agencijama, institucijama, vlastima da pokažu da su voljni da preduzmu konkretne aktivnosti i da podrže preduzetnike. Iskustva pokazuju da ovaj tip pomoći može doneti stvarnu korist\n, Šabac, Visa poljoprivredna skola strukovnih studija


Početna » Agro teme » Prehrambena industrija » Porodična klanica – izvor prihoda na tradicionalan način\nU selu Kačer na Zlatiboru posetili smo imanje porodice Zarić. Na njemu se nalaze i njihova privatna klanica i mesara, u kojima se prave razni zlatiborski specijaliteti. O kojim je tačno mesnim prerađevinama reč, kako Zarići dolaze do sirovine, gde nabavljaju stoku i koju tehnologiju koriste pogledajte u našem prilogu.\nNaš domaćin, Sava Zarić, objasnio nam je da li u njihovom kraju ima dovoljno stoke i da li je teško pronaći grla za klanje.\n„Sada trenutno nema dovoljno stoke, ali nekako dolazimo do količine koja nam je potrebna za ovu našu mini klanicu. Inače, ovaj posao radio je još moj deda, pa otac, tradiciju sam preuzeo ja, a nasleđuje me i moj sin.“\nDakle, nemate vašu stoku, nego kada vam je potrebna, idete i kupite je negde u zlatiborskom kraju? Imate li možda neku vrstu kooperacije?\n„Nemamo našu stoku, a nismo ni članovi kooperacije. Kada nam je potrebna sirovina za naše proizvode, obratimo se seljacima koji imaju debele krave ili volove koje leti koriste za rad u polju. Moraju i oni da zarade neki dinar.“\nZlatibor je dobro poznat po kvalitetnim suhomesnatim proizvodima. Da li ih vi pravite po recepturama vašeg dede ili imate tehnologe koji prate savremene načine proizvodnje?\n„Tehnolozi smo mi sami i radimo po receptima naših starih. Držimo se pravila da dobar suhomesnati proizvod treba da bude napravljen od čistog mesa i odgovarajuće količine soli, ali i da se osuši na dimu, prirodno.“\nStočarima subvencije za proizvodnju junećeg mesa\nKada vi to tako kažete, deluje kao prilično jednostavan posao. Možete li ipak da nam objasnite postoji li neka razlika kada je reč o ujednačenosti kvaliteta mesa, vrsti drva koja se koriste za dimljenje i slično?\n„Proces od početka do kraja izrade dobrog suhomesnatog proizvoda je veoma dug. Počinje od klanja, preko prerade, stajanja mesa u salamuri od soli oko 15 dana. Zatim se meso kači na sušare i tu ostaje još 15 do 20 dana. Važno je da se suši samo na suvim bukovim drvima, uz temperaturu od 15 do 20 stepeni.“\nDakle nema nekih ekstremnih procesa uz koje proizvod može da se izradi za jedan dan? Mora da prođe barem mesec dana od početka do kraja izrade?\n„Tako je, potrebno je najmanje mesec dana da bi se proizvod pripremio za prodaju.“\nSaznajte kakvo je stanje u svinjarstvu u našoj zemlji!\nInače, vi angažujete članove porodice i nije vam potrebna dodatna radna snaga sa strane?\n„Prijavili smo troje radnika i svi su članovi naše porodice, sin, ćerka i snaja. Ukoliko je nekada baš potrebno, pomogne nam još neko od članova familije.“\nPotrebno je najmanje mesec dana da bi se dobar suhomesnati proizvod pripremio za prodaju.\nKoliko mesečno ili godišnje proizvedete kilograma ovih proizvoda?\n„Nismo se baš precizno bavili takvim statistikama, ali recimo da nedeljno koljemo po nekoliko volova i nekoliko svinja.“\nI šta sve imate u ponudi?\n„Imamo pršut, paufleke, sudžuk od čistog goveđeg mesa, domaću kobasicu i kulen, u kojem je više svinjskog mesa. Pravimo i čvarke, a veoma je tražena i ovčja stelja, specifična za naš kraj.“\nLjudima koji se bave nekom proizvodnjom najčešće je problem tržište, ali i naplata. Recite nam najpre gde je vaše tržište?\n„Kada je reč o pijacama, prodajemo u Bajinoj Bašti. Osim toga, dajemo robu i nekim kućama ili prodavnicama, za koje smatramo da su sigurne za naplatu i dalju saradnju. Proizvodimo onoliko koliko je potrebno.“\nDa li je ovo klasičan program koji vi ovde imate, ili planirate da ga nekako upotpunite i nekim dodatnim proizvodima?\n„Sve zavisi od dalje proizvodnje i tržišta. Za sada smo zadovoljni ovim što imamo. Drago nam je što je i naša omladina prihvatila ovaj posao, pa mislim da će se oni baviti širenjem kapaciteta.“\nVažno je da se meso suši samo na suvim bukovim drvima, uz temperaturu od 15 do 20 stepeni.\nDa li vam je u planu da napravite i neku vrstu sopstvene proizvodnje stoke, neku farmu ili nešto slično, ili vam je jednostavnije da nabavljate stoku kao i do sada?\n„Za sada je jednostavnije ovako, a za ubuduće ćemo videti kakve su nam mogućnosti.“\nVidim da ovde imate različite vrste opreme i da je sve urađeno po propisanim standardima. Pretpostavljam da ste i u sve to morali da uložite određena sredstva?\n„Jesmo. Registrovali smo proizvodnju po svim zahtevima Evropske unije. Imamo HCCP sistem i kompletnu dokumentaciju za proizvodnju.“\nDakle, da zaključimo, ovo može biti jedan lep porodičan posao, koji može da spoji tradiciju i materijalnu korist?\n„Baš tako, a naravno, kao i u svakom poslu, mora da se vodi računa o svemu da bi on opstao. Nadam se da će se posvetiti i malo više pažnje ovakvim malim preduzećima, ali i omladini koja bi mogla da nastavi našu dobru tradiciju.“\nSava Zarić, klaničar sa Zlatibora\nmali prerađivači Meso prehrambena industrija prerada mesa suhomesnati proizvodi Užice


Svetislav Pešić -\n23. 05. 2022 13:05


13.5.2018. – Suština pasijansa™\nLetnja, malo pre vremena\nAko sam ikad mogao da poistovetim neki ritam sa nekim godišnjim dobom, onda je to bilo stavljanje rege muzike u kontekst vrelog leta. Istina, još uvek nije jul, ali ovaj april je bio najtopliji otkad se meri temperatura, nekoliko prethodnih dana u mojoj ravnici je nosilo ugođaj teškog letnjeg vazduha kao da je već došlo vreme žetve, a meni se nekako danas sluša ova pesma.\nUostalom, danas je 68. rođendan Stevieja Wondera i to je već sasvim dovoljan razlog da slušamo bilo koji od stotinu njegovih superhitova.\nA to što se za Dan bezbednosti niko nije setio Ilije Čvorovića, stvarno nije naša krivica.… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 13.5.2018. 13.5.2018. Categories FonotekaTags bob marley, geniji, hotter than july, majstori, master blaster, muzika za popodne, reggae, stevie wonder, unisonic, unisono sviranje


Grad Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Javni oglas - izrada urbanističkog plana\nDatum kreiranja ponedjeljak, 11 Oktobar 2021 12:03\nGradačac, 11.10.2021. godine\nNa osnovu člana 43. Zakona o prostornom uređenju i građenju ( “Službene novine Tuzlanskog kantona”, br. 6/11, 4/13, 15/13, 3/15, 2/16 i 4/17), Gradonačelnik, odnosno u njegovo ime Gradska služba za urbanizam, investicije i komunalne poslove Gradačac u svojstvu Nosioca pripreme plana, o b j a v lj u j e s l i j e d e ć i\nObavještava se javnost da je Gradsko vijeće Gradačac donijelo Odluku o pristupanju izradi Urbanističkog plana Gradačac, objavljenu u Službenom glasniku Grada Gradačac br. 6/21, koja se može u PDF formatu preuzeti sa donjeg linka.\nU skladu sa zakonskim obavezama, ustanovljenim za Nosioca pripreme ovog planskog\ndokumenta, pozivaju se sve zainteresovane strane u procesu prostornog planiranja, prevashodno organi i organizacije, nosioci javnih ovlaštenja nadležnih za vodoprivredu, saobraćaj, energetiku, telekomunikacije, turizam, zdravstvo, školstvo, kulturu, zaštitu okolice, sanitarno-zdravstvenu zaštitu, zaštitu na radu, zaštitu od požara, civilnu zaštitu, organe unutrašnjih poslova i drugih subjekata, odnosno sva zainteresovana pravna i fizička lica, da u roku od 30 dana po isteku ovog javnog oglasa za područje koje obuhvata najvećim dijelom k.o. Gradačac I i Gradačac II, manji dio k.o Ledenice Donje, te manji dio k.o. Vida, dostave podatke, podloge, relevantne informacije, kao i svoje prijedloge, sugestije i mišljenja za planska rješenja na cijelom području obuhvaćenom planom. Grafički prikaz sa naznačenom granicom obuhvata urbanog područja Gradačac za koji se radi novi Urbanistički plan, dat je na Izvodu iz Izmjena i dopuna Prostornog plana za područje Tuzlanskog kantona 2005 – 2025. (Sintezni prikaz korištenja prostora grada Gradačac, M 1: 25.000), koji se takođe može u PDF formatu preuzeti sa donjeg linka.\nPored ovih institucija i zainteresovanih strana, pozivaju se i vlasnici zemljišta i objekata na njima, da u istom roku dostave svoje prijedloge, sugestije i mišljenja za planska rješenja koja se tiču njihove imovine.\nPodatke, podloge, relevantne informacije, kao i prijedloge, sugestije i mišljenja za planska rješenja se u pisanoj formi dostavljaju na šalter urbanizma br. 8. u šalter-sali gradske uprave.\nUkoliko pozvani organi, organizacije, institucije kao i druga pravna i fizička lica, u ostavljenom roku ne dostave svoje sugestije, prijedloge ili mišljenja, smatrat će se da nemaju nikakvih posebnih zahtjeva.\nNosilac pripreme plana će dobivene podatke, podloge, informacije, prijedloge, sugestije i mišljenja, proslijediti odabranom Nosiocu izrade plana.\nU periodu od 30 dana od isteka javnog oglašavanja, može se izvršiti uvid u obuhvat planskog dokumenta koji je predmet izrade, te dobiti informacije i pojašnjenja u vezi donešene Odluke na šalteru urbanizma br. 8. u šalter-sali gradske uprave, ili u Odsjeku za urbanizam na II. spratu u zgradi Katastra.\nJavno oglašavanje trajezaključno sa 19.10.2021., nakon čega će se do 19.11.2021. godine,primati zahtjevi prijedlozi i sugestije od strane ovim oglasom pozvanih lica. Protekom roka od 30 dana (zaključno sa 19.11.2021.), neće se primati nikakava dokumentacija i zahtjevi, niti prijedlozi, sugestije i mišljenja po ovom objavljenom oglasu, odnosno pozivu.\nPrilog 1_Odluka o pristupanju izradi UP-a\nPrilog 2_Izvod iz izm. i dop. PPTK


