Mesečni horoskop za januar 2020. | Jovana Vilimonovic - Astroantares\nNa poslu će sve biti dobro. Napredak možete da očekujete, ali je taj uspeh očekivan. Sada ćete moći da dobijete nagradu za dosadašnji trud. Moguća je saradnja sa osobama koje nisu iz Vašeg mesta ili zemlje. Ipak, neće biti više povećanih troškova. Moguća su poslovna putovanjai proširenje poslovanja.\nŠto se ljubavi tiče, neće biti nekih većih promena. Naprotiv, oni koji su u vezi, i dalje možete da očekujete da je sve stabilno. Potrebno je da poradite na zabavi i na nekim dešavanjima u vezi. Ipak, bitno je da se nešto dešava. Druženje sa prijateljima ne treba da zapostavljate zbog ljubavi. Ako ste slobodni, preko prijatelja je moguće poznanstvo. Bićete romantičniji od polovine meseca.\nOdlično. Imate višak energije.\nNema više razloga za brigu. Konačno ćete lakše moći da sarađujete sa drugima, a da ne brinete kako će sve da bude na kraju. Do polovine meseca će biti pomalo stresno, ali već u drugoj polovini meseca će sve zavisiti od dogovora sa saradnicima ili klijentima. Bitno je da ne trošite novac na stvari koje Vam nisu neophodne. Mogući su povećani troškovi u vezi sa nekom dokumentacijom ili automobilom, pa pripazite malo više.\nU prve dve nedelje januara ćete biti veoma strastveni. Moći ćete da upoznate osobu koja odgovara Vašem karakteru, iako je energičnija. Ipak, tek se prave stvari dešavaju od polovine meseca, kada možete da uđete u neku mirnu vezu. Zato, ne brzajte sa odlukama. Ako ste u vezi, stanje će biti mnogo bolje u drugoj polovini januara. Bićete romantičniji nego inače.\nMoguć je problem sa cirkulacijom.\nJako Vam je bio naporan poslednji mesec prošle godine, ali zato sada nema razloga za toliku brigu jer je stresan period prošao. Nema više problema vezanih za posao. Naprotiv, od polovine meseca očekujte povećan priliv novca. Moguće su neke nove saradnje. Svakako, lakše ćete dolaziti do rešenja na poslu i ovaj mesec će brzo doneti dobre rezultate.\nImaćete višak energije koju želite da uložite u ljubav. Nije Vam više fokus na poslu, već na strasti i flertu. Ne odbijajte nove ljude u svom životu jer niste sigurni šta će da bude kasnije. Dajte šansu zanimljivoj osobi koja Vam se dopada. Ako ste u vezi, ne ulaite u rasprave sa partnerom nego poradite na strasti. Prihvatite njegove mane sa razumevanjem i pokažite emocije. Tako ćete sigurno moći da poboljšate odnos.\nPojačan stres je moguć uzrok bolesti. Vodite računa o tome.\nImate dosta obaveza. Uspešan je ovaj mesec za Vas, samo što je neophodno da beležite gde Vam ide novac. Niste sigurni u druge ljude, u saradnike, ali nije ni potrebno da sada imate poverenje u druge. Potrudite se da brzo obavljate obaveze i da ne tražite pomoć od drugih ljudi. Ukoliko postoji mogućnost za usavršavanje, sada je pravo vreme da porazmislite o tome.\nSredinom meseca Venera ulazi u znak Riba što je za Vas, kao vodeni znak, sjajno. Uživaćete od polovine meseca, a neće strasti da budu na prvom mestu, nego romantika. Iako je neobično na nekom putovanju je moguće neko lepo poznanstvo sa osobom koja nije previše pričjiva. Vama to ne mora da smeta, čak može da bude zanimljivo da sve ide polako. Ako ste zauzeti, ne osećate se baš najbolje, tako da u prve dve nedelje partner mora da se dosta trudi oko Vas. Posle će sve biti u redu i neće biti problema.\nTokom januara su mogući problemi sa išijasom, nogama, kolenima.\nKarijera je u usponu i veoma ste zadovoljni kako sve ide. Ipak, ono što može da bude problem je što nemate vreme za privatni život. Potpuno ste obuzeti uspehom da ne vidite ništa drugo sem novca i posla. Vaši bliski ljudi moraju da trpe to, ali će uspeti da Vas podrže, ma koliko to bilo teško. Imate odličnu priliku da ostvarite sve svoje ideje i zamisli uz pomoć drugih ljudi.\nImaćete dosta događaja što se tiče ljubavi, ali ako ste slobodni, nećete želeti ništa sem neke prolazne avanture. Nekako nemate vreme da se vežete i ne osećate potrebu za ljubavlju, iako ćete imati mogućnost za zaljubljivanje. Ako ste zauzeti, nemojte da budete hladni prema partneru, nego se potrudite da pokažete emocije.\nMoguć problem sa cirkulacijom.\nDosta brinete o svima, više nego o sebi, ali tokom ovog meseca konačno neće morati sve da bude baš tako. Stavićete svoje potrebe na prvo mesto. Možete da nađete vreme za odmor, a ne samo da radite. Imaćete dosta energije i sve ćete jako lako da stignete da odradite na vreme. Neka mlađa ženska osoba može da bude od pomoći, bilo da je to prijateljica ili koleginica.\nAko ste slobodni, od polovine meseca su moguće nove ljubavi. Bićete skloni zaljubljivanju i konačno ćete se malo opustiti i nećete baš sve da analizirate. Ako ste zauzeti, tokom prve polovine januara ćete se potruditi da voljenu osobu sklonite sa strane, što nije dobro, ali će se sve posložiti u drugoj polovini meseca, kada ćete moći da se iskupite za sate provedene na poslu.\nNema zdravstvenih problema u januaru, sve je u kako treba.\nJanuar je mesec kada možete da imate dosta uspeha na poslu. Prva polovina meseca Vas vodi ka kreativnosti, pa morate da nađete neki novi način da uradite posao da biste bili uspešniji. Bitno je da se ne opterećujete previše poslom. Ono što je dobro je da će se u drugoj polovini već videti rezultati rada, pa ćete moći da odredite šta treba da se menja. Bitno je da se povećani troškovi smanjuju i da nema više brige što se toga tiče, dolazi do stabilizacije.\nNemojte toliko da brinete za druge ljude. Stavite svoje potrebe na prvo mesto. Ako ste slobodni u januaru je mogue poznanstvo koje može da preraste u nešto više. Vama će biti jako važna komunikacija sa drugom osobom. Ukoliko to nije u redu, nećete ni da započnete vezu. Ako ste zauzeti, tokom celog januara nema razloga za brigu jer ste posvećeni i trudite se da odnos ne bude monoton.\nMoguća je prehlada i pad imuniteta.\nŠto se posla tiče, moguće su nove poslovne prilike koje treba da iskoristite. Ne brinite toliko o novcu, jer će sada da bude važno da radite puno. Neće ovo biti lak mesec, ali će na kraju biti dobro. Važno je samo da ne ulažete previše novca u posao jer to nije dobro u januaru. Ako dobijete ponudu da radite u drugom mestu, zemlji ili firmi, ne bi bilo loše da razmotrite tu ponudu.\nBudite romantični. Imate odlične aspekte za ljubav, a nikako nije dobro vraćanje na stare priče. To neka ostane u prošlosti. Bitno je da date šansu nekoj novoj zanimljivoj i inteligentnoj osobi, koja će biti slična Vama. Možete je upoznati preko prijatelja. Ako ste zauzeti, nema razlog aza brigu, sada će da dođe do razrešenja nekih problema koje imate duže vreme sa partnerom.\nNemojte previše da radite moguć je premor i nervoza.\nSada je pravo vreme da sprovedete u delo ideju koju duže vreme želite da ostvarite. Dugo ste razmišljali, ali niste imali priliku da poradite na svemu. Sada su Vam aspekti odlični. Budite pozitivni i istrajni. Neka muška osoba može da bude od pomoći. Ako posao kojim se bavite ima veze sa strancima, sa radom za inostranstvo, onda ćete moći da imate više uspeha. Ako možete da upišete kurs engleskog jezika ili nekog drugog, to bi bilo dobro ovog meseca.\nKonačno ćete moći da se zaljubite. Nikako da Vam u život dođe osoba koja će intelektualno da Vam odgovara. Vama je jako važno da partner puno priča i da Vam se dopadaju njegovi životni stavovi. U prvoj polovini meseca možete da očekujete baš takvu osobu. Kasnije će te biti romantičniji pa nećete morati da budete zahtevni već će da Vam bude bitno da je neko jako prijatan i fin prema Vama. Ako ste u vezi, strastveni ste tokom celog meseca, ali su moguće i rasprave. Pokušajte da ih izbegnete.\nTokom januara obavezno krenite da se bavite nekim sportom.\nJanuar je vreme kada se stari poslovni problemi ostavljaju u staroj godini, ali za Vas to nije tako. Jako ste svesni da sve mora da se reši i da to niko neće za nas da uradi. Budite odgovorni. Ne stavljajte ‚pod tepih‘ probleme. Brzo ih rešite da biste mogli da hrlite ka uspehu. Priliv novca je odličan tako da ćete samo videti veći uspeh u drugoj polovini meseca.\nMogući su veći problemi i rasprave u toku prve dve nedelje, ali samo ako niste do sada rešili probleme sa voljenom osobom. Ako jeste, onda nećete imati neke začkoljice i nesuglasice. Bitno je da se ništa ni ovde ne odlaže. Ako ste slobodni, moguća je avantura. Isto tako, neka nova osoba u Vašem životu možda nije potpuno iskrena prema Vama. Ne brzajte sa odlukama u ljubavi.