PRIZNANJE ZA AUTORA BIBLIOFONOTEKE · Kraljevo.online\nNASLOVNA KULTURA PRIZNANJE ZA AUTORA BIBLIOFONOTEKE\nPRIZNANJE MATICE SRPSKE IZ PODGORICE ZA AUTORA BIBLIOFONOTEKE ZORANA RAJIĆA\nOvih dana, Zoran Rajić, autor dokumentarnog serijala Bibliofonoteka, dobio je na poklon dve knjige iz Crne Gore. Zbornik radova o Žarku Komaninu i godišnjak časopisa Oktoih su kao zajednički poklon poslali prof. dr Lidija Tomić, urednica časopisa i pesnik Radinko Krulanović iz Matice srpske – Crna Gora, Podgorica, kao pratioci sajta Narodne biblioteke ,,Dr Dušan Radić“ i Bibliofonoteke. Ove dve knjige predstavljaju još jedno veliko priznanje, kako za samog autora, tako i za redakciju Bibliofonoteke.\nPodsećanja radi, na sajtu Narodne biblioteke „Dr Dušan Radić’“, u okviru Bibliofonoteke, 2. decembra 2019. godine, objavljen je dokumentarni video prikaz Žarko Komanin, intervju (23:20). Pored brojnih dramskih dela i romana koje je napisao, Žarko Komanin je i autor scenarija za film Jovana Lukina reditelja Živka Nikolića.\nnarodna biblioteka dr dušan radić


IFTAR U BAJRAKLI DŽAMIJI RAMAZANSKA TRADICIJA – VEČERAS UZELI UŠEĆE AMBASADA TURSKE I DIJANET – PODELJENO I 100 RAMAZANSKIH PAKETA\nI ove godine, tokom meseca ramazana Bajrakli džamija i restoran u okviru džamijskog kompleksa su mesto gde se dele iftari. Ispred džamije se u prediftarsko vreme za vernike serviraju hurme, voda i sokovi kako bi se označio prekid posta, klanja se akšam namaz a zatim se za sve prisutne deli sveže spremljena hrana, voće, slatko i sokovi. Islamska zajednica Srbije (IZS) tradicionalno, godinama provodi iftarsku akciju.\nVečeras su, u sklopu projekta koji se tradicionalno održava svakog meseca ramazana u kome turski narod učestvuje tako što pomaže muslimanima širom sveta, podeljeni paketi sa prehrambenim proizvodima.\nU saradnji sa dobrovoljnim društvom Merhamet Srbije podeljeno je 100 paketa. Ramazanski paketići sadrže osnovne prehrambene proizvode, a na njima je i poruka muslimanima.\n"Mi, kao vaša braća koja žive u Turskoj, svim srcem verujemo u činjenicu da su vernici samo braća i zbog toga izražavamo veliko zadovoljstvo što delimo ramazansku radost sa vama. Mi, kao vaša braća koja žive u Turskoj, vam uz ovaj ramazanski poklon šaljemo mahsus selame, stalno činimo dovu za vas i molimo vas da i vi činite dovu za nas. Ramazan šerif mubarek olsun", navedeno je u poruci.\nRamazanskoj večeri i molitvi u dvorištu Bajrakli džamije prisustvovale su muslimanske porodice sa decom, ambasador Turske u Beogradu Tanžu Bilgić i predstavnici Rijaseta Islamske zajednice Srbije, koja je pomogla u akciji deljenja ramazanskih paketa.


Poslovno Pravo: јануар 2014\nBRUXELLES - Svatko tko želi kupiti europsku putovnicu od Malte morat će na tom otoku živjeti godinu dana, dogovorili su se u srijedu Europska komisija i Malta, što ograničava sporni plan te članice da prodaje europsko državljanstvo za 650 tisuća eura.\nMalta i Komisija su se dogovorile da podnositelji zahtjeva prije mogućnosti stjecanja statusa državljanstva moraju imati boravak.\nMalteški parlament lani je u studenome odobrio prodaju državljanstva za 650.000 eura državljanima trećih zemalja. Premijer Joseph Muscat procijenio je da bi se time u prvih godinu dana moglo prikupiti 30 milijuna eura, što znači da bi državljanstvo kupilo oko 45 ljudi koji bi dobili pravo na rad i boravak u cijeloj Europskoj uniji.\nOdluku su kritizirali zastupnici Europskog parlamenta, koji su prije dva tjedna o tom pitanju usvojili neobvezujuću rezoluciju. Ne spominjući Maltu, zastupnici su u rezoluciji istaknuli da se državljanstvo ne smije tretirati kao nešto čime se može trgovati.\nMalta je planirala podnositeljima zahtjeva dodjeliti državljanstvo nakon samo šest mjeseci bez da žive u toj zemlji ili imaju bilo kakve veze s njom, što je lani razljutilo Europsku komisiju.\nTom se planu snažno usprotivila i oporbena Nacionalistička stranka, smatrajući da nije povezan s boravkom u zemlji ili ulaganjima. Oporbeni čelnik Simon Busuttil upozorio je u parlamentu da bi Malta mogla postati poput karipskih poreznih oaza. Vlada je isticala da će se kandidate pozorno provjeravati i da oni koji imaju veze s kriminalom neće biti prihvaćeni.\nMalta je jedina zemlja članica koja se odlučila na izravnu prodaju državljanstva, ali slične mjere imaju još neke članice. Primjerice, Velika Britanija daje dozvolu boravka onima koji investiraju u zemlju više od milijun funti, a Španjolska onima koji kupe nekretninu za iznos veći od 180 tisuća eura.\nОбјавио Milan Petrovic у 01:07 Нема коментара:\nОзнаке: državljanstva, Malta, ograničiti, pristala, prodaju\nTOKIO - Na azijskim su burzama cijene dionica jutros oštro pale jer su smanjenje poticajnih mjera Feda i naznake usporavanja rasta kineskog gospodarstva dodatno uzdrmali tržišta u razvoju.\nNa Tokijskoj je burzi Nikkei indeks u 7,30 sati bio u minusu gotovo 3 posto, zaronivši na najnižu razinu u dva i pol mjeseca, dok su cijene dionica u Šangaju, Hong Kongu i Australiji pale između 0,4 i 0,7 posto.\nJučerašnja odluka čelnika Feda o daljnjem smanjenju programa kupnje obveznica za 10 milijardi dolara, na 65 milijardi mjesečno, ponovno je izazvala previranja na tržištima u razvoju.\nNo, jučer je, nakon početnog oporavka, turska lira vrlo brzo izgubila gotovo sve dobitke.\nPovećanje kamata u Indiji također nije dalo znatnije rezultate, pa je jutros tamošnji burzovni indeks zaronio na najnižu razinu u dva mjeseca. Indijski ministar financija poručio je stoga kako će poduzeti sve kako bi se situacija stabilizirala.\nPritisak na tržišta posljedica je i usporavanja rasta kineskog gospodarstva. Prema konačnom izvješću HSBC banke, PMI indeks industrijske aktivnosti u Kini u siječnju pao je s 50,5 na 39,5 bodova, najnižu razinu u šest mjeseci. Kretanje tog indeksa ispod razine od 50 bodova ukazuje na slabljenje aktivnosti.\nSlabljenje drugog po veličini svjetskog gospodarstva loše utječe na zemlje koje uvelike ovise o izvozu u Kinu ili o izvozu sirovina, s obzirom da je Kina najveći svjetski potrošač sirovina, pa njezino slabljenje izaziva pad potražnje za njima.\nZbog previranja na tržištima u razvoju splasnula je sklonost ulagača prema rizičnijim investicijama, pa su jučer oštro, više od 1 posto, pale i cijene dionica na Wall Streetu.\nPod pritiskom su i europske burze, a u tako nesigurnim uvjetima ulagači utočište za svoj kapital traže u sigurnijim investicijama.\nZbog toga jutros na valutnim tržištima jačaju japanski jen i švicarski franak, koji, doduše, nose niže prinose, ali se smatraju sigurnim utočištem u nesigurna vremena.\nZbog toga je tečaj dolara, unatoč smanjenju poticaja Feda, jutros pao na 102,45 jena, dok je jučer u ovo doba iznosio 103,25 jena.\nJapanska je valuta ojačala i prema europskoj, pa je cijena eura skliznula s jučerašnjih 140,90 na 139,80 jena.\nU odnosu, pak, na američku valutu, tečaj eura stabilno se kreće oko jučerašnjih razina od 1,3650 dolara.\nОзнаке: Azijska, Feda, odluke, Pesimizam, tržišta, zbog\nUkupan iznos stipendija i kredita za ova tri meseca je 16.200 dinara.\nMesečni iznos za učeničke stipendije i kredite za školsku 2013/2014. iznosi 5.400 dinara, saopštila je danas Ministarstvo prosvete nauke i trehnološkog razvoja.\nОзнаке: DANAS, ISPLATA, kredita, STIPENDIJA, UČENIČKIH\nEPS NEĆE NAPLATITI NEISPORUČENO\nOn je najavio da će se do kraja januara znati da li su bile opravdane žalbe građana na uvećane račune za struju iz decembra 2013.\nObradović je sinoć RTS-u rekao da je EPS je već preduzeo mere da se ispita opravdanost žalbi građana na uvećane decembarske račune za struju i naložio smenu osam direktora u lancu odgovornosti u procesu očitavanja i izdavanja računa.\nU tom javnom preduzeću se trenutno rešava oko 42.000 pristiglih reklamacija, a EPS u proseku ima mesečno 24.000 reklamacija na izdatih oko 3,5 miliona računa, što je previše iako je tačost očitavanja u proseku iznad 99,6 odsto, naveo je Obradović. On je dodao da je jedan od razloga reklamacija i zastarelost brojila.\nEPS zna da je rešenje uvođenje digitalnih brojila, na kojima bi se daljinski očitavala potrošnja struje i tako bi greške ljudskog faktora bile izbegnute, rekao je Obradović .\n"U proteklih osam godina EPS je dao šest milijardi evra građanstvu i privredi, a modernizacija tog javnog preduzeća bi koštala oko milijardu evra", naveo je Obradović.\nObradović nije želeo da komentariše zahteve sindikata EPS-a koji prete štrajkom ako ne budu ispunjeni njihovi zahtevi o stvaranju neophodnih uslova i sredstava za rad, o njihovom uključivanju u radnu grupu o izmenama zakona o radu, stečaju i privatizaciji, kao i isplaćena pozajmica i izuzeće od naplate solidarnog poreza. Napomenuo je da će odluku o tome doneti do kraja nedelje u saradnji sa ministarkom energetike Zoranom Mihajlović.\nPredsednik Nacionalne organizacije za zaštitu potrošača (NOPS) Goran Papović podsetio je da je ta organizacija godinama upozoravala na nepravilnosti i propuste u naplati električne energije i ponovio da je jedan od problema to što veliki broj od oko tri miliona brojila u Srbiji nije baždaren, pa postoji sumnja u njihovu tačnost i ispravnost.\nPapović je podsetio i na slučaj da je jedan naš sugrađanin dobio decembarski račun od 24 miliona dinara za utrošenu struju, što je nemoguće.\nKomentarišući žalbe na uvećane decembarske račune za gas, Papović je naveo da je oko 200.000 korisnika u Srbiji dobilo uvećane račune za gas za decembar prošle godine, pri čemu je indikativno da je poslednjih pet dana prošle gapdine enormno povećana potrošnja gasa na šta su se mnogi građani žalili.\nPapović je napomenuo da NOPS nema pristup mernim stanicama da bi ispitao kalorijsku vrednost gasa, na šta su se građani, takodej žalili i najavio da će ta organizacija od Srbijagasa zatražiti podatke o kvalitetu isporučenog gasa u decembru.\nОбјавио Milan Petrovic у 01:02 Нема коментара:\nОзнаке: EPS, NAPLATITI, NEĆE, NEISPORUČENO\nPotvrđene rezerve bakra i zlata oko Bora\nAMERIČKA rudarska korporacija "Friport Mekmoran", koja u kooperaciji sa kanadskom kompanijom "Reservoar minerals", istražuje okolinu Bora u rejonu "Čukaru peki", objavila je da je u okolini tog grada, do sada, pronašla resurse od 1,7 miliona tona bakra i 98 tona zlata! O kakvom se bogatstvu radi, najbolje, bez sumnje, svedoči podatak da je za proteklih 110 godina rudarenja u Boru dobijeno pet miliona tona bakra i blizu 160 tona zlata.\nRačunajući bruto vrednost bakra i zlata u novootkrivenim ležištima, po zvaničnim cenama na londonskoj berzi metala, proizilazi da se u okolini Bora krije bogatstvo vredno gotovo - 18 milijardi dolara! A ovo su tek prvi rezultati, budući da Amerikanci i Kanađani nastavljaju sa geološkim istraživanjima u okolini Bora.\nNeke nezvanične informacije, čak, kazuju i da se rezerve bakra u okolini Bora procenjuju na sedam do osam miliona tona, uz prateće količine zlata i drugih plemenitih metala. Ali buduća istraživanja to tek treba da potvrde. Ono što je, međutim, izvesno je činjenica da je nalazište koje su otkrili Amerikanci i Kanađani, u ovom trenutku, najbogatije i najperspektivnije na svetu!\nDalje, u ispitivanim ležištima "Friporta" i "Reservoar mineralsa", srednji sadržaj bakra iznosi 2,6 odsto, a zlata 1,5 grama po toni. A primera radi, u rudnicima iz sastava RTB "Bor" trenutno se eksploatiše ruda sa najviše - 0,4 odsto crvenog metala! Šta su to Amerikanci i Kanađani pronašli sam za sebe govori podatak iz literature da se ležišta sa jedan odsto bakra, ukoliko ih prate odgovarajuće količine rude, smatraju - izuzetno profitabilnim!\nPOSAO ZA CEO KRAJ\nIako je teško prognozirati koliko bi koštalo otvaranje rudnika, već sada je jasno da će se ruda koja se nalazi na velikim dubinama najverovatnije eksploatisati podzemnim putem, a vrednost ulaganja bi mogla prevazići i milijardu dolara. To bi značilo da bi posao dobilo više hiljada radnika. Ali znajući da jedan rudar, indirektno, kreira još najmanje tri radna mesta u pratećim delatnostima, proizilazi da bi otvaranje novih ležišta bakra i zlata moglo da reši problem nezaposlenosti u celom regionu.\nPrema proceni nezavisne rudarske konsultantske kuće SRK, iz Velike Britanije, koja je obradila podtake, u geološka istraživanja u okolini Bora potrebno je investirati još 20 miliona dolara, kako bi "projekat ušao u fazu veće sigurnosti".\nDr Dejan Koželj, direktor i glavni geolog "Friporta" u Srbiji, rekao je je za naš list da je ta kompanija tokom prošle godine u geološka istraživanja u okolini Bora investirala oko 15 miliona dolara.\n- Iako ohrabrujući početni rezultati daju motivaciju za nastavak istraživanja, još uvek je potreban značajan broj pozitivnih rezultata istražnog bušenja pre donošenja konačne odluke da se započne sa eksploatacijom - naglašava dr Koželj. - Neophodno nam je dovoljno podataka, kako bi se definisala veličina i kvalitet ležišta, posle čega moramo pripremiti glavni rudarski projekat otkopavanja, radi dobijanja eksploatacionog prava.\nAmerikanci i Kanađani su u okolini Bora izbušili više od 42 kilometra bušotina, a među njima je bilo i takvih u kojima je sadržaj bakra u rudi premašivao i - 10 procenata, na osnovu čega se, i pre dve godine, govorilo o najbogatijem ležištu tog metala na svetu.\nОбјавио Milan Petrovic у 01:01 Нема коментара:\nОзнаке: bakra, Bora, Potvrđene, rezerve, zlata\nKrstić: Budžet ne može da izdrži otvaranje novih radnih mesta\nIako je ministar finansija Lazar Krstić u nekoliko navrata govorio o broju zaposlenih u javnim službama, još uvek nije jasno koliko ljudi radi u tom sektoru, a još manje koliko je novih radnih mesta otvoreno na teret budžeta.\nNije precizirano ni u kojim delatnostima je došlo do povećanja, da li su ta radna mesta neophodna i koliki su stvarni viškovi.\nKrstić je najpre krajem novembra saopštio da je u javnom sektoru zaposleno 740.000 ljudi, dok je prošle nedelje izneo podatak da taj broj iznosi oko 780.000. On je objasnio da je, zapravo, Vlada otkrila da u javnom sektoru ima 40.000 zaposlenih više od procene koja je izneta u oktobru.\n"Ne govori se o novom zapošljavanju, već o otkrivanju 40.000 ljudi u javnom sektoru. U poslednja dva meseca zaposleno je na neodređeno 3.000 novih ljudi", rekao je Krstić i dodao da se govori o 10.000 institucija, koliko ih ima u Srbiji, a koje se na bilo koji način finansiraju iz budžeta, kao i da je „u preko 1.000 njih bilo zapošljavanja pomalo“. „Sve pretpostavke da je zaposleno 40.000 ljudi i u kom periodu nisu ništa drugo nego spekulacije, a za neke mislim da su čak i spinovi“, rekaoo je Krstić.\n"U poslednja četiri meseca javni sektor u Srbiji prosečno se mesečno uvećavao za 1.800 radnih mesta, jer je 3.200 ljudi odlazilo, a 5.000 novih se zapošljavalo, najviše u novembru i decembru", naveo je Krstić.\nPrema Krstićevim rečima, radna mesta na kojima su zapošljavani ljudi, tokom novembra i decembra, „nisu nužno nova, već su postojala po sistematizaciji, pa su popunjena“. On je dodao da to nije više od uobičajenog i da taj priliv postoji i prethodnih godina, zbog čega je uvedeno ograničavanje zapošljavanja u javnom sektoru. Komisija koja je formirana kako bi odobravala izuzetak iz zabrane, tvrdi Krstić, rukovodiće se kriterijumom da se na pet oslobođenih mesta zaposli tek jedan novi službenik.\n"Toliko zaposlenih u javnom sektoru je pozamašna cifra za ovako slabašnu privredu, i na oko 1,8 miliona zaposlenih, to je više od 40 odsto. Ono što više brine je činjenica da ti ljudi ne rade svoj posao. Političko zapošljavanje ne donosi zapošljavanje na šalteru, nego najplaćenija mesta. A kod nas kad se pričao o otpuštanju u javnom sektoru, misli se na šalterske službenike, bez kojih neke službe ne bi mogle da rade. Javni sektor treba osloboditi od neradnika, a za to je potrebna ozbiljna, celovita reforma, restrukturiranje javne uprave, državne i lokalne, a onda i javnih preduzeća. Tek kroz to restrukturiranje može da se ustanovi da li ima viška. Svaka paušalna procena je besmislena. To se ne može znati dok se stanje ne snimi sa stanovišta operativnosti i državnih organa, i agencija kojih i dalje ima više od 130, uprkos pričama da će se taj broj svesti na minimum", kaže konsultant za investicije Mahmud Bušatlija i dodaje da nije bilo moguće sprečiti zapošljavanje neposredno pre zakona o ograničavanju, jer su zapošljavali oni koji bi trebalo to da spreče.\nMinistar finansija pojasnio je da po podacima registra zaposlenih u javnom sektoru, koji, kako je rekao, nisu konačni, na neodređeno vreme je zaposleno 645.000 ljudi, na određeno vreme 73.000, po ugovoru 55.000, a preko zadruga 8.000 ljudi.\n„Za budžet je takvo stanje neodrživo, ne samo zbog toga što je javni sektor preglomazan za ekonomiju kakvu imamo, već i zbog toga što su tu plate znatno veće nego u privatnom sektoru“, rekao je Lazar Krstić.\nОбјавио Milan Petrovic у 00:59 Нема коментара:\nОзнаке: Budžet, izdrži, Krstić, mesta, novih, otvaranje, radnih\nGrađani spas od kredita traže u - novim kreditima\nImam dug za kreditnu karticu, koristim i dozvoljeni minus i otplaćujem potrošački kredit. I to u tri različite banke. Rešila sam da ta dugovanja objedinim u jedno. Kreditom za refinansiranje smanjiću ratu, ali ću i ceo dug koji je sada ukupno oko tri hiljade evra umesto za godinu dana razvući na četiri godine - kaže Ljiljana M. iz Vršca.\nZajmove za refinansiranje, kako nam je potvrđeno u bankama, građani najčešće koriste za objedinjavanje obaveza za kreditne kartice, gotovinske i potrošačke kredite i dozvoljen minus.\nNajtraženiji su dinarski, jer za njih nije potrebno obezbediti učešće ni depozit. Ipak, ukoliko se odluče da ranije otplate gotovinske i potrošačke kredite koje su uzeli i to pre 5. decembra 2011, građani moraju da računaju i na trošak koji iznosi od jedan do tri odsto na ostatak duga kredita.\nPonuda banaka za ovu vrstu kredita je raznovrsna, pa i njihova cena. Najčešće za njih treba izdvojiti naknadu za obradu kredita od dva odsto, dok kod nekih banaka nema ovih troškova. Prosečan iznos kredita za refinansiranje je oko 3.000 evra.\nNešto niža cena kredita za refinansiranje je ukoliko klijent prebaci primanja kod banke koja mu odobri kredit. Tada može da računa na kamatu nižu za jedan do dva procenta poena. Banke ove kredite sve više nude uz opciju osiguranja u slučaju gubitka posla, tada osiguravajuća kuća preuzima otplatu na određeni period.\nОбјавио Milan Petrovic у 00:57 Нема коментара:\nОзнаке: Građani, kredita, kreditima, novim, spas, traže\nDinar prekinuo pad\nKurs dinara prema zajedničkoj valuti evrozone je jedan odsto slabiji nego pre mesec dana, a u odnosu na isti dan prošle godine vredi 3,3 odsto manje.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru ojačao je 0,2 odsto i iznosi 84,7685.\nDinar prema američkoj valuti vredi 1,6 odsto manje na mesečnom i dva odsto manje na godišnjem nivou.\nNBS je od početka godine prodala ukupno 320 miliona evra da bi sprečila prekomernu dnevnu oscilaciju kursa.\nNajniža vrednost dinara prema ove godine bila je 28. januara, kada je srednja vrednost iznosila 115,9888 dinara za jedan evro, a najviša 1. januara kada je bila 114,6421 dinara za jedan evro.\nОбјавио Milan Petrovic у 00:55 Нема коментара:\nОзнаке: Dinar, pad, prekinuo\nKrstić: Budžet ne može da izdrži otvaranje novih r...


PRVI PAMETNI MOBILNI ROBOT NA MAŠINSKOM FAKULTETU "Rajko" uskoro dobija društvo\nPrvi inteligentni mobilni robot sa kognitivnim sposobnostima RAICO, od milošte nazvan Rajko, razvijen je u Laboratoriji za industrijsku robotiku i veštačku inteligenciju Mašinskog fakulteta u Beogradu.\nU narednom periodu on bi trebalo da bude usavršen, ali i da dobije "drugara" sa kojim će moći da "komunicira" i u saradnji sa njim izvršava zadatke.\nRajko je rezultat šestomesečnog rada donedavno studenta master studija Lazara Đokića, na Modulu za proizvodno mašinstvo, pod mentorstvom prof. dr Zorana Miljovića i uz podršku docenta dr Milice Petrović i doktoranda Aleksandra Jokića, koji je projektant prototipa robota.\nRajko ima dva "oka", odnosno dve industrijske kamere, tako da može da prepoznaje objekte u okruženju i oceni njihovu udaljenost.\n"Na osnovu slike karakterističnih objekata vidi mašine, koje može da razdvoji od pozadine i prepozna da li je reč, recimo, o modelu struga ili glodalice. Krajnji cilj je da ono što je razvijeno u laboratoriji bude primenjivo u realnom okruženju", kaže Đokić.\nTako bi Rajko radio na tehnološkim zadacima unutrašnjeg transporta, odnosno nosio bi materijale i delove od jedne mašine do druge.\nVeštačke neuronske mreže kod ovog robota razvijene su na osnovu analogije sa ljudskom neuronskom mrežom, pa Rajko može kontinuirano da uči.