\nMožete malo da se ugojite, pa povedite računa o tome, jer su mogući problemi sa varenjem.\nKonačno se nećete brinuti toliko oko posla. Sada možete da uživate u plodovima svoga rada, naročito u drugoj polovini meseca. Ne treba da Vas grize savest što ne radite stalno previše, nego treba da naučite da uživate i da nađete vreme za privatni život.\nAko ste slobodni, ovo je idelan mesec za ljubav. Nova poznanstva su moguća, bilo da je to preko nekih bliskih ljudi, preko interneta ili na putovanju. Ne odbijajte ljubav, nego uđite u vezu. Ako ste zauzeti, ljubav cveta, tako da nema nikakvih problema tokom januara.\nMoguć je stres, ali i problemi sa spavanjem.\nImate želju da više radite sada, da biste mogli da se u narednim mesecima odmarate više. Dajte sve od sebe da Vas svi upamte i da budete otvoreniji prema novim prilikama. Saradnici možda neće biti skloni kompromisima u drugoj polovini meseca, ali ako radite svoj deo posla dobro onda nema razloga za brigu.\nAko želite da uđete u novu vezu, u drugoj polovini meseca to možete da ostvarite gotovo sigurno. Venera u Ribama doneće nove priče, romantiku i ljubav za Vas. Zato uživajte. Ako ste zauzeti, odnos sa partnerom će sigurno da bude mnogo bolji do kraja meseca, samo je važno da pružate jedno drugom podršku i razumevanje za obaveze koje su Vas snašle sada.\nTokom januara su leđa veoma osetljiva.\nMožete i u formi sajta, gde je kontakt meni. Viber broj za sve info je +381 64 413 88 49, treba poslati poruku i odgovoriću u najkraćem mogućem roku.\nInstagram profil je @astrolighthouse


Koristi i štete od realne deprecijacije kursa dinara\nNa ispitu poverenje u dinar\nTako se ne može suzbiti platnobilansna neravnoteža, trošak tranzicije negde mora da se plati\nBEOGRAD - Na odlasku sa te funkcije bivši guverner NBS Mlađan Dinkić je preporučio srpskom premijeru da prestane javno da predviđa kretanje deviznog kursa, a dolazeći u guvernersku fotelju Kori Udovički je bila prinuđena da na novinarski zahtev da prokomentariše Živkovićevu izjavu da do kraja godine evro može da vredi 70 dinara odgovori kratko: Zamoliću premijera da se u to ne meša. Ako bi se ipak dogodilo to što je Živković najavio zanimljivo je videti šta bi se dobilo ili izgubilo sa takvom kontinuiranom i linearnom deprecijacijom kursa dinara.\nPozitivan uticaj na cenovnu konkurentnost izvoza, u prvi mah i na kratak rok, nesporan je, kao i povećanje zaštite od uvozne robe na domaćem tržištu. Međutim, kako nema podataka koliko u strukturi izvoznih roba ima uvoznih komponenti, koje bi u tom slučaju poskupele srazmerno korekciji kursa, nije moguće predvideti tačan efekat, ali je nesumnjivo da bi on u neto iznosu za izvoznu privredu bio manji od promene kursa, objašnjava za " Glas" Branko Hinić, ekonomski analitičar. On dodaje da je sada učešće inostranih komponenti u srpskim izvoznim proizvodima i veće nego što je bilo ranije, jer su preduzeća nastojala da ugrađujući ih povećaju necenovnu konkurentnost svojih proizvoda.\nNesporan je i dohodovni efekat na izvoznike u slučaju realne deprecijacije kursa, kod onih koji imaju dobar proizvod to će doneti dobit, kod onih preduzeća koja i dalje izvoze po svaku cenu barem smanjenje gubitaka. Međutim, da li će takvi efekti moći i da opstanu da duži rok, već je drugo pitanje. Mogli bi, komentariše Hinić, ukoliko bi se rast domaćih cena zadržao na nivou nižem od povećanja uvoznih, jer bi to značilo da realna deprecijacija kursa neće uticati na povećanje inflatornih očekivanja i u skladu sa tim na indeksaciju ostalih cena. U suprotnom će se istopiti efekti deprecijacije, upozorava Hinić.\nNa udaru siromašniji\nSa značajnijom realnom deprecijacijom kursa najviše bi izgubili siromašniji građani, jer bi se smanjila ponuda jeftinijih uvoznih roba. Što se plata tiče one se mogu povećati jedino u izvoznim preduzećima koja mogu da održe izvoznu cenu, a spremna su da deo dobiti preusmere u zarade. Na zarade svih ostalih to nema nikakvog efekta, posredno moguć je samo suprotan efekat. Ono što se, takođe, zaboravlja, jeste činjenica da su mnogi ljudi u proteklih godinu dana uzeli kredite, kod kojih je devizna klauzula ugrađena upravo na zajmove koje su banke odobravale građanima. Ukoliko evro bude krajem godine vredeo 70 dinara, mogu da uzmu te svoje ugovore i da lepo izračunaju koliko će više morati da otplate za to svoje potrošačko zadovoljstvo.\nNaravno, inflatorna očekivanja direktno su vezana za poverenje u nacionalnu valutu. Činjenica je da je količina dinarskog novca u opticaju značajno povećana u poslednje tri godine, pošto je novčana masa porasla sa svega 286 miliona dolara u dinarskoj protivrednosti od oktobra 2000. na blizu dve milijarde dolara u junu ove godine. Međutim, podseća Hinić, dinarska sredstva u bruto domaćem proizvodu još uvek učestvuju sa relativno niskih 10,2 odsto, a poverenje znači da dinar brzo i trenutno cirkuliše i da se tako povećavaju cenovni efekti tog novca.\nUkoliko se realnoj deprecijaciji kursa dinara, uz povećano zaduženje države zbog fiskalnog deficita i povećanje cena, pridruži i veća količina novca, poljuljano poverenje u nacionalnu valutu može da rezultira poznatom reakcijom banaka da svoju aktivu drže u devizama, kako bi smanjili gubitke. Slično će reagovati i građani, kada je u pitanju dinarska štednja. Takvu situaciju po pravilu prati rast cene dinarskog novca koji plasiraju banke građanima i privredi, što je ceh koji na kraju plaćaju domaći proizvođači kojima će se umanjiti konkurentnost po toj osnovi, objašnjava Hinić.\nDodatna nepovoljnost je i to što nas na jesen očekuje neravnoteža između domaće ponude roba i tražnje za njima, pre svega zbog loše poljoprivredne proizvodnje, a to znači da će biti nužan uvoz da ne bi došlo do pokretanja strukturnih faktora inflacije.\nPo Hinićevom mišljenju, bila bi opasna linearna deprecijacija valute da bi se dostigao neki zamišljeni cilj, jer to automatski budi inflatorna očekivanja, a u takvim špekulacijama ni preduzeća se neće baviti svojim osnovnim poslom, već kalkulacijama te vrste.\n- Ne postoji pouzdana teorija o tome koji je to ravnotežni kurs. Sve istočno evropske zemlje u prvim godinama tranzicije imale su brži rast cena od kursa, a MMF i Svetska banka su i kod nas i kod njih insistirali da se podignu na neki svetski nivo cene kod prirodnih monopola, električne energije, komunalija i slično. To je, inače, oblast koja kroz troškove indirektno utiče na izvozne rezultate i to je ono što je i kod nas pre dve godine uticalo da se donekle smanji konkurentnost naših proizvođača.\nMeđutim, cene ovih proizvoda imaju srazmerno manji uticaj na rast cena proizvođača, koje su, na primer, u prošloj godini porasle za svega 6,2 odsto. Drugim rečima, kada se ocenjuje dinamika kretanja kursa dinara i njen uticaj na konkurentnost izvoznika poskupljenje, recimo električne energije, ne može biti argument za zahteve da se to automatski ugradi u devizni kurs. Činjenica je da je u prošloj godini, rast cena van ovog segmenta, odnosno naša bazna inflacija iznosila oko 6 odsto, a kurs je istovremeno prema evru depresirao za 2,6 odsto, objašnjava Hinić.\nOn upozorava na još jedan neizostavan efekat realne deprecijacije kursa dinara, a to je smanjenje u deviznom iskazu prihoda od privatizacije, što pojednostavljeno rečeno znači da bi stranci jeftinije dolazili do naših dobara. Uz to došli bismo u situaciju da upravo kurs postane instrument za odbranu deviznih rezervi, a priznajući na taj način da imamo nestabilnu ekonomiju i da stabilnost ne donosi rast koji se očekuje, može da se otvori ona poznata spirala u kojoj se devizni kurs i cene jure u zatvorenom krugu, upozorava Hinić i dodaje da se na taj način ne može suzbiti platnobilansna neravnoteža- trošak tranzicije negde mora da se plati.\nPrema anketi Ekonomskog instituta: Privrednici bez optimizma\nRadovan Jelašić: Pred novim guvernerom ogroman izazov\nCjvetićanin: Novi zakon smanjuje nezavisnost NBS\nKori Udovički o rezultatima rada u Ministarstvu energetike\nZašto ministar Vlahović nije otišao u SAD\nU trci za DIN tri kupca\n"Vode Vojvodine''postigle dogovor: Pare iz dve kase\nDo oktobra ublažavanje suspenzije za izvoz šećera?