Trenutno vreme je: 26. Apr 2018, 04:00:30\nTema: Ruske Rublje gde ih zameniti, menjati u Beogradu ? (Pročitano 17535 puta)\n09. Apr 2011, 20:13:39\npozdrav. imam Ruskih rublji oko 5000, sto je oko 100 evra, pa bih da ih zamenim da imam da troshkarim, jer sledeci put u kinu preko rusije planiram tek za dva meseca. zna li neko od vas GDE u beogradu mogu da ih zamenim ?\nzvao sam hajat - ne moze, oni imaju Societe genrale banku koja menja samo ono sto odredjuje NBS.\nzvao sam par menjacnica, expert i VIP, i oni isto ne mogu.\nvide pre par godina, da je jedna menjachnica na uglu beogradske i bulevara ispisana ruskim slovima, pa reko - jel zna neko jel to radi uopste, i jel menjaju rublje ?\nako ima neko jos neki predlog ... ?\n« Poslednja izmena: 09. Apr 2011, 20:14:25 od freerunner »\nPoruka #1 09. Apr 2011, 20:23:27\nNigde. Nije konvertibilna valuta.\nSačuvaj ih pa ih potroši kad budeš ponovo otišao u Rusiju, jebi ga.\nPoruka #2 09. Apr 2011, 20:40:06\nCitat: bookee 09. Apr 2011, 20:23:27\ndobro, a jel ima neko mesto gde bleje rusi ? :) al ozbiljno pitam, gde covek moze da nadje ruse u beogradu, naprimer - da cirkaju kafu uvece, to mora da ima .. ? da odma krenem da ih trazim, neko bi mi sigurno promenio 1000 rublji u 20 evra\nPoruka #3 09. Apr 2011, 20:43:34\nTo već ne znam. :chuckel:\nVerovatno ih ima, ako ništa drugo, bar ovih što rade u ambasadi... al gde bleje to stvarno ne znam.\nPoruka #4 09. Apr 2011, 20:43:55\nProbaj u Moskovskoj banci, tu bi trebalo da moze. ::\nNadji njihov broj pa pitaj...\nPoruka #5 09. Apr 2011, 21:16:02\nProbaj u menjacnicama Pirana.Imas jednu u Cika Ljubinoj ulici,tacno u onom delu pre nego sto se "spoji" sa Knez Mihajlovom.\nA sto se ljudi tice-ha,bas sam pre neki dan naleteo u Politici na clanak o turistima,Ruskim,u Beogradu,i tamo kaze da ih najvise ima u hotelu Prag. Pa,ti sad vidi.Ako ne uspes u Pirani,probaj tu na uglu Bulevara i Beogradske,a ako ni to ne uspe,probaj u hotelu Prag. :wave:\nRazumem da te to nervira,meni se jednom desilo da sam otisao na letovanje,i ostalo mi preko 10 evra u metalu.I odem da zamenim,kad ono kaze mi guska u menjacnici,onako nonsalantno "Ne menjamo kovani novac".Mislim se-"aaaa,oces da te nateram ja da ga pojedes,a? :D ". :ballbounce:\nJbg,tako nam je kad imamo idiote u NBS... :chuckel:\n« Poslednja izmena: 09. Apr 2011, 21:16:23 od hkj »\nPoruka #6 09. Apr 2011, 21:18:51\nPostoji menjačnica koja menja kovane evriće. Zove se "Labud" na Vidikovcu kod pijace. Baš letos ja zamenio, imao sam skoro 20 evra u metalu i reko ajd da zamenim da mi ne stoje bezveze. Raspitam se ko menja i kažu mi za tu menjačnicu.\nPoruka #7 09. Apr 2011, 21:22:56\nNe moze se promeniti kod nas...bar nije moglo...moze u Bugarskoj.... ::\nPoruka #8 09. Apr 2011, 21:27:44\nImas u ulici kraljice Natalije(bivsi Narodni front) Ruski dom, preko puta porodilista, tu se odrzavaju stalno neki dogadjaji za Ruse, mislim da u toj zgradi i zivi dosta Rusa. To ti je inace ista ulica gde je i hotel Prag.\nPoruka #9 09. Apr 2011, 21:45:11\nCitat: bookee 09. Apr 2011, 21:18:51\nMa,dobro,to je ranije bilo,evo,ova Pirana takodje menja kovani novac.Nego je to bilo ranije,i u toj nekoj gde sam pitao.Doslo mi da ih nalemam.I njih i NBS.Jer se proseravaju.\nSad valjda dosta njih menja. :?\n@Freerunner-E,da,i Markov predlog je odlican,probaj u Ruskom Domu ako ne uspes nigde drugde. :wave:\nPoruka #20 10. Apr 2011, 18:09:30\nCitat: diletant 10. Apr 2011, 14:48:50\nIzdajice, nece da daju evro za rublju :evil:\nOznake: dirham dinarima kraljica ruski msg9526178 rublja Rublje banci Ruske labud\nruskih zamjena zameniti msg9526165 dali prima all promeniti kovanice kurs


“Završili smo kuću pre dve godine i mislili smo da ćemo ovde lepo i mirno živeti sa porodicom. Jednog jutra smo videli da se na susednoj njivi okupljaju ljudi u radnim odelima. Odmah drugi dan su sa šleperima dovukli radne mašine, bagere i započeli radove na površini veličine jednog fudbalskog terena”, započinje svoju priču Zoltan Miković, meštanin Ludoške ulice na Paliću, 189 kilometara od Beograda.\n“Mašine su dovlačili (radnici NIS-a prim.aut) za vreme policijskog časa i zabrane našeg kretanja. Posle nekog vremena su počeli radovi i tokom noći, dakle, ceo dan”, objašnjava Miković.\n“Kao kada pomešate trulu vodu sa nekim hemikalijama, to tako smrdi. Noću ne možemo da spavamo, jedino sa lekovima”, objašnjava on.\n“Mašine su dovlačili (radnici NIS-a prim.aut) za vreme policijskog časa i zabrane našeg kretanja. Posle nekog vremena su počeli radovi i tokom noći, dakle, ceo dan”, objašnjava Zoltan Miković (na fotogarfiji), foto: Natalija Jakovljević\n“Decu ne mogu preko dana, kad je ta velika buka, da pustim u dvorište, tako da su bili zatvoreni čitav dan u kući. Na ulicu i ne pomišljaju zbog kamiona”, kaže Rožumberski za RSE.\n“To je najgore kad se noću probudi čovek da kamioni kao nenormalni prolaze na putu”, kaže on za RSE.\n“Sad smo počeli da se plašimo da li vredi ulagati novac da dovedemo ovde ljude na odmor i da i oni slušaju kamione. Platili smo poreze kao turistička zona kad smo kupili taj deo zemljišta, a sada ne znam da li će biti turistička zona ili će biti Dallas”, kaže Njari.\n[quote color=”#000000″ bgcolor=”#e5e5e5″ bcolor=”#a52e26″]Pokrajinski sekretarijat za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj navodi da od nadležnih službi nije dobio akt kojim je utvrđeno da se istraživanja ne izvode u skladu sa uslovima koje propisuje zakon.[/quote]\n“Uvidom u dostavljenu dokumentaciju je utvrđena potreba za dodatnim nadzorom, koji će biti izvršen 8. juna”, navodi se u odgovoru Sekretarijata.\n“Ukoliko nadležan organ lokalne samouprave ne izda navedenu saglasnost, odbiće se zahtev za izdavanje odobrenja eksploataciju i izvođenje rudarskih radova”, stoji u odgovoru RSE.\n“Kompanija koristi savremenu opremu koja je potpuno bezbedna, kako po zdravlje ljudi, tako i po životnu sredinu i poštuje sve domaće i evropske ekološke standarde u procesu istraživanja i proizvodnje nafte i gasa”, navodi se u odgovoru kompanije.\n“Takođe, kompanija poštuje sve bezbednosne procedure i maksimalno se trudi da u toku izvođenja radova minimalno remeti svakodnevni život i rad meštana”, navodi se u odgovoru.\nIz NIS-a dodaju da je dugoročno u planu nastavak aktivnosti na izradi novih bušotina u 2021. godini i izrada zakonom definisane projektno tehničke dokumentacije neophodne za izgradnju infrastrukture, nakon čega, kako se objašnjava, će se “u velikoj meri smanjiti broj cisterni, kamiona i ostale mehanizacije”.\n“NIS kao društveno odgovorna kompanija pre početka svojih aktivnosti reguliše imovinsko pravne odnose sa vlasnicima parcela na kojima izvodi radove. Sve eventualne štete koje izazove svojim aktivnostima na terenu, kompanija će snositi u potpunosti”, navodi se u odgovoru kompanije.\nU njemu se dodaje i da je NIS otvoren za svaki razgovor koji vodi ka “održivom razvoju i društvenoj prihvatljivosti osnovne delatnosti NIS-a, kao i unapređenju uslova života u lokalnim samoupravama”.\n“Potrebno je da se uspostavi kontinuirano merenje buke u kućama i ispred kuća. Tražimo javnu raspravu vezano za ovaj projekat, koja se nije dogodila, iako su štete već nastale”, kaže Kalmar.\nOn podseća da su istražne radnje početkom januara ove godine zaustavljene u selu Šupljak, nadomak Subotice, zbog blizine zaštićene zone zato što je Javno preduzeće “Palić–Ludaš” početkom godine podržalo meštane Mesne zajednice Šupljak u nameri da se na ovom području odustane od eksploatacije nafte, rastvorenog gasa i slobodnog gasa iz ležišta na parcelama koje se nalaze u neposrednoj blizini zaštićenog područja Specijalni rezervat prirode Ludaško jezero, u zoni zaštite.\n“Mi smo građane savetovali, pošto su oni već počeli prikupljanje podataka o posledicama, da se obrate pravniku zbog narušavanja njihovog integriteta i integriteta njihove imovine. Većina njih smatra da je tu nastala nenadoknadiva šteta i tu neće biti života, ako dođe do eksploatacije”, smatra Kalmar.\n“Nakon što smo saznali više informacija, sa građanima te ulice smo se okupili i protestovali zato što je NIS već počeo sa dovlačenjem kamiona, nakon čega je NIS tužio nekoliko građana zbog protesta i zbog ulaska na njihov posed, iako smo mi bili napolju, na zelenoj površini”, objašnjava Milošev.\n[quote color=”#000000″ bgcolor=”#e5e5e5″ bcolor=”#a52e26″]U jednoj presudi piše da smo mi krivi što smo pravili kuće u naftnom polju – kaže meštanka Srbobrana Andrijana Milošev.[/quote]\n“Sudsko veštačenje je dokazalo da je zbog bušenja i eksploatacije nafte došlo do pucanja kuća, gde su pukotine počele da žive i da se šire sve više i više. U jednoj presudi piše da smo mi krivi što smo pravili kuće u naftnom polju”, navela je Milošev.\n“Probali smo sa njima da razgovaramo, ali su rekli da ne mogu da prekinu radove zato što su otkupili kuću, koja je preko puta nas, a najudaljenija kuća je možda oko 200 metara. Ima i onih koji su svega 50 metara od bušotina. Trenutno je njih sedmoro pokrenulo tužbe”, kaže Milošev i dodaje da je prosek starosti većine kuća oko 100 godina.\n“Oni kada tu bušotinu provetravaju, to jako smrdi i onda se ne može izdržati u blizini. A što se tiče buke, kada su radili 24 sata, to je katastrofa, bukvalno čaše u ormaru zveckaju kolika je vibracija. I noću te vibracije, kada su radili, zveckaju vrata i prozori”, navodi Milošev.\n“U presudi Osnovnog suda se navodi i da su tužioci znali da je u pitanju naftno područje, pa se postavlja pitanje zašto su tu uopšte gradili svoje objekte”, objašnjava ona.\n“Potom smo pisali ustavnu žalbu Ustavnom sudu Srbije zbog povrede prava na imovinu i zbog povrede prava na ljudsko dostojanstvo. Ustavni sud je početkom 2020. godine doneo rešenje kojim odbacuje ustavnu žalbu jednog od oštećenih”, objašnjava Vidicki.\nTadić i Medevedev bili su potpisnici takozvane “predsedničke izjave” i krovnog sporazuma o energetskoj saradnji Srbije i Ruske Federacije, koji je trebalo da bude garant za izgradnju gasovoda “Južni tok” kroz Srbiju i podzemnog skladišta gasa u Banatskom Dvoru.\nProjekat “Južni tok” nikada nije realizovan, nakon što je Rusija zbog toga što nije bila u mogućnosti da ispoštuje pravila Evropske unije po kojima jedna kompanija ne može biti vlasnik i gasa i gasovoda, odustala od izgradnje gasovoda u decembru 2014. godine.\n“Meštani Palića se žale, NIS nastavlja sa bušotinom”