U PRIGREVICI OTVORENE MAJSKE SVEČANOSTI | Radioapatin\nTradicionalne Majske svečanosti, kojima se obeležavaju Dan pobede, Dan kolonizacje i seoska slava Markov dan, otvarene su juče, 06. maja na Đurđevdan, u Prigrevici. Trodnevne svečenosti počinju prvoga dana - danas u 16,00 časova - uličnim trkama na kojima će učestvovati članovi Atletskog kluba Apatin i učenici Osnovne škole Mladost Prigrevica. Nakon završenih uličnih trka, u 18,00 časova u centru naselja održaće se na otvorenoj sceni kulturno-umetnički program, koji će izvesti deca i učenici iz vrtića Pčelica i OŠ Mladost, a u programu će učestvovati i članovi KUD-a Prigrevica i mesnog Karate kluba. Na kraju prvog dana Majski svečanosti na daskama prigrevačkog Doma kulture naći će se pozorišna predstava Kakav kupleraj autora Ežena Jonesku, u režiji Svetlane Bojković i Milice Kralj.. Drugog dana Svečanosti, u subotu, 07. maja, sa početkom u 12,00 časova, u Sportskoj hali biće odigran turnir u košarci, a u 18,00 časova, u organizaciji Moto kluba Alf ulicama sela počeće defile bajkera, nakon koga će se na otvorenoj sceni u centru sela, sa početkom u 21,00 časova održati koncert rok-grupe Divlje jagode. Poslednjeg dana Svečanosti, u nedelju, 08. maja, u holu Doma kulture, sa početkom u 10,30 časova, biće otvorena izložba slika, a na Trgu heroja, sa početkom u 11,00 časova, biće položeno cveće i venci na spomen obeležja. Istoga dana, sa početkom u 11,30 časova, u Velikoj sali Doma kulture biće održana Svečana akademija u čijem programu će nastupiti članovi KUD-a Prigrevica i KUD-a Sveti vrači iz Gornjeg Stupnja Opština Aleksandrovac. Nakon Akademije je planirana poseta etno-muzeju Momčila Toše Todorića u Prigrevici, dok će se u vremenu od 14,00 do 18,00 časova u restoranu zgrade Udruženja penzionera Prigrevica održati prijateljski šah-meč između Šah kluba Prigrevica i ŠK Kraljice iz Novog Sada. Planirano je da se, sa početkom u 16,00 časova, u Sportskoj dvorani OŠ Mladost odigra meč između tuimova OK Prigrevica i OK Prigrevica, kao i rukometna utakmica veterana, dok će se sa početkom u 17,00 časova na fudbalskom terenu odigrati fudbalska utakmica. Svečanosti će se završiti kulturno-umetničkim programom i to sa književnim suretom u 19,00 časova u prostrorijama seoske Spomen biblioteke, a, nakon toga, sa početkom u 20,00 časova, održaće se veče pesmama i igara iz polja izvornog narodnog stvaralaštva pod nazivom Momo i dodir, koje je planirano na otvorenoj sceni u centru sela. Za učesnike, goste i publiku Svečanosti biće organizovana svojevrsna, gotovo sajamska, izložba ponuda i eksponata narodne kuhinje i narodne radinosti, koja će, u organizaciji ličkog i banijskog zavičajnog udruženja, biti postavljena u centru sela ispred Sportske hale sa početkom u 18,00 časova.


Lječnici udvostručavaju napore na promoviranju vakcinacije kao najbolje zaštite protiv H1N1\nZemlje zapadne hemisfere su odpočele distribuirati H1N1 vakcine u okviru obimnog programa imunizacije protiv virusne pandemije svinjske gripe. Roditelji i neki profesionalci su zabrinuti oko sigirnosti vakcine, dok neki doktori dovode u sumnju sposobnosti bolnica da se nose sa težim slučajevima.\nVeliki broj ljudi u Sjedinjenim Državama dolazi u klinike za vakcinaciju.\nMichelle Lowrey ima troje djece i trudna je sa četvrtim: "Ja imam sve razloge da budem ovdje."\nTrudne žene su izložene većem riziku komplikacija ukoliko se zaraze virusom H1N1. I do sada je najmanje 86 američke djece umrlo od novog virusa.\nKatherine Blake brine za svog sina: "On je u visoko rizičnoj grupi. Kao dijete je imao otvorenu operaciju srca, i jako me je strah da se ne zarazi."\nAmerički centar za kontrolu bolesti je izvjestio da se novi virus prehlade raširio kroz veći dio zemlje. I pored toga, neki Amerikanci kažu da neće primiti vakcinu.\nMi živimo u Sacramentu. Ima nekih slučajeva svinjske gripe, ali ne mnogo, tako da nas to, zaista, nije pogodilo, kaže jedan čovjek na ulici Washingtona.\nNeke brine koliko je vakcina sigurna, jer je tako brzo proizvedena, i zato što sadrži konzervanse za koje neki roditelji tvrde da mogu uzrokovati autizam.\nDr. Anne Schuchat iz Američkog Centra za kontrolu bolesti kaže da je vakcina sigurna i može se dobiti i bez konzervansa: "Mi nismo zanemarili sigurnost u proizvodnji ovih vakcina, ili testiranju i nadgledanju ovih vakcina. I veoma je važno da se ovaj proces obavi pažljivo i sigurno."\nZdravstveni zvaničnici i lječnici udvostručavaju napore na promoviranju vakcinacije kao najbolje zaštite protiv H1N1 virusa.\nDr. Peter Holbrooke iz Medicinskog centra za zaštitu djece u Washingtonu kaže da ljudi griješe kada misle da je ova groznica slična običnoj prehladi: "Veoma je važno da se dobro razmisli o vakcini i bolesti koju ona spriječava. To nije blaga, nego značajna bolest."\nDr. Holbrooke kaže da čak i umjereni slučajevi izazivaju ozbiljnu bolest i teži slučajevi mogu ubrzano pogoršati stanje.\nDoktori su zabrinuti da mnoge bolnice možda neće imati dovoljno lječnika i drugog osoblja da se nose sa većom epidemijom.\nDoktora Arthura Kellermanna sa Medicinskog fakulteta Emory brine gdje smjestiti pacijente koji trebaju intenzivnu njegu: "Mi trebamo pripremiti naše kapacitete za intenzivnu njegu i naš zdravstveni sistem za mogućnost donošenja teških odluka - ko može dobiti intenzivnu njegu, a ko ne može."\nUkoliko H1N1 se virus nastavi razvijati onim tempom kakvim je krenuo nakon što se pojavio u martu, bolest dostiže vrhunac i počinje da opada za otprilike sedam sedmica.\nAko je to tako, moglo bi biti da je ona već na vrhuncu u Sjedinjenim Državama, smatra dr. Holbrooke: "Ali treba shvatiti da veoma lako može usljediti drugi val tokom zime."\nSvi se specijalisti slažu u tome da je izbijanje nove groznice nepredvidljivo. I nema dovoljno vakcine H1N1, čak ni u Sjedinjenim Državama.\nŠto se tiče zemalja u razvoju, iz Svjetske zdravstvene organizacije kažu da bi za njih medjunarodne donacije vakcine trebale početi stizati za nekoliko sedmica.\nVakcinacija protiv virusa H1N1


Slamčica od papira\nOsvežavajući napici danas se u restoranima i kafićima širom sveta serviraju uz nezaobilazan dodatak – slamčicu. Mala savitljiva naprava za jednokratnu upotrebu idealna je za najmlađe, za konsumiranje soka u tetrapaku, ali je vole i oni koji uživaju u laganom ispijanju napitka.\nPreteča današnje slamčice nastala je pre više hiljada godina, a za pijenje sokova i drugih pića ljudi su vekovima koristili prirodni proizvod – travke dovoljno čvrste da se ne slome prilikom upotrebe, koje su šuplje u sredini. Za ovu tajnu znali su u antičko doba, a slamku su rado koristili drevni Grci i Rimljani.\nIako je vekovima bila u upotrebi slamka dobijena iz prirode, tek krajem 19. veka ljudi su našli način da je stvore veštačkim putem. Marvin Stoun je 1888. godine patentirao spiralni proces proizvodnje papirne slamke. Neposredno pre toga ovaj pronalazač je kao svoj patent prijavio papirne držače cigareta, a njegova dugogodišnja želja bila je da napravi papirnu slamčicu koja će zameniti krutu i previše tanku slamčicu dobijenu od travki. Prototip naprave pomoću koje se pije tečnost Stoun je napravio tako što je papir isečen na trake obmotao oko obične drvene olovke, a zatim ga sastavio lepkom. Eksperimentisao je i s parafinom i drugim supstancama kako bi dobio papir koji se ne cepa i ne rastvara u tečnosti. Ovaj pronalazak otkrio je da je najbolja slamka od papira dužine 8,5 inča, a prečnik šupljine nije smeo biti veći od širine limunove koštice, kako ona ne bi mogla da prođe kroz slamku.\nStounov pronalazak patentiran je 3. januara 1888. godine, a dve godine kasnije njegova fabrika proizvodila je više slamčica nego držača cigareta. U prvim godinama 20. veka, tačnije, 1906. godine, stvorena je specijalna mašina za industrijsko pravljenje slamčica, koje su postale još popularnije.\nU godinama koje su usledile papirne slamčice su često korišćene, a s napretkom tehnologije i sve većom upotrebom plastike pojavile su se i nove – plastične slamčice. Za razliku od papirnih, plastične su mogle da se koriste više puta, bile su izdržljivije, a isto toliko jeftine kao papirne. Moderno doba donelo je i nove oblike ovog pronalaska, pa danas mogu da se kupe slamke najrazličitijih oblika, veličina i boja.


MARTI POPIVODI juče uručena prestižna nagrada za vizuelnu umetnost! | Akademija umetnosti u Berlinu | 2015\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: MARTI POPIVODI juče u Berlinu uručena prestižna nagrada za vizuelnu umetnost!\nJuče, 18. marta, u Berlinu, u Akademiji umetnosti dodeljena je Berlinska nagrada za umetnost za 2015. godinu u šest umetničkih oblasti, a naša umetnica Marta Popivoda dobitnica je ove prestižne nagrade za vizuelnu umetnost.\nNagradu su joj u zgradi Akademije umetnosti na Pariskom trgu pored Brandenburške kapije uručili gradonačelnik Berlina, Michael Müller i predsednik Akademije umetnosti, Klaus Staeck.\nBerlinska nagrada za umetnost ustanovljena je 1948. od strane Berlinskog senata u znak sećanja na Martovsku revoluciju 1848. U ime države, nagradu od 1971. dodeljuje Akademija umetnosti u Berlinu. Akademija je od najstarijih institucija kulture u Evropi, koja predstavlja zajednicu renomiranih internacionalnih umetnika i trenutno broji 400 članova u šest različitih oblasti (vizuelne umetnosti, arhitektura, muzika, književnost, izvođačke umetnosti i film). ADK je zapravo pandan našoj Akademiji nauka i umetnosti, s tim što su u Nemačkoj oblasti nauke i umetnosti odvojene. Sa svoje dve izložbene lokacije u srcu Belina, ADK predstavlja mesto susreta za umetnike i ljubitelje umetnosti – gde se dešavaju izložbe i javne debate o umetnosti i kulturnoj politici – kao i jednu od najznačajnijih arhiva umetnosti 20. veka. Takođe, ADK dodeljuje i širok spektar nagrada za izvanredna dostignuća u oblasti umetnosti, a među njima je najznačajnija Berlinska nagrada za umetnost (Fondacije jubilej 1848/1948).\nMarta se u obraćanju članovima Akademije i ostalim prisutnim gostima zahvalila Gradu Berlinu, koji je postao njen drugi grad i čiju otvorenost potvrdjuje i sama nagrada koja je otišla u ruke umetnici koja nije rođena u Berlinu, već je tu došla tek pre nekoliko godina. Takodje, Marta se zahvalila žiriju koji ju je odabrao za ovogodišnju nagradu, a među kojima su, kako je naglasila, i neki od umetnika čiji rad zna i poštuje već godinama. Pored toga, istakla je važnost saradnje i podrške koju joj pružaju njeni stalni saradnici, kao i beogradski umetničko-teorijski kolektiv, Teorija koja Hoda.\nBerlinska nagrada za umetnost se dodeljuje iz Akademijine Fondacije «jubilej 1848-1948.», u znak sećanja na Martovsku revoluciju u Nemačkoj, iako umetnički opusi i dela dobitnika nagrade tematski nemaju veze sa nemačkim nacionalnim oslobođenjem. Umetnici se nagrađuju za izuzetna umetnička dostignuća, te se ovim činom simbolički odaje počast i podseća na revoluciju 1848. i ohrabruje umetnost koja promoviše ideje slobode i demokratije, koje su 1848. motivisale revolucije u raznim krajevima Evrope a za koje i danas moramo svakodnevno da se borimo.


Primećene dve varijante dolazećeg Huawei Y6 (2019) telefona\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniPrimećene dve varijante dolazećeg Huawei Y6 (2019) telefona\n04.01.2019 11:40 | 0 Mobile\nHuawei je nedavno predstavio Y7 Pro (2019) u budžetskom segmentu, a u narednim nedeljama se očekuje još nekoliko telefona iz Y serije. Ovo uključuje i model Y6 (2019), čije su se dve varijante pojavile na FCC sajtu za sertifikaciju, što ukazuje na skoriju objavu telefona.\nHuawei Y6 (2019) varijante koje su se pojavile nose oznake MRD-LX1 i MRD-LX3. Prema FCC listingu, dolazeći Y6 (2019) će biti manje-više identičan svom prethodniku po radnom veku baterije. Telefon će imati 2920mAh bateriju, što je minimalno rangirani kapacitet, dok će tipični kapacitet baterije iznositi 3000mAh.\nPogledajte još: Huawei Y7 Pro (2019) ozvaničen uz Snapdragon 450\nNažalost, FCC listing ne pominje nikakve detalje o procesoru koji će pokretati telefon. Aktuelni Huawei Y6 (2018) koristi 28nm Qualcomm Snapdragon 425 čipset, pa postoji mogućnost da će njegov naslednik koristitti noviji 14nm Snapdragon čipset. Konekcione opcije telefona uključuju Wi-Fi, Bluetooth, GPS uz A-GPS, GLONASS, FM radio i 4G LTE. Tu su i microSD slot, dual SIM slotovi i 3.5mm priključak za slušalice.\nHuawei Y6 (2019) bi treebalo da bude predstavljen u dolazećim nedeljama.\nHonor 8A renderi: Displej u obliku kapljice, 13MP kamera na poleđini


OKONČAN ORUŽANI SUKOB: Najmanje 15 mrtvih u napadu Al-Šababa u Mogadišu | Svet | Novosti.rs\nOKONČAN ORUŽANI SUKOB: Najmanje 15 mrtvih u napadu Al-Šababa u Mogadišu\nTanjug | 23. mart 2019. 13:28 > 14:58 | Komentara: 0\nNaoružani napadači upali su danas u Ministarstvo rada i zapošljavanja Somalije nakon što je automobil bomba eksplodirao na vratima zgrade koja se nalazi u blizini sedišta obaveštajne službe ove zemlje\nSNAGE BEZBEDNOSTI NAPALE EKSTREMISTE: 26 mrtvih, među njima Amerikanci i Britanac\nTERORISTIČKI NAPAD U SOMALIJI: Al Šabab napao hotel pun političara, odjekuju eksplozije i rafali, najmanje 10 mrtvih\nNaoružani napadači upali su danas u Ministarstvo rada i zapošljavanja Somalije nakon što je automobil bomba eksplodirao na vratima zgrade koja se nalazi u blizini sedišta obaveštajne službe ove zemlje.\nEkstremistička grupa Al-Šabab, povezana sa Al-Kaidom, preuzela je odgovornost za napad.\nU sličnom napadu u Mogadišu krajem februara poginule su najmanje 24 osobe. I taj napad je počeo sa par bombi koje su eksplodirale u popularnoj oblasti Mogadiša gde su se Somalijci opuštali u restoranima.\nAl-Šabab često izvodi samoubilačke bombaške napade na javnim mestima i vladinim kancelarijama. Hoteli i restorani su takođe mete napada.