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Čuvena ruskinja ima ulicu u Novom Sadu koju niko nije mogao pronaći\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pon 13 of Jul, 2020 [20:34 UTC]\nČuvena ruskinja ima ulicu u Novom Sadu koju niko nije mogao pronaći\nČetvrtak 30. June 2005. [20:00:00 UTC] (2905 čitanja)\nSimpatizeri Anarhosindikalističke inicijative juče nisu uspeli, uprkos uloženom trudu, da dostojno obeleže 136 rođendan Eme Goldman.\nSkupina pripadnika i simpatizera anarhosindikalističke inicijative juče nije uspela uprkos uloženom trudu, da obeleži 136. rođendan Eme Goldman onako kako su to oni želeli i zamislili. Cilj im je bio da godišnjicu rođenja te znamenite žene proslave tako što će u znak poštovanja i zahvalnosti prema njoj i njenom radu položiti venac u Novom Sadu u ulici koja nosi njeno ime. Ulica Eme Goldman već više od pola godine nalazi se na Klisi, tačnije na Gornjim livadama, a da je nije tako lako pronaći uverila se ova grupa mladih ljudi. Nakon višesatnog traganja taksijem i biciklima naizmenično po tucaniku i letnjim putem uz sve požrtvovanje taksista ulica koja nosi ime po ovoj ženi nije bila pronađena. I kada su za put pitali žitelje tog dela grada, niko od njih nije ni čuo za tu ulicu, a neki su komentarisali da ne znaju ni ime svoje ulice.\nGornje livade su deo grada u kome su u poslednje dve-tri godine naglo "iznikle" kuće, i još se gradi, a infrastruktura je u zaostatku... Ovde se, objasnili su nam žitelji, ljudi traže poimence, a ne po adresama.\nS obzirom na to da su članovi i simpatizeri Anarhosindikalističke inicijative želeli da ipak obeleže ovaj dan, posle višesatnog lutanja odlučili su da venac polože kod jednog drveta u Dunavskom parku.\nInače Ema Goldman je bila u prvim redovima u borbi za oslobađanje žena, poreklom je iz Rusije, a jedno vreme živela je u Sjedinjenim Američkim Državama, sve dok nije proterana zbog svog antimilitarističkog delovanja. Organizovala je velike antimilitarističke skupove u okviru određenih radničkih sindikata koji su se u to vreme protivili ulasku SAD u rat. Shvatala je da borba za oslobođenje žena nije odvojena od opšte ljudske borbe za slobodu, stoga je i bila deo anarhističkog i anarhosindikalističkog pokreta smatraju novosadski anarhosindikalisti.\n- U svoje vreme propagirala je sredstva za kontracepciju i borila se za ženska prava, ali se protivila ženskom pravu glasa, jer je prepoznala da se zapravo radi o samo još jednom vidu maskiranja brutalnosti države. Dogovor je bio da se ovaj dan obeleži jer je ona to zaslužila svojim aktivnostima. Nažalost, nismo bili u stanju da ulicu pronađemo. Reč je o jednoj maloj ulici u prigradskom naselju, ali i ne mislimo da neke velike ulice treba da nose njeno ime, štaviše, drago nam je što neko skrajnuto naselje ima tu ulicu jer se ona uvek borila za ljude koji su se nalazili na margini, na dnu hijerarhijske društvene lestvice - objasniio je za Građanski List član Anarhosindikalističke inicijative Ratibor Trivunac iz Beograda, uz opasku da je tragično kad se vidi da neki ljudi žive bez osnovne infrastrukture.\nNovi Sad 28.06.2005\nEma Goldman govori na masovnom sastanku CNT-a 1936. u Barseloni\n[ Vreme izvršavanja: 0.08 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 144 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.89 ]


Podsticajna sredstva dodeljena za 79 poljoprivrednika u Čačku (SRB) – PoljoMagazin\nPodsticajna sredstva dodeljena za 79 poljoprivrednika u Čačku (SRB)\njul 19, 2017 Jasna 2 komentara\nU sali Skupštine grada Čačka obavljeno je potpisivanje ugovora o dodeli podsticajnih sredstava u poljoprivredi na osnovu zahteva koji su predati u toku juna.\n“U prvom krugu subvencije je dobilo 128 poljoprivrednika. Tada je utrošeno 18 miliona dinara, a sada devet. Preostalo je još 13 miliona dinara za ove namene. Krajem juna pravimo novi presek i tokom avgusta potpisujemo nove ugovore o dodeli podsticajnih sredstava. Do sada imamo oko 30 podnetih zahteva”, izjavio je pomoćnik gradonačelnika Čačka, Vladan Milić.\nPrema njegovim rečima, na osnovu subvencija u prvom i drugom krugu kupljeno je 15 traktora.\n“Od kad smao na ovaj način počeli da subvencionišemo poljoprivredu, kupljeno je više od 100 traktora na teritoriji grada Čačka. Ovakve mere prepoznala je i država pa su doneli odluku da subvencionišu nabavku novih traktora”, istakao je Milić.\nDodaje da je dosta subvencije otišlo i na voćarstvo, stočarstvo, ali i kupovinu mašina za obradu zemlje.\n“Ove godine imamo novinu, to je kupovina zemlje za obradu, što je značajno za poljoprivrednike radi ukrupnjavanja poseda”, rekao je Milić.\nMilić ističe da je budžetom, ove godine za poljoprivredu opredeljeno 100.000 miliona, što je duplo više nego prošle godine.\nKategorija: Subvencije Tagovi: Čačak, podsticaji, subvencije, vesti\navgust 14, 2017 at 18:04\nkada ce poceti isplata potsticajnih sretava za kupovinu prikljucnih masina (sejalica)\navgust 15, 2017 at 10:57\nU Upravi za agrarna plaćanja kažu da su počeli da isplačuju sredstva. Isplata ide po redosledu predaje zahteva. Da biste proverili u kojoj fazi je vaš zahtev potrebno je da pozovete Upravu na jedan od ovih telefona:\n+381 11 30 20 100\n+381 11 30 20 101\n+381 11 30 20 118\ni na osnovu registarskog broja vašeg gazdinstva dobićete više informacija.


Šta nikako nemojte pitati buduću mladu | LifePress magazin\nOd objave veridbe, mladi parovi se susreću sa gomilom bespotrebnih pitanja i komentara od strane rodbine i prijatelja i to može biti veoma uznemirujuće. Mi vam donosimo listu onih najdosadnijih.\nJeste li već odredili datum?\nPorodica i prijatelji ovo pitanje znaju postavljati svega dan ili dva nakon veridbe. Vrlo je verovatno da neko ko se upravo verio nema nikakve planove za venčanje, i zato je ovo pitanje besmisleno. Ako vas toliko zanima i ne možete da se suzdržite onda radije upitajte da li već imaju neke planove za venčanje ili nešto slično tome.\nNe mogu dočekati vaše venčanje!\nOvo možda na prvu ne zvuči neprimereno, ali jeste, posebno ako još uvek niste dobili pozivnicu. Pre nego izjavite ovako nešto, uverite se da ćete zaista biti na listi gostiju.\nSaveti o braku\nOvo sigurno niko ne voli, posebno ako ga poredite sa svojim i ako dajete negativne i obeshrabrujuće komentare. Na kraju krajeva zašto biste bili “bračni savetnik” nekome ko tek treba da stupi u brak? Savete možete davati samo i isključivo ukoliko vas mlada pita.\nMisliš li da si spremna za udaju?\nAko mislite da je par previše mlad, da se prekratko poznaju i da ćete ih na ovaj način odgovoriti od velike životne greške, nemate na to pravo, osim ako niste blizak član porodice ili najbolji prijatelj. U suprotnom zvučaćete osuđivački.\nTrebalo bi da se venčate u crkvi\nKad mladi par odluči da se venča, svi osete da imaju pravo na predloge i sugestije. Nemojte predlagati, sugerisati i govoriti ukoliko vas neko ne pita za mišljenje. Venčanje bi trebalo da bude intiman čin dvoje ljudi koji se zaklinju na ljubav pred ljudima koji su im važni. I svoj dan treba odrede prema svojim afinitetima.\nNemojte pitati koliko novca misle potrošiti za svadbu, da li će pozvati članove porodice sa kojima nisu u najboljim odnosima i nikako, ali nikako ne pitajte da li već planiraju decu. Pročitajte i „Trendi ideje za venčanja“.


Sigurnost proizvoda-CE oznaka | Vanjskotrgovinska / Spoljnotrgovinska komora BiH\nCE oznaku mora imati svaki industrijski proizvod koji je obuhvaćen jedom ili više direktiva Novog pristupa Evropske unije prije stavljanja na tržište zemalja članica Evropske unije i zemalja Evropskog ekonomskog prostora –EEA (Norveška, Island i Lihtenštajn).\nProizvod koji nosi CE oznaku može biti slobodno distribuiran unutar Ova oznaka pokazuje da proizvod zadovoljava sve esencijalne zahtjeve sigurnosti, zaštite zdravlja i života ljudi, zaštite imovine, zaštite okoliša te zaštite javnog interesa, koji su propisani EU direktivama tzv. “novog pristupa”.\nCE oznaka potvrđuje da je ispoštovana procedura za ocjenu usklađenosti sa odgovarajućom direktivom.\nAkronim za CE oznaku usklađenosti izveden je iz francuskog izraza Conformite Europeenne (evropska usklađenost).\nListu proizvoda koji zahtijevaju oznaku CE možete pogledati ovdje.\nŠto proizvođač treba učiniti kako bi stavio CE oznaku na svoj proizvod?\n1. pročitati odgovarajuću/e direktivu/e i provjeriti postupke za ocjenu usklađenosti koju direktiva/e predviđa/ju,\n2. pribaviti usklađene (harmonizirane) standarde,\n3. znati kada uključiti notificirano tijelo (Notified Body),\n4. sastaviti tehničku dokumentaciju (mapu, spis), izraditi analizu i ocjenu rizika, izvršiti sva ispitivanja, sastaviti uputstvo za upotrebu proizvoda,\n5. sastaviti i potpisati izjavu o usklađenosti,\nDakle, za proizvode visokog rizika, direktiva može odrediti obavezno pribavljanja certifikata za dizajn/izradu, kontrolu kvalitete dijela ili čitavog proizvodnog procesa ili svakog pojedinačnog proizvoda od strane nezavisnog tijela za testiranje i davanje certifikata (tzv. notificirano tijelo/Notified Body). Prateći pravilnu proceduru, proizvođač mora sastaviti Izjavu o usklađenosti (Declaration of Conformity) i u pravilu postaviti CE oznaku na proizvod ili na etiketu koja je uz njega čvrsto pričvršćena. Sva dokumentacija povezana s certifikatom mora biti sakupljena u tehnički fajl i biti raspoloživa za uvid nadležnim tijelima deset godina nakon proizvodnje posljednjeg proizvoda.\nStavljanjem te oznake na proizvod proizvođač garantuje da je prošao sve propisane postupke dokazivanja usklađenosti u za to ovlaštenim tijelima. Direktive propisuju moguće načine ocjenjivanja usklađenosti proizvoda i proizvođač može sam birati njemu najprikladniji, od osam mogućih načina dokazivanja usklađenosti koji su prikazani na donjoj slici. Moduli, odnosno načini dokazivanja, razlikuju se po složenosti ovisno o složenosti proizvoda i mogućoj opasnosti za korisnika.\nŠto su notificirana tijela?\nOsam modula ocjene usklađenosti, ovisno o visini rizika, razvrstani su od jednostavnih koji omogućuju proizvođaču da obavi unutrašnje provjere i sam izjavi usklađenost, do veoma složenih provjera svakog elementa proizvoda od strane odobrene organizacije (notificirana tijela). Prema prirodi rizika kod svakog proizvoda određuje se odgovarajući model ocjene usklađenosti tj. igračke su nisko rizične, dok bi neke vrste strojeva mogle biti visoko rizične i kao takve zahtijevaju neovisno ispitivanje od strane notificiranog tijela.\nSve informacije i popis notificiranih tijela čija su ispitivanja priznata u EU možete pogledati ovdje.\nOdgovornost za sigurnost proizvoda\nZa sigurnost proizvoda koji se nađe na tržitu EU odgovara sâm proizvođač. Ukoliko proizvođač nema sjedište u Europskoj uniji odnosno ako je proizvod uvezen u EU, tada će njegov ovlašteni zastupnik iz EU biti odgovoran. Ukoliko nema ovlaštenog zastupnika iz EU, tada odgovara bilo koja osoba iz EU koja je proizvod isporučila na tržište u EU a za nepoštivanje tih pravila predviđene su velike novčane kazne. Proizvođače iz trećih država mogu zastupati ovlašteni predstavnici, uvoznici i distributeri.


Izvor: SrbijaDanas.com, 24.Jul.2021, 09:23\nVodili pa stali.\nSjajan start na Olimpijskim igrama zabeležili su srpski basketaši koji su savladali selekciju Kine rezultatom 22:13 u prvom kolu da bi samo nekoliko časova kasnije u drugom kolu uspeli da pobede ekipu Holandije sa 16:15.\nOrlovi su sjajno započeli ovaj meč. Igralo se korak po korak, koš po koš ali se Srbija odvojila na 7:4 a vrlo brzo je Miloš Vasić uspeo da duplira prednost Srbije te je bilo 10:5.\nZatim je krenula prava drama koji >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << su ponajviše režirali Džesi Vorn i Ros Bekering koji su imali sjajnu seriju i doveli svoju selekciju u vodstvo od 14:12.\nNisu se pradavali Orlovi do samog kraja. Bulut je preuzeo odgovornost i postigao odlučujuće poene na samom kraju meča. Takođe je imala Srbija i dosta sreće jer Rosa Bekeringa i Vorna nije slušala ruka u poslednjim napadima.\n— Dusan Domovic Bulut (@MrBullutproof) July 24, 2021\nPodsetimo se u prethodnom meču je Srbiju je do pobede vodio Dušan Domović-Bulut sa 11 postignutih poena, po četiri su dali Majstorović i Vasić, a jedan manje od njih Ratkov.\nTakođe je i prvu pobedu naše reprezentacije ispratio je i legendarni kineski košarkaš Jao Ming.\nSitting at the 3x3 basketball.\nYao Ming just turned up. pic.twitter.com/VQ9Dqt8bgR\n— Gadiel Notelovitz (@Gadi_Notelovitz) July 24, 2021\nPogledajte kako izgleda Jasmina Aleksandrov, bivša košarkašica i supruga Nemanje Aleksandrova\n12:59: Marko Mihailović: Pripadnici 'Levijatana' urinirali u prostorija...\n12:59: FOTO: Pripadnici Levijatana urinirali u prostorijama gde se odr...\n12:59: Mihailović: Pripadnici Levijatana urinirali na mestu gde se odr...\n12:58: Teodora (10) ima Daunov sindrom, oduševila se drugarima, a oni s...\n12:58: Počeo sastanak u okviru međustranačkog dijaloga uz posredovanj...\n12:58: Slovenia imposes mandatory Covid vaccination for government emplo...\n12:58: Kineski astronauti se vratili na Zemlju FOTO\n12:57: “Youth Innovation Center” za učenike srednjih stručnih ško...\n12:57: PIŽON SIJA POSLE POBEDE NAD BRAGOM: Zvezda sija, Dragović i Dio...


Amelia Earhart test Online plus\nOna je bila prva žena koja je preletela Atlantski okean i pored njenog imena stoje mnogi rekordi koji nisu oboreni do današnjeg dana. Takođe je napisala veliki broj knjiga i bila veliki borac za ženska prava. Ali kao i za mnoge druge stvari, publika uglavnom pamti njenu tragediju zbog koje se još uvek traže mnogi odgovori. Ovo je njena priča - Amelia Earhart\nAmelia, 1932. godine\nAmelia Earhart je rođena 1897. u qmeričkoj saveznoj državi Kanzas u bogatoj familiji. Njen deda, Otis, je bio sudija i predsednik banke tako da je Amelia od ranih nogu mogla da uživa u najboljim stvarima u životu. Kada je imala samo deset godina, Ameliji je otac priredio vožnju avionom, a ovaj događaj će kasnije da igra veliku ulogu u njenoj karijeri. Nakon završene srednje škole, ona se oprobala i na fakultetu gde je studirala inženjerstvo, ali je odustala posle svega jednog polugodišta. Uskoro je počeo Prvi svetski rat, pa je Amelija pronašla posao kao medicinska sestra u jednoj kanadskoj bolnici u okolini Toronta. Tokom 1920. godine, njen otac je uspeo da priredi još jednu vožnju avionom, ovaj put od strane nekadašnjeg vojnog pilota. Posle samo deset minuta u vazduhu, Amelia je odlučila da posveti ostatak svog života avijaciji.\nU narednih godinu dana, radila je nekoliko različitih poslova, kao što su fotografisanje i vožnja kamiona, sa ciljem da uštedi 1.000 dolara koliko je bilo potrebno za školu letenja. Kada se zna da su u avijaciji uglavnom dominirali muški piloti, niko nije bio iznenađen kada se Amelia ošišala na kratko, kupila kožnu jaknu, prestala da nosi suknje i krenula u školu letenja. Tokom 1922. godine, ona je kupila polovni Kinner Airster avion, a 15. maja, 1923. godine je postala tek 16. ženski profesionalni pilot. Samo nekoliko meseci kasnije Amelia je u svom avionu dostigla visinu od 4.300 metara, što je bio tadašnji rekord. Međutim, u naredne dve godine njena familija upada u finansijske probleme nakon serije loših investicija i Amelia biva primorana da proda svoj avion. Do 1925. godine ona uspeva da pronađe novi posao kao profesorica u osnovnoj školi, a zatim i kao socijalna radnica.\nČuveni avijatičar, Čarls Lindberg, postao je prva osoba koja je preletela Atlantski okean 1927. godine bez sletanja i to između Njujorka i Pariza, a odmah je krenula potraga i za prvom ženskom osobom kojoj bi tako nešto krenulo za rukom. Bogatašica Ejmi Gest je bila zainteresovana, ali je odustala u poslednjem momentu iz straha prema letenju. Ona je odlučila da u zamenu postane glavni sponzor i na taj način finansira takav projekat. Preko ranijih veza u školi letenja, Amelia je saznala za projekat i u aprilu 1928. godine uspela da dobije poziciju. Međutim, ona je tad saznala tešku istinu. Naime, Gestova ipak nije tražila ženskog pilota već žensku osobu koja bi pomagala muškom pilotu u takvom letu. I pored toga, ona je pristala da leti sa pilotom Vilmerom Stutzom, a njena odgovornost je bila da hvata beleške i vodi knjige. Tim je krenuo 17. juna 1928. iz Njujorka i nakon 20 sati i 40 minuta sleteo u Velsu. Iako Amelia nije upravljala avionom, ona je ipak postala prva žena koja se nalazila u avionu tokom leta preko Atlantika.\nAmelia i Američki predsednik Herbert Huver\nAmelia i Lockheed Vega u Severnoj Irskoj\nPovratkom u Ameriku Amelia je postala nacionalni heroj. Mnogi su je poredili sa spomenutim Lindbergom, a u naredne dve godine je dobila seriju novih poslova. Prvi od njih je bio pisanje knjige o svom iskustvu sa letom, a zatim i reklamiranje Lucky Strike cigareta i ženske odeće i obuće. Knjiga je postigla veliki uspeh pa je interesovanje za avijacijom postalo veće nego ikada pre. Možda najbitnije od svega, Amelia je uspela da dobije potrebne finansije da nastavi sa avijacijom. Ona nije želela da bude samo putnik u avionu već i da samostalno leti i obara rekorde. U avgustu 1928. godine, Amelia je postala prva žena koja je preletela preko Severne Amerike bez pauze, a zatim je krenula priprema za samostalni put preko Atlantika. Da bi uspela u takvom potezu, kupila je novi Lockheed Vega avion i odlučila da ponovi isti put kao i Lindberg pet godina ranije. Zbog teškog nevremena, Amelia i njen kopilot Bernt Balhen, ipak su poleteli sa severa Kanade umesto Njujorka, 20. maja 1932, godine, a iako je konačna destinacija trebalo da bude Pariz, tim se ipak spustio u Severnoj Irskoj zbog nevremena i mehaničkih problema na avionu. Ovim potezom, Amelia je postala prva žena koja je kao pilot preletela Atlantik, a to joj je donelo novu slavu, uključujući i ličnu čestitku američkog predsednika Herberta Huvera.\nPlanovi za put oko sveta\nOno po čemu je Amelia danas ipak najpoznatija je njen put oko sveta koji je planiran za 1937. godinu. Iako je tako nešto pošlo za rukom nekolicini pilota, Amelia je želela da postane prva žena i prvi pilot koji će preći distancu od čak 47.000 kilometara. Za početak, njoj je bio potreban potpuno novi avion kada se zna da je Vega imala maksimalnu brzinu od samo 195 km/h što je bilo oko 100 km/h sporije od savremenih aviona tog vremena. Sa finansijama od sponzora, Lockheed je razvio posebnu verziju svog popularnog Electra aviona sa daleko većim rezervoarom, a Amelia je izabrala i još dve osobe da joj pomognu sa navigacijom. Plan je zahtevao put od Kalifornije, preko Kariba, Južne Amerike, Afrike, Bliskog Istoka, Australije i lokalnih ostrva, Havaja i na kraju povratak u Kaliforniju.\nNakon što je prvi pokušaj otakazan zbog lošeg vremena i mehaničkih problema na avionu, Amelia i njen navigator su zvanično napustili Kaliforniju 20. maja 1937. godine. Narednih devet dana put je uglavnom prošao bez većih problema. Avion se pokazao kvalitetnim, a Amelia i navigator nisu imali problema ni da prelete Karibe, Južnu Ameriku, Afriku i Bliski Istok, pre nego što su se spustili na Novi Gvineju, ostrvo u blizini Australije, 29. juna 1937. godine. Do tog momenta tim je preleteo 35.000 kilometara i preostalo je samo 11.000 kilometara preko Pacifika. Ovaj preostali deo puta se smatrao najtežim zbog nedostatka većih ostrva, pa samim tim i pista za sletanje.\nLockheed Vega danas u muzeju\nAmelia, 1937. godine. Poslednja javna slika pred poslednji let\nAmelia i navigator su napustili Novu Gvineju 2. juna, 1937. godine, a sledeća lokacija je trebalo da bude Havland. Ovo nenaseljeno ostrvo je bilo udaljeno oko 4.000 kilometara i na njemu je očišćen put dugačak oko 2.000 metara za sletanje. Na ovom ostrvu je takođe čekao američki brod Itaska, koji je trebalo da pruži pomoć pri navigaciji, a zatim i napuni rezervoar aviona za dalji put. Kako se letelica približavala Havlandu tako je Itaska dobijala čiste komande preko radija, ali brod nije bio u stanju da komunicira sa avionom. U 7:42 ujutro po lokalnom vremenu Amelia je poslala jednu od svojih poslednjih poruka, kada je najavila da veruje da se nalazi iznad ostrva, ali je vidljivost bila slaba i avion je bio na pragu da ostane bez goriva. Brod je pokušao da komunicira preko Morzeove azbuke, a Amelia je potvrdila da je dobila poruku. Međutim, posle toga se gubi svaki trag i brod više nije bio u stanju da komunicira sa avionom. Kasnija istraživanja će pokazati da je Amelia bila gotovo neupoznata sa radijom i da je dobila samo kratku obuku u fabrici kada je preuzela avion.\nOko sat vremena nakon poslednje komunikacije Itaska je pokušala da pretraži put na kojem je Electra trebalo da leti po planu. Kada ni taj pokušaj nije doneo rezultate, u akciju spašavanja je pozvano još nekoliko američkih vojnih brodova. Oni su se uglavnom koncentrisali na lokaciju oko Havlanda, ali i ostalih ostrva u blizini. Avion je nastavio da šalje signal četiri dana nakon nestanka, ali je on bio previše slab da bi se pronašla njegova lokacija. Ovaj potez je dao ohrabrenje spasilačkoj ekipi da Electra ipak nije pod vodom. Ipak, posle više od dve sedmice intenzivnog traganja 19. jula 1937. godine, tim je obustavio pretragu nakon što nije pronašao nijedan detalj koji bi ih odveo u pozitivnom pravcu. Januara 5., 1939. godine, Amelia je zvanično proglašena mrtvom. Iako je po američkom zakonu potrebno sedam godina za tako nešto, nedostatak bilo kakvog dokaza da je Amelia živa je dobio dovoljan sudu da donese odluku.\nDo današnjeg dana postoje mnoge teorije šta je tačno desilo, a mi ćemo izneti nekoliko poznatijih.\nNajpopularnija od njih je ona i najrealnija, a ona kaže da je Electra ostala bez goriva i da su Amelia i navigator završili u vodi. Mnogi eksperti koji su kasnije proučavali planove i beleške sa komunikacijom i akcijom spašanja su zaključili da se avion srušio u blizini Havlandskog ostrva, a kao razlog se navodi loše vreme zbog kojeg Amelia nije bila u stanju da vidi pistu. Njoj se takođe zamera i slabo poznavanje radija u avionu, a neke priče kažu da je avion napustio Novu Gvineju bez da je rezervoar napunjen, čime je ostao kratak sa gorivom za oko 10 kilometara do finalne destinacije. Do današnjeg dana mnogi eksperti su pretraživali dno okeana u blizini ostrva, ali Electra nikada nije pronađena.\nPlanirani put oko sveta\nJoš jedna popularna teorija kaže da su Amelia i navigator sigurno sleteli na neko od okolnih ostrva. Posle duže rasprave, Gardner ostrvo oko 500 kilometara jugoistočno od Havlanda se učinilo kao lokacija gde se Electra spustila. Ovo ostrvo je dovoljno veliko i vidljivo za sletanje pa se nagađa da je Amelia sve vreme letela u pogrešnom pravcu i bila primorana da sleti kada je avion počeo da ostaje bez goriva. Ovu teoriju potvrđuju mnoge priče tokom godina. Jedan britanski general je 1941. godine izjavio da je pronašao leš na Gardneru i on je poslat na Novu Gvineju na daljna istraživanja, ali zbog posledica rata tome nije davan prioritet, pa se nagađa da analiza nikada nije urađena. Ovoj ideji nije davan veći značaj sve do 2012. godine kada je na ostrvu pronađen aluminijumski deo za koji se veruje da je sa Electre. Naime, tokom ranijeg leta, avion je bio oštećen, pa je jedna od rupa zakrpljena aluminijskim parčetom. Veruje se da je spomenuti aluminijski deo upravo onaj koji je pronađen na Gardner ostrvu i da bi avion mogao da bude u blizini. Mnoge ekspedicije su najavile pretragu u vodama u blizini ostrva narednih godina.\nMnogi će se složiti da je Amelia zarobljena od strane Japanca i ubijena narednih godina. Ovoj teoriji ide u prilog nekoliko pilota koji su u posleratnom okupiranom Japanu čuli priče od lokalnih ljudi da su dve osobe, koje odgovaraju opisu Amelije i navigatora, ubijeni kada je Japan ušao u rat sa Amerikancima. Odnosi između dve države su bili loši još tokom 1930-ih godina zbog kontrole u Aziji, pa su šanse male da je iko od zarobljenika preživeo.\nOstale teorije, kao ona da je Amelia ustvari bila špijun i da je na taj način nadgledala Japance ili da je lažirala svoju smrt da bi se posvetila mirnijem životu, su uglavnom odbačene.\nKomad metala pronađen na Gardner ostrvu za koga se veruje da je sa Electre\nAmelia Earhart – legenda koja traje i dan danas\nAmelia se danas smatra ikonom kao žena koja je uspela u nečemu gde su muškarci dominirali, ali kao i neko ko se nije bojao rizikovati sve u životu da bi nastavio da radi šta voli. Upravo je takva odluka odvela Ameliju u smrt, ali tako nešto je ipak otvorilo put i drugim osobama, pa je tokom Drugog svetskog rata u američkom vazduhoplovstvu bilo oko 1.000 žena. Ipak, Ameliju svet pamti po njenom nestanku i teorijama šta se zapravo desilo. Kada se zna koliko mnogo je postigla u svom kratkom životu, možemo zaključiti da bi veća zaluga bila da se slavi njen život umesto što se istražuje smrt.