Radonjić: “Moramo biti bolji u nekim stvarima da bi došli do pobjede”\nKošarkaše Crvene zvezde očekuje drugi meč u finalnoj seriji ABA lige protiv Budućnosti, a trener Dejan Radonjić ističe da ih očekuje još teža utakmica od prve.\nCrvena zvezda je ostvarila pobjedu u prvom duelu, a sada Radonjić kaže da u nekim elementima moraju biti bolji da bi došli do pobjede.\n“Svjesni smo da nas očekuje još teža utamica nego ono koju smo odigrali u nedjelju. Očekujem još bolju Budućnost, pokazali su veliki kvalitet i imamo ogromno poštovanje prema njima. Akcenat je na analizi i pripremi za naredni meč u kome moramo biti energetski na visokom nivou. Takođe, koncentracija u igri mora da bude adekvatna značaju meča. U prošloj utakmici je bilo dobrih momenata i dobrih elemenata, ali i onih kojima nisam zadovoljan u kojima moramo biti bolji da bi došli do pobjede” – izjavio je Radonjić.\nUtakmica je na programu u utorak od 20:30h.\nPrethodni članakFudbaler Borusije Dortmund nahvalio Edina Terzića: “Od prvog dana sa njim sam bolji igrač”\nNaredni članakHiroš: “Nismo pravili nikakve računice, vjerujem da je sada gotovo” (VIDEO)


Uredba o usklađenosti državne pomoći za otklanjanje štetnih posledica epidemije COVID-19\n("Sl. glasnik RS", br. 54/2020, 126/2020, 17/2021 i 125/2021)\nOva uredba stupa na snagu danom objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a važi do 30. juna 2022. godine.\nUredbe o uslovima i kriterijumima usklađenosti državne pomoći radi otklanjanja štetnih posledica prouzrokovanih epidemijom zarazne bolesti COVID-19


Katedra za hidrobiologiju i zaštitu životne sredine | Departman za biologiju i ekologiju\nO KatedriČlanoviSaradnici u laboratorijamaNastavaNaučna delatnostOdabrani projektiIz istorije Katedre\nKatedra za hidrobiologiju i zaštitu životne sredine je najmlađa katedra na Departmanu za biologiju i ekologiju, PMF-a, Univerziteta u Novom Sadu osnovana 2017. godine. Okuplja nastavnike, saradnike i istraživače u naučnom zvanju koji obavljaju nastavno-naučni rad iz oblasti Hidrobiologije, Zaštite prirode, Konzervacione biologije i Zaštite životne sredine. Katedra realizuje praktičnu i teorijsku nastavu iz preko 20 obaveznih i izbornih predmeta, na svim studijskim programima, osnovnih, master i doktorskih studija biologije i ekologije, i integrisanih akademskih studija profesora biologije. U okviru Katedre za hidrobiologiju i zaštitu životne sredine naučna delatnost se izvodi u tri laboratorije: Laboratorija za istraživanje i zaštitu biodiverziteta, Laboratorija za hidrobiologiju i Laboratorija za paleoekološku rekonstrukciju – LAPER. Članovi katedre imaju saradnju sa drugim institucijama u zemlji i inostranstvu sa kojima učestvuju u mnogim međunarodnim i nacionalnim projektima.\nDrAnteVujićredovni profesoršef Katedre\nDrZlataMarkov Ristićnaučni saradnik\nMast. ekol.SonjaTrifunovistraživač saradnik\nMast. biol.MajaArokistraživač pripravnik\nMast. ekol.LeaVelajaistraživač pripravnik\nMast. ekol.MarinaJankovićistraživač pripravnik\nMast. biol.TamaraTotistraživač pripravnik\nNa Katedri za hidrobiologiju i zaštitu životne sredine odvija se nastava na sledećim smerovima:\nOAS biologije – modul Biolog\nIAS profesor biologije\nMAS biologije – modul Mikrobiologija\nMAS ekologije – moduli Hidrobiologija, Zaštita prirode i održivi razvoj\nDoktorske studije biologije\nDoktorske studije ekologije\nNa OAS nastava je realizovana na sledećim predmetima:\nTerenska nastava IV\nOsnove konzervacione biologije\nU okviru IAS odvija se nastava na predmetu:\nU okviru MAS nastava se realizuje na sledećim predmetima:\nKonzervacija i restauracija ekosistema\nModelovanje distribucije vrsta\nFauna slatkovodnih beskičmenjaka\nToksične, infektivne i invazivne alge\nMetode istraživanja u hidrobiologiji\nNa doktorskim akademskim studijama nastava se realizuje na sledećim predmetima:\nDiverzitet faune kičmenjaka Srbije – ugroženost i zaštita\nUpravljanje zaštićenim područjima i menadžment ekosistema\nMakroinvertebrate u monitoringu vodenih ekosistema\nAnaliza podataka u hidrobiologiji\nBiotehnološka primena mikroorganizama\nSpisak udžbenika i monografija koje se koriste u nastavi izdatih na Katedri:\nSvirčev Z. (2005): Mikroalge i cijanobakterije u biotehnologiji. Departman za biologiju, PMF, Univerzitet u Novom Sadu, Novi Sad. (M42)\nSedmak B., Svirčev Z. (2011): Cijanobakterije i njihovi toksini – ekološki i toksikološki rizici i cvetanje cijanobakterija u Srbiji. Visoka škola za varstvookolja, Velenje. (M12)\nPrimak, R., Milić, D., Radenković, S., Obreht, D., Bjelić-Čabrilo, O., Vujić, A. (2014): Uvod u konzervacionu biologiju. Prirodno-matematički fakultet, Univerzitet u Novom Sadu\nIvanc, A., Miljanović, B. (urednici) (2003): Hidroakumulacije multidisciplinarni pristup održivom razvoju, Prirodno- matematički fakultet Novi Sad, Ministarstvo za zaštitu prirodnih bogatstava i životne sredine, Zavod za zaštitu zdravlja „Timok“ Zaječar; JVP „Srbija vode“; JVP „Vode Vojvodine“, Novi Sad.\nMiljanović B., Jurca T. (2009): Fauna dna kao pokazatelj kvaliteta vode reke Tise. Iz: Tisarenje (Milan Knežev, urednik) Udruženje za zaštitu Tise i razvoj nautičkog turizma-Gradište-Novi Bečej, Međuopštinska komisija za praćenje stanja reke Tise, Tiski cvet, Novi Bečej.\nMiljanović, B., Đukić, N., Jurca, T. (2009): Diversity of oligochaeta communities in aquatic ecosystems of Fruška Gora national park; 27-54, editor dr Smiljka Šimić . Invertebrates (invertebrata) of the Frauška gora Montain. Matica Srpska, Novi Sad. (M44)\nPaunović, M., Csanyi, B., Simić, V., Đikanović, V., Petrović, A., Miljanović, B., Atanacković, A. (2010): Community strukture of the aquatic macroinvertebrates of the Danube River and its main tributaries in Serbia; 183-206, edited by: Predrag Simonović, Vladica Simić, Snežana Simić and Momir Paunović. The Danube in Serbia (the results of national program of the second joint danube suvey 2007), Beograd. (M44)\nMiljanović, B., Jurca, T., Simeunović, J., Pogrmić, S., Šipoš, Š. Pankov, N., Dulić, T. (2013): Otkrivanje našeg zaboravljenog kulturnog i prirodnog nasleđa u Mađarsko-Srpsko pograničnom regionu, Hidrobiološko istraživanje SRP Slano Kopovo, 82-83, Novi Bečej.\nU okviru Katedre hidrobiologiju i zaštitu životne sredine naučna delatnost se izvodi u više laboratorija:\nHidrobiološka istraživanja imaju tradiciju dugu preko 40 godina. Ova istraživanja okupljaju multidisciplinarni tim, čiji je istraživački interes usmeren na: procenu kvaliteta vode slatkovodnih ekosistema; uticaj posledica ubrzane eutrofizacije i potencijalno toksičnog cvetanja cijanobakterija na živi svet; procenu biodiverziteta; pružanje usluga u oblasti akvakulture; i zaštitu i revitalizaciju vodenih ekosistema. Članovi laboratorije imaju aktivnu saradnju sa istaknutim institucijama u svetu sa kojima sarađuju kroz realizaciju međunarodnih projekata, održavanje predavanja po pozivu i razmenu iskustava istraživača kroz studijske boravke. Na takmičenju Svetske banke 2009. godine u Vašingtonu ideja razvijena u Laboratoriji za hidrobiologiju pod rukovodstvom prof. dr Zorice Svirčev osvojila je prvu nagradu.\nNaučno-istraživački rad se odvija prvenstveno kroz Centar za očuvanje biodiverziteta Balkanskog poluostrva – CBBC, sa akcentom na taksonomska istraživanja koja u poslednjoj deceniji razvijaju integrativni pristup, geometrijsko-morfometrijske, genetičke metode kao i ekološka istraživanja, modelovanje diverziteta i distribucije odabranih grupa organizama i monitoringu pojedinih grupa indikatorskih organizama u eko-sistemima Srbije, uključujući zaštićena prirodna dobra. Posebna pažnja se poklanja istraživanju zaštićenih i strogo zaštićenih vrsta.\nLaboratorija za paleoekološku rekonstrukciju – LAPER\nLaboratorija za paleoekološku rekonstrukciju (LAPER) osnovana je početkom 2009. godine. Osnivači i saradnici Laboratorije za paleoekološku rekonstrukciju su okupljeni oko zajedničke ideje o analizi većeg broja bioloških i biohemijskih pokazatelja, kao biomarkera u rekonstrukciji životne sredine i klimatskih uslova u prošlosti. U 2013. godini članovi LAPER-a (Svirčev i sar., 2013) postavili su novu hipotezu o nastanku lesa u čijem dokazivanju učestvuju i kolege iz sedam inostranih laboratorija.\nGlobalne istraživačke mreže:\nILTER mreža za dugoročni monitoring ekosistema. Prirodno-matematički fakultet u Novom Sadu je nosilac nacionalne LTER mreže Srbije (prof. dr Ante Vujić je nacionalni koordinator).\nEXPEER mreža objedinjuje najvažniju istraživačku infrastrukturu na području Evrope. Zajedno sa Institutom za nizijsko šumarstvo i zaštitu životne sredine i Fakultetom tehničkih nauka u Novom Sadu, naša laboratorija je nosilac razvoja FOMON istraživačkog sajta koji je jedan od 33 najvažnija evropska centra za monitoring i eksperimentalna istraživanja ekosistema.\nErazmus+ mobilnost sa Cyprus University of Technology, Limasol, Cyprus, EU Erasmus+ mobility, 2018-2021\nEuropean Red List of Hoverflies (EU and pan-Europe). EC: Service contract for Status assessment of European Hoverflies (Syrphidae) ENV.D.2/SER/2018/0027, 2019.-2021. koordinator prof. dr Ante Vujić\nErazmus+ mobilnost sa Åbo Akademi University, Turku, Finland, EU Erasmus+ mobility, 2017-2019, koordinator prof. dr Zorica Svirčev\nInsect-plant relationships: insights into biodiversity and new applications (FlyHigh). Horizon2020, Marie Skłodowska-Curie Actions, 2015.-2018. koordinator prof. dr Ante Vujić\nBiosensing tehnologije i globalni sistemi za kontinuirana istraživanja i integrisano upravljanje ekosistema – Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (III-43002, 2011. – danas) Rukovodilac projekta: prof. dr Saša Orlović, Institut za nizijsko šumarstvo, Novi Sad, učesnici sa Katedre: prof. dr Ante Vujić, prof. dr Zorica Svirčev, prof. dr Dubravka Milić, doc. dr Tamara Jurca, dr Zlata Markov, naučni saradnik\nTransformacija geoprostora Srbije: prošlost, savremeni problem i predlozi rešenja – Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (OI 176020, 2011. – danas) Rukovodilac projekta: prof. dr Slobodan Marković, Prirodno-matematički fakultet, Univerzitet u Novom Sadu, učesnici sa Katedre: prof. dr Zorica Svirčev, dr Damjana Drobac, naučni saradnik, dr Nada Tokodi, naučni saradnik\nKonzervaciona strategija za očuvanje zaštićenih i strogo zaštićenih vrsta u Srbiji – osolike muve (Insecta: Diptera: Syrphidae) kao model organizmi. Broj 173002, 2011 – do danas. prof. dr Ante Vujić, prof. dr Dubravka Milić, Dimitrije Radišić, dr Zlata Markov, naučni saradnik\nKomparativna studija paleoklimatskih promena tokom različitih vremenskih skala u region istočnoazijskog monsuna i zapadnih vetrova – Međunarodna naučna saradnja između Republike Srbije i Narodne Republike Kine (2017.-2019.) Rukovodilac projekta: prof. dr Slobodan Marković, Prirodno-matematički fakultet, Univerzitet u Novom Sadu, učesnici sa Katedre: prof. dr Zorica Svirčev\nInvazivne i cvetajuće cijanobakterije u Srbiji i Mađarskoj, Bilateralna saradnja Srbija – Mađarska, Rukovodilac Prof. dr Zorica Svirčev (2017.-2019.), učesnici sa Katedre: prof. dr Zorica Svirčev, dr Damjana Drobac, naučni saradnik, dr Nada Tokodi, naučni saradnik\nEvaluacija ekoloških mreža u cilju efikasnije zaštite prirode u AP Vojvodini, 2016-2020, učesnici: prof. dr Ante Vujić, prof. dr Dubravka Milić, Dimitrije Radišić, dr Zlata Markov, naučni saradnik\nVeštački mrest ugroženih ribljih vrsta stagnantnih vodenih ekosistema Vojvodine u interesu stabilizacije populacija i očuvanja genofonda (kratkoročni projekat Sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj, 2012.-2013.) koordinator prof. dr Branko Miljanović\nKatedra za hidrobiologiju i zaštitu životne sredine osnovana je 2017. godine, u cilju efikasnije akreditacije studijskih programa i organizovanja kurseva iz oblasti hidrobiologije, zaštite životne sredine i zaštite prirode. Katedru čine dva redovna profesora, dva vanredna profesora, jedan docent, jedan asistent i tri naučna saradnika.\nU okviru Katedre je angažovani su još i saradnici u naučnim zvanjima i studenti doktorskih studija zaposlenih na projektima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije. Svi saradnici na Katedri imaju visoko profilisano mesto u timovima laboratorija.