Crtež – Page 4 – Pitajte Defektologa\nOctober 3, 2017 Marija Končar Crtež, Fina motorika, Grafomotorika, Materijal, Rani razvoj, Smetnje u razvoju, Tretman, Učenje, Učenje kroz igru, Školski uzrast\nViše o razvoju grafomotorike možete pročitati na sledećem linku. Prvi set materijala za stimulaciju razvoja grafomotorike možete preuzeti na sledećem linku, drugi set materijala za stimulaciju razvoja grafomotorike možete preuzeti na sledećem linku. Za preuzimanje materijala dovoljno je da kliknete na sliku ispod teksta.\nSeptember 27, 2017 September 26, 2017 Marija Končar Crtež, Fina motorika, Gruba motorika, Materijal, Montesori, Rani razvoj, Saznajnost, Smetnje u razvoju, Tretman, Učenje, Učenje kroz igru, Školski uzrast\nJesen je zvanično stigla i lišće je počelo da žuti. Uz ovu kreativnu aktivnost slavimo novo godišnje doba. A osim što slavimo jesen, razvijamo finu motoriku, učimo boje, razvijamo veštinu korišćenja makaza, razvijamo mišljenje i govor. Materijal: Plavi papir za podlogu Papiri u boji/kolaž papir Lepak Makaze Postupak izrade: 1. Isecite od braon papira veliki … Continue reading UČIMO KROZ IGRU – Jesenje drvo\nApril 27, 2017 Marija Končar Crtež, Fina motorika, Materijal, Montesori, Rani razvoj, Razvoj govora, Saznajnost, Tretman, Učenje kroz igru, Školski uzrast\nLjudsko telo je čudesana mašina, zar ne? Nekoliko postova pre je bilo posvećeno doživljaju telesne celovitosti, materijalu za učenje delova tela, kao i predlogu kako napraviti ljudsku figuru. Ovaj post je posvećen ljudskom telu u smislu šta ga čini, uz ove aktivnosti dete može da nauči šta nas to pokreće, pomoću kog organa možemo da … Continue reading UČIMO KROZ IGRU – Ljudsko telo\nApril 24, 2017 Marija Končar Crtež, Fina motorika, Materijal, Rani razvoj, Razvoj govora, Saznajnost, Tretman, Učenje kroz igru, Školski uzrast\nDoživljaj telesne celovitosti ili poznavanja delova tela možemo savladati uz razne zabavne aktivnosti. Ovde predstavljam par primera kako kroz igru možemo da naučimo delove tela, a uz to da stimulišemo razvoj govora, mišljenja i finu motoriku. Materijal za učenje delova tela možete preuzeti sa sledećeg linka. Takođe, kako nacrtati Čiča Glišu možete da pročitate ovde. Ljudska figura … Continue reading UČIMO KROZ IGRU – Ljudska figura


Poručio je gradonačelnik Banjaluke, Draško Stanivuković u svom obraćanju predsednici Republike Srpske, Željki Cvijanović.\n– Zastrašujuće Vam je kad govorimo, zastrašujuće kad ćutimo, ali znate li šta je najviše zastrašujuće!? To što vi radite, to što kradete, to što ste za vreme pandemije pokrali što se moglo pokrasti; i na kiseoniku, i na pokretnoj bolnici, na maskama, odelima, respiratorima… – poručio je Stanivuković.\n– Vi ste za to odgovorni. Gospodin Zolak je uradio što je morao; proverio kvalitet i izvršio nadzor u kompaniji gospodina Čađe. Ima, gospođo Predsednice, kiseonika, samo nema Čađinog i ne treba da ga ima, jer je neproveren. Po hitnom postupku nabavite kiseonik od firme od koje možete nabaviti, dosta je Vaše patetike – rekao je, između ostalog, Stanivuković, piše Srpskainfo.


Dom vojske prodaju za 76 evra po kvadratu! Vojni kompleksi idu na doboš | Poslovne vesti | Srbija | poslovnojutro.com\nKasarna "Carina" u Smederevu najskuplji je od 22 vojna objekta koje je Direkcija za imovinu Srbije ponudila na prodaju. Potencijalni kupac moraće da izdvoji minimum 2,4 miliona evra za 14 zgrada, ukupne površine 772 kvadrata i 18 hektara zemljišta. Ova kasarna je ponuđena na prodaju prvi put, kao i vojni kompleksi, "Sremčica" u Beogradu, vežbalište "Kličevac" u Valjevu i "Mesić - Belocrkvanski put" u Vršcu. Prvi put se traži vlasnik i za zgradu vojne komande "Slanuška" u Užicu, a početna cena je 417.000 evra. Svi ostali objekti, među kojima je najviše magacina i skladišta, kupca traže u drugom ili u već trećem krugu. Zbog toga su i njihove cene umanjene za 20, odnosno 40 odsto. U Direkciji za imovinu ističu da će prihvatiti samo ponuđače koji uplate depozit, dok ostale ponude neće razmatrati.


Čukarički ostaje u ligi, ali Matijašević ide sa Brda | N1 Srbija\nČukarički ostaje u ligi, ali Matijašević ide sa Brda\nSrpski superligaš Čukarički je sazvao vanrednu konferenciju za medije, na kojoj se govorilo o neregularnostima u prvenstvu, a epilog je da će Brđani i pored najava o odlasku, ostati u ligi, ali da će klub napustiti sportki direktor Vladimir Matijašević.\nIz Čukaričkog su u petak pred utakmicu sa Radničkim govorili o suđenju u Superligi i nadali se da će dan kasnije sve proteći regularno. Ipak, u subotu su Nišlije na Banovom brdu slavile sa 3:2, dok su domaćinu isključena dvojica fudbalera. Igrači Čukaričkog su u jednom trenutku posedali na travu u znak protesta, a posle utakmice je najavljeno i da će ekipa možda nastaviti plej-of Superlige sa omladincima, ili da će čak i napustiti takmičenje.\nNišta od toga se neće dogoditi, ali će klub napustiti sportski direktor Vladimir Matijašević.\n"Čukarički nastavlja takmičenje u Superligi i Kupu Srbije. To je odluka vlasnika kluba posle razgovora sa svim zaposlenima. Ja sam rekao da idem iz kluba, preneo sam to i gazdi kluba, zamolio me je da sačekam da popričamo. Pričali smo sa igračima, oni su voljni da igraju. Dragiša Binić nas je obavestio da ne možemo da igramo sa omladincima, jer bi to bilo kršenje propisa", rekao je Vladimir Matijašević.\nMatijašević je naglasio da Fudbalski savez Srbije treba reši probleme, među kojima je u prvom planu suđenje.\n"Uvek ću da glasam za regularnost. FSS mora da donese odluku, a mi da je podržimo. Ovo je bilo poniženje za Čukarički. Mi nismo ni Zvezda ni Partizan da se borimo protiv ovakvih stvari. Ovo što je bilo ne vodi nikud, ne čini dobro nikome. Nemam ništa protiv Radničkog i njihovih igrača, ali mora da se stane na put sudijskoj organizaciji i nekim sudijama. To može da uradi samo predsednik FSS".\nČukarički je peti na tabeli plej-ofa Superlige sa 26 bodova, a u sledećem kolu u nedelju gostuje Partizanu. Pre toga, u sredu, dve ekipe će se sastati i u polufinalu Kupa Srbije.\nAli Dragiša Binić ?!? Neprocenjivo!!!\nPa bunili ste se i u Nišu kada ste izgubili a i pre toga u bg kad ste izgubili.E lalatović.\nBravo matijaševicu to je pravi potez ozbiljnog profesionalca


Jana prkosi kilogramima\nPevačica Dragana Stanojević Todorović, poznatija kao Jana, pojavila se na jednom prestoničkom događaju u veoma uskoj, beloj haljini, koja je istakla obline po kojima je poznata.\nJana nam je istakla i da se upravo protiv "viška kilograma" bori tako što obuče belu haljinu, ali i da je svesna da će je svi "prozivati".\nŠta je još pevačica rekla, poslušajte u videu.\nSMRŠALA PREKO 25 KG, POJAVILA SE U JUTARNJEM I OSTAVILA BEZ REČI Zorana Pavić u uskoj haljini, nema ni gram viška\n"UGOJILA SAM SE U BUTKICAMA" Angelina otvoreno o izgledu (VIDEO)\nKAĆA SLAVI ROĐENDAN U USKOJ, BELOJ HALJINI, DEKOLTE U PRVOM PLANU "Tri sata sam se spremala!" A evo šta joj je poklonila Andreana Čekić (VIDEO)


Projekat o nagrađivanju mladih talenata | Studentski Dnevni List\nJelena Ilić 6.1.2021.  Komentari\nFondacija „1%” je realizovala projekat „Nagrade mladim talentima za ostvarene rezultate na međunarodnim takmičenjima u 2020. godini” u okviru kojeg je najgradila 48 najuspešnijih mladih talenata u vidu novčanih donacija.\nCilj ovog projekta jeste osnaživanje i podržavanje mladih i talentovanih ljudi koji su se u prethodnoj godini istakli svojim radom, zalaganjem i postignutim rezultatima na međunarodnim takmičenjima gde su uspešno predstavljali našu zemlju. Ova novogodišnja nagrada za 48 osvajača medalja na internacionalnim takmičenjima je izabrana od strane Srpske akademije nauka i umetnosti. Nagrada je realizovana kroz novačne donacije u vrednosti od po 10.000 dinara (ukupan iznos od 480.000 dinara). Cilj donacije jeste podrška i podsticaj daljem usavršavanju i edukaciji nagrađenih talenata.\nFondacija 1% je osnovana 2018. godine, ima za cilj podršku mladim, talentovanim ljudima da otkriju i ostvare svoje talente, potencijale i ideje. Podržava mlade naučnike, istraživače, inovatore i umetnike za učešće na međunarodnim takmičenjima ili za školovanje i usavrševanje na međunarodnim fakultetima i univerzitetima. Fondacija ima otvoren i humanitarni SMS broj 7001 na koji se može u bilo kom trenutku poslati poruka (cena poruke - 200 dinara) i time pružiti podrška mladim talentima.\nO radu Fondacije i njenim projketima i akcijama, kao i listi nagrađenih više informacija se mogu pronaći na zvaničnoj veb stranici, Fejsbuk stranici i Instagramu.\ndruštvo,Fondacija jedan posto,nagrada,mladi,talenti,takmicenje,projekat,\n6.1.2021. Onlajn konferencija o predstavljanju mape puta i klimatskim promenama\n6.1.2021. Četvrta konvencija pop kulture\n6.1.2021. Ejmi Li − kraljica roka\n6.1.2021. Otvoren kokurs za nagradu „Marina Kovačev“ najboljem mladom novinaru ili no...\n6.1.2021. Radionica o ekonomskom osnaživanju žena\n6.1.2021. Humanitarna akcija za decu sa Kosmeta\n6.1.2021. Onlajn medijsko prelistavanje sa Markom Prelevićem\n6.1.2021. „Kako postati influenser/ka” uživo putem Fejsbuka i Zoom-a


Izraelski borbeni avioni ponovo nadlijeću Liban – Minber\nlip. 02, 2013 at 3:34 pm\nIzraelski borbeni avioni ponovo nadlijeću Liban\nLibanska nacionalna novinska agencija (LNNA) izvijestila je da su letjelice nadlijetale dolinu Bekka i druge dijelove zemlje u nedjelju ujutro u flagrantnom kršenju rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija, javila je Press TV.\nLiban je 2009. godine podnio žalbu Ujedinjenim nacijama i predstavio je 7.000 dokumenata koji se odnose na izraelsko narušavanje libanskog suvereniteta.\nSuština analogije jedavanje istih normi sličnim stvarima i različitih normi različitim stvarima\nNetanyahu: Izraelska vlada protiv nasilja prema Arapima


On je u sitnim satima napustio lokal praćen dugonogom pratiljom. Reč je o indijskoj glumici Dipiki Padukone.\nĐoković je čak stigao da se osmehne paparacima pre nego što je uskočio u „kola za beg“, kako su javili mediji. On se lepoj glumici pridružio na zadnjem sedištu limuzine. Ovaj događaj je izazvao veliku pažnju tviteraša koji su to prokomentarisali, a posebno indijskim korisnicima nije bilo jasnu kako to Dejli mejl, koji je objavio fotografije, nije prepoznao zvezdu Bolivuda, već je naveo da je Novak napustio lokal sa nepoznatom crnkom. A jedna Indijka je napravila ironičan komentar kako je Dipika Padukone pobegla iz lokala sa misterioznim pratiocem, za kojeg se šuška da je srpskog porekla.\nKOMENTARI na temu: Engleski mediji smeštaju aferu Noletu!


Kako za "Blic" kažu u turističkoj agenciji "Nikana" sa Tasosa, u bolnicu u Kavali, prvom većem gradu u blizini ovog ostrva, primljen je desetogodišnji dečak sa jakim bolovima u stomaku i povišenom temperaturom, a zatim se ispostavilo i da je zaražen korona virusom.\n- Dovezli su ga roditelji sa kojima je letovao na Tasosu. U bolnici im je rečeno da je neophodna operacija slepog creva i ona je bila zakazana za juče. Urađen je test na korona virus jer je sada po protokolu obavezan. Ispostavilo se i da je dečak pozitivan iako je roditeljima rađen test na granici i bili su negativni - kažu za "Blic" u agenciji.\nKako ističu, roditeljima nije jasno kako je moguće da je dete pozitivno, jer nije bilo u kontaktu sa drugim ljudima, osim sa njima, za tih nekoliko dana odmora na Tasosu.\nGRAĐANI NEZAINTERESOVANI ZA ŠKOLSKE ODBORE Svaki konkurs "proguta" 1.200 maraka


Tesla električni pikap model će premijerno biti predstavljen 21. novembra! - Vrele gume\nnov. 07, 2019 u 6:11 pm\nKoštaće manje od 50 hiljada dolara!?\n7 novembra, 2019 nema komentaraautomobilielektrični automobiliIlon MaskNajava premijereNovostiTeslaTesla PickupvestiVrele Gume\nIzvršni direktor i osnivač kompanije Tesla, Ilon Mask, već neko vreme najavljuje potpuno električni pikap. Po svemu sudeći, čekanju će uskoro doći kraj.\nNaime, na Twitter-u (a gde drugo), Mask je potvrdio da će ovaj dugo iščekivani model premijerno biti predstavljen 21. novembra, u Los Anđelesu. On nije otkrio još puno toga o ovom vozilu, ali ga je nazvao “sajberkamionetom”.\nNaime, on je ranije ovaj model kompanije Tesla opisao kao “oklopno, namensko vozilo sa futurističkim dizajnom koje ima upravljanje kao Porsche 911. Mask je dodao i da će u ovaj model moći da stane šest odraslih ljudi, ali i da će koštati manje od 50 hiljada dolara. Time bi on postao jeftiniji od modela Rivian R1T.\nDa li će Mask svoja obećanja ispuniti, videćemo 21. novembra. Ipak, čini se da je “na nišanu” kompanije Tesla zapravo Ford F-150, najpopularnije vozilu u Americi. Podsećamo, Mask je naveo da je F-150 fantastičan kamionet, ali da bi kamionet njegove kompanije trebalo da bude bolji. Odnosno, njegovim rečima, “Ako F-150 nešto može da uradi, onda će to moći da uradi i Tesla kamionet”.\nJoš uvek se ne zna kada će taj model zapravo zaista biti lansiran na tržište. Ipak, kad god to da se desi, on će se suočiti sa izuzetno jakom konkurencijom. Osim gore pomenutog Rivian R1T modela, i Ford i General Motors su najavili novi električni pikap.\nModel kompanije Ford će biti baziran na modelu F-150, dok će model kompanije GM možda nositi ime Hummer.\nTagoviautomobilielektrični automobiliIlon MaskNajava premijereNovostiTeslaTesla PickupvestiVrele Gume\nMcLaren P1 GTR – trkački automobil legalan za javne puteve!


HITNO! POSAO Konobari sa i bez iskustva - 886 aktuelnih poslova za Konobari sa i bez iskustva - Oglasi za posao Jooble\nKONOBAR M/Ž (AUSTRIJA EU DOKUMENTA) Partners & Orka, reklamna agencija iz oblasti ljudskih resursa, za svog renomiranog klijenta iz Austrije... ...1300 - 1600 EUR; sa tendencojom povećanja zavisno od radnog iskustva kandidata - prednost radno iskustvo u Austriji i Nemačkoj...\nRestoran u Novom Sadu traži konobara sa iskustvom. Potrebno je da kandidat zna engleski jezik. Zadaci : ~Postavljanje i pripremanje... ...za kandidate: ~Završena srednja škola ~Vise godina radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima ~Sanitarna knjižica ~Komunikativnost...\nAranđelovac konobari sa i bez iskustva