Pojedini socijalni aspekti života adolescenata srednjoškolaca u Zaječaru\nBrankica Vasić; Bratimirka Jelenković; Miodrag Kostić; Brana Kostić ; Dragana Petrović; Ljiljana Tešanović\nPrevalencija metaboličkog sindroma u gojaznih adolescenata uzrasta od 12 do 18. godine primenom IDF kriterijuma\nSnežana Lešović(1), Nenad Crnčević(1), Milosava Đelkapić(2)\nZnačaj mas-medija u promociji dobrovoljnog poverljivog savetovanja i HIV testiranja\nBiljana Kocić, Branislav Petrović\nPojedine determinante kod predgojazne i gojazne dece i adolescenata uzrasta 10. i 15. godina u JUSAD studiji\nBratimirka Jelenković (1); Brankica Vasić (2); I. Novaković (3 ; B. Petrović (4); M. Radičev\nStandardi zdravstvene zaštite na primarnom nivou okruga Zaječar i Bor\nStavovi niških studenata i srednješkolaca u vezi lečenja HIV obolelih i inficiranih osoba\nBranislav Petrović, Biljana Kocić, Nataša Rančić\nBrankica Vasić; Bratimirka Jelenković; Miodrag Kostić; Brana Kostić; Dragana Petrović;\nUvod: Adolescencija je burno razdoblje života pojedinca u kojem dolazi do brojnih fizičkih, emocionalnih, kognitivnih i socijalnih promena što može uticati na adolescente u formiranju stavova i potrazi za identitetom.\nCilj rada: Istraživanje pojedinih socijalnih činilaca, stava prema školi i društvu adolescenata srednjih škola u Zaječaru.\nMaterijal i metode rada: Podaci o učestalosti pojedinih štetnih navika dobijeni su anonimnom anketom učenika III i IV razreda srednjih škola (Medicinska , Gimnazija i Tehnička-M/G/T). Statisticka značajnost testirana je χ² testom (SN-statistički neznačajno;p<0,01 p<0,05).\nRezultati rada: Anketirano je 604 adolescenta, zaječarskih srednjih škola, i to 277 adolescenata i 327 adolescentkinja. Skoro 60 % ispitanika ima jedan auto, dok čak petina porodica ispitanika ima dva ili više automobila. Sopstvenu sobu ima 82,4% ispitanika. U poslednjih godinu dana 22,5% ispitanika nije išlo na letovanje ili putovanje, njih 30% išlo je jednom. Samo 6% ispitanika ne poseduje komjuter. Sa ocem polovina ispitanika može razgovarati o problemima koji ih muče, dok sa majkom može 80%, a sa bratom ili sestrom 64%.\nSa najboljim prijateljem o problemima koji ih muče može razgovarati 64 % adolescenata, sa prijateljem istog pola 57%, suprotnog pola 35%. Samo 1/5 adolescenata materijalno stanje svoje porodice procenjuje kao dobro. Mali je broj adolescenata koji nema nijednog ili ima jednog prijatelja (14%) ili prijateljicu.\nSa prijateljima odmah posle škole provodi više od 4 dana nedeljno 38,9 %, dok 60% adolescenata se viđa sa prijateljima uveče, dok se svakodnevno čuje telefonom 65%. Najveći broj adolescenata ( 84%) nije učestvovao u tuči u poslednjih godinu dana, niti je maltretirano ( 93%). Oko 40% adolesecenata misli da im je uspeh u školi prosečan. Najveći broj adoelscenata je prihvaćen u školi onakav kakav je.\nZaključak: Socijalni status koji adolescent ima u svojoj vršnjačkoj grupi bitan je za razvoj slike o sebi, sticanje samopoštovanja, samopouzdanja, adekvatno funkcionisanje u društvu, razvoj i unapređenje socijalnih veština, veličinu i kvalitet socijalne mreže.\n(1) Specijalna bolnica za bolesti štitaste žlezde i bolesti metabolizma Zlatibor, (2) Zdravstveni centar Užice\nUVOD. Gojaznost u dece uzrok je kratkoročnih i dugoročnih posledica po fizičko i psihosocijalno zdravlje. Gojazna deca su u velikom riziku za nastanak kardiovaskularnih oboljenja, ortopedskih, respiratornih problema i psihičkih poremećaja. Neuro-endokrina disfunkcija u uslovima snižene osetljivosti tkiva na insulin-insulinskoj rezistenciji dovodi u gojaznih do poremećaja metabolizma masti, ugljenih hidrata, poremećaja regulacije krvnog pritiska i endotelne funkcije što je uzrok nastanka kompleksnog metaboličkog sindroma (MS).\nCILJ. Utvrditi prevalenciju metaboličkog sindroma u gojazne dece uzrasta od 12 do 18.godine, učesnika Programa "Čigotica", primenom IDF kriterijuma.\nMETOD RADA. Analizirano je 1030 adolescenata (498 devojčica i 532 dečaka) od 12 do 18. godine, prosečnog uzrasta 15,45 godina sa dijagnostikovanom primarnom gojaznosšću, hospitalitovanih u Centru za prevenciju i leečnje gojaznosti kod dece i adolescenata u Specijalnoj bolnici "Zlatibor" u periodu od juli 2008. do oktobra 2010. godine. Iz ispitivanja su isključena deca sa dijagnostikovanom sekundarnom gojaznošću. Hospitalizacija i multidisciplinarno lečenje u Programu Čigotica traje 21 dan. Za dijagnozu MS upotrebljeni su kriterijumi Međunarodnog udruženja za dijabetes (IDF) za decu uzrasta od 10 do 16 godina: gojaznost ≥ 90. Percentila defnisana na osnovu obima struka, novo triglicerida ≥ 1,7 mmol/l, HDL holesterol ≥ 1,03 mmol/l, sistolni pritisak ≥ 130 ili dijastolni ≥ 85 mm Hg, glikemija≥ 56 mmol/l ili tip 2 dijabetes melitusa. Za adolescente > 16 godina primenjeni su kriterijumi za odrasle.\nREZULTATI. Kriterijume za dijagnozu metaboličkog sindroma ispunjava 188 ispitanika (18,3%). Četri faktora rizika za MS ima 0,9%, tri faktora rizika 4,8%, dva faktora rizika ima 284 ispitanika (27,6%). Jedan faktor rizika (OS>p90) za metabolički sindrom imaju svi ispitanici.\nZAKLJUČAK. Upotrebom IDF kriterijuma prevalencija MS u gojazne dece uzrasta od 12 do 18 godine učesnika Programa Čigotica je 18,3%.\nMedicinski fakultet Niš, Institut za javno zdravlje Niš\nCilj: Sagledavanje obima i oblika saradnje Savetovališta za DPST Instituta za javno zdravlje (IZJZ) Niš sa mas-medijima u promociji rada Savetovališta, DPST-a i prevencije HIV infekcije u periodu 2006.-2010. godina.\nMaterijal i metod: Kao izvori podataka korišćeni su Izveštaji o radu Odseka za polno prenosive infekcije IZJZ Niš i anonimne ankete klijenata Savetovališta za DPST u periodu 2006.-2010. godina. U analizi podataka korišćen je deskriptivni metod.\nRezultati: U posmatranom petogodišnjem periodu, tematika iz oblasti prevencije HIV-a, promocije DPST-a i rada Savetovališta bila je zastupljena u 158 radio/TV emisija (u poseku 32 godišnje, odnosno 5 u dva meseca), 61 članku u novinama, (u proseku 12 godišnje, odnosno jedan mesečno), 32 konferencije za štampu (u proseku 6 godišnje, odnosno jedna u dva meseca) i 19 internet priloga (u proseku 4 godišnje, odnosno jedan u tri meseca). Većina priloga beleži se u četvrtom kvartalu godine prilikom obeležavanja Svetskog dana borbe protiv side (79%). Ostali prilozi (21%) vezani su za mesece u godini u kojima se obeležavaju Dan zaljubljenih (februar), Svetski Dan zdravlja (april), Dan sećanja na preminule od SIDE (maj), Nisomnia (avgust) i Noć muzeja (oktobar). Klijenti su informacije o Savetovalištu dobili: iz letaka/brošura (39%), radio/TV emisija (22%), novinskih članaka (17%), od drugih klijenata Savetovališta (21%), sa interneta (1%). Zaključak: Izveštavanje o HIV/AIDS-u i DPST-u predstavlja izazov za medije. Medijski prilozi vezani za HIV/AIDS predstavljaju rizik ukoliko su “senzacionalistički”, prezentuju netačne informacije, povećavaju stigmu vezanu za određene grupe i ponašanja, ili kršenja principa poverljivosti. Međutim, mas-mediji, kao ključni izvori informacija za većinu ljudi, imaju veliku ulogu u promociji DPST-a, informisanju stanovništva o njegovoj dostupnosti, značaju, prednostima i dobrobiti. Promovišući DPST, mas-mediji pomažu zajednici da smanji stigmu i diskriminaciju koja okružuje HIV i mobiliše podršku za odgovarajuće servise. Intenzivnijom budućom saradnjom treba iskoristiti sve raspoložive potencijale mas-medija da učestvuju u globalnoj borbi protiv HIV/AIDS-a.\nBratimirka Jelenković (1); Brankica Vasić (2); I. Novaković (3 ; B. Petrović (4); M. Radičev (5)\nU poslednje tri decenije prevalencija povišene telesne mase i gojaznosti mladih i adolescenata je povećana. Gojaznost u detinjstvu i adolecenciji udružena je sa brojnim faktorima rizika za kardiovaskualrna oboljenja (KVO). Gojaznost i mnogi udruženi faktori rizika za KVO imaju jasnu tendenciju da perzistiraju u odrasloj dobi.\nStanje uhranjenosti, socioekonomski status (SES), gojaznost roditelja, fizička aktivnost, sedantarni stil života i pojedine determinante (porođajna težina, dužina dojenja) ispitivane su u više studija\n(KOPS studija). Nezavisni faktor rizika za predgojaznost i gojaznost su gojaznost roditelja, nizak SES i veća TM na rođenju.\nCilj rada. Utvrđivanje pojedinih determinanta gojaznosti kod predgojazne i gozajne dece i adolescenata u Jugoslovenskoj studiji prekursora ateroskleroze kod školske dece ( JUSAD) na osnovu praćenja. Determinante koje mogu biti povezane sa ITM dece i adolescenata: dob roditelja, obrazovanje, zanimanje, broj članova porodice, dužina dojenja, telesna masa na rođenju.\nMetode rada. Podaci su dobijeni anonimnom anketom učenika III razreda (M/Ž -1448/1476) osnovnih škola (OŠ) i istih učenika u VIII razredu (M/Ž -1448/1476) OŠ u šest Domova zdravlja (Arilje; Beograd-Palilula; Beograd -dr.Simo Milošević; Gradiška, Despotovac; Zaječar; Knjaževac; Užice i Požarevac). ITM je izračunat na osnovu visine i telesne mase (težine) ispitanika primenom standardne formule. Svaki ispitanik je zajedno sa svojim roditeljiima ispunio upitnik koji je sadržavao podatke za starost roditelja, stepen njihovog obrazovanja, zanimanje i broj članova porodice.\nSvi ispitanici su svrstani prema ITM u tri grupe: I-pothranjeni; II-normalno uhranjeni i III-predogojazni i gojazni. Statistička značajnost testirana je χ2 testom (SN-statistički neznačajno;p<0,01 p<0,05).\nRezultati rada. U uzrastu od 10. godina odnos M/Ž prema stepenu uhranjenosti (I grupa-13,1%/19,8%-; II grupa-71,7/66,6%; III grupa-15,1/13,6%), i kod istih ispitanika u uzrastu od 15 godina (I grupa-11,0%/14,0%-; II grupa-72,6/72,3%; III grupa-16,4/13,8%). Starost roditelja (oca /majke) kod oba pola nije povezana sa većom učetalošću predgojaznosti i gojaznosti njihove dece u 10. godini života, kao ni starost oca kod adolescenta. Kod adolescentkinja nije ispitivana značajnost učestalosti. Veća je učestalost predgojaznosti i gojaznosti (p<0,05). kod muške dece (10.god.) čiji otac ima administrativno zanimanje, kao i kod adolescentkinja (p<0,05). Adolescentkinje čiji su roditelji u drugom braku češće su predgojazne i gojazne (p<0,05). Adolescenti čiji je otac više obrazovan češće su predgojazni i gojazni (p<0,01). Što je manje dece u porodici, to su muška deca u uzrastu od 10. godina i od 15. godina češće predgojazna i gojazna (p<0,01). Muška deca u uzrastu od 10. godina češće su predgojazni i gojazni (p<0,01) ako su rođena sa telesnom masom većom od 4000 g.\nDiskusija: U istraživanju (Bukara-Radujković G, Zdravković D, 2008. god) sprovedenom u Banjaluci (Bosna i Hercegovina) koje je obuhvatilo 1.204 deteta i adolescenta (578 muškog i 626 ženskog pola), uzrasta od šest do 17 godina, iz osnovnihi srednjih škola u Banjaluci-viši ITM i stepen obrazovanja očeva pokazao je pozitivnu korelaciju sa ITM sinova (p<0,001). Broj članova porodice negativno je korelirao sa gojaznošću devojčica, a nije imao uticaja na gojaznost dečaka.\nZaključak: Na povećanu učestalost predgojaznosti i gojaznosti kod dece i mladih u našem istraživanju utiču: uzastu od 10. godina kod dečaka veće obrazovanje oca; manji broj dece u porodici i veća porođajna TM. Kod devojčica od 10 godina zapažen je uticaj zanimanja oca (administrativni radnik). U uzrastu od 15 godina kod adolescenata uticaj ima manji broj dece u porodici, dok je kod adolescentkinja zapažen uticaj zanimanja majke (administrativni radnik) i drugi brak roditelja (oca/majke).\nPromenom standarda, definisanog kao "kriterijum ili prepoznata mera za poređenje kvalitativnih ili kvantitativnih vrednosti" (ICAHO,1998; Jelača,2007), omogućava se ujednačavanje uslova za ostvarivanje zdravstvene delatnosti i dostupnosti zdravstvenih usluga stanovništvu; usklađivanje kapaciteta zdravstvene službe sa aktuelnim i budućim potrebama i uređivanje unutrašnje organizacije zdravstvenih ustanova (Jelača, 2007).\nCilj: Osnovni cilj ovog rada je prikaz standarda zdravstvene zaštite kao osnov za ravnomerniji razvoj kapaciteta zdravstvene službe i efikasnije korišćenje raspoloživih resursa na teritoriji okruga Zaječar i Bor.\nMetodologija: Izvor podataka su Izveštaji o izvršenju plana rada zdravstvene ustanove po fakturisanoj realizaciji, kao i zakonski akti koji definišu organizacionu strukturu i obim i sadržaj aktivnosti zdravstvene zaštite na primarnom nivou. U radu su korišćeni: standardi pokrivenosti stanovništva (lekarima, stomatolozima, farmaceutima i medicinskim sestrama) i standardni sastav stručnih timova (merila izvršenja – mere produktivnosti).\nRezultati: Broj doktora medicine i/ili specijalista odgovarajuće grane medicine na 1000 stanovnika opštine, kreće se od 1,44 (DZ Majdanpek) i 1,36 (DZ Boljevac), u domovima zdravlja koji su samostalne zdravstvene ustanove i u svojoj organizacionoj strukturi imaju i laboratorijsku i rendgenološku dijagnostiku, fizikalnu medicinu, odnosno, specijalističko-konsultativne službe, sve do 1,11 doktor na 1000 stanovnika u DZ Bor. U odnosu na zdravstvenu zaštitu definisanih populacionih grupa, najmanji broj lekara je na 1000 žena starijih od 15 godina, sa rasponom od 0,11 (DZ Majdanpek) do 0,20 (DZ Kladovo). Opterećenost doktora medicine koji pružaju zdravstvenu zaštitu žena kreće se od 2.566 pregleda po jednom lekaru godišnje u DZ Majdanpek, do 7.472,7 pregleda po jednom lekaru godišnje u DZ Bor.\nBroj medicinskih tehničara sa višom i/ili srednjom stručnom spremom na 1000 stanovnika definisanog prostora je u rasponu od 4,17 u DZ Majdanpek, do 2,0 u DZ Knjaževac.Najveći broj stomatologa na 1000 stanovnika opštine je u DZ Kladovo, a najmanje u DZ Majdanpek (0,19).\nZaključak: Prilikom planiranja zdravstvene zaštite stanovništva, na primarnom nivou, neophodna je primena standarda uz povremenu proveru i prilagođavanje potrebama populacije, poštujući principe pristupačnosti, pravičnosti, sveobuhvatnosti, kontinuirane i efikasnije zdravstvene zaštite. Zato treba pratiti aktuelna demografska kretanja Timočke Krajine, uz poštovanje geografskih karakteristika prostora, odnosno, broja naselja, ukupan broje stanovnika definisane populacione grupe, prosečna starost stanovništva, razuđenost prostora/gustina naseljenosti, udaljenost zdravstvenih stanica i/ili zdaravstvenih ambulanti od Doma zdravlja, i u skladu sa istim, u narednom periodu, uraditi korekciju podzakonskih akata.\nInstitut za javno zdravlje, Medicinski fakultet Niš\nCilj rada. Cilj ovog ispitivanja je da utvrdi mišljenja i stavove srednješkolaca i studenata u Nišu u odnosu na lečenje HIV pozitivnih i obolelih osoba.\nMetod: Slučajnim uzorkom obuhvaćena su 143 studenta i 64 srednješkolaca oba pola. Prosečna starost studenata iznosila je 21.9 godina , a učenika 16.8. Ispitivanje je sprovedeno u drugoj polovini 2010. u gradu Nišu, a za prikupljanje podataka o ispitivanim stavovima korišćen je epidemiološki upitnik.\nRezultati: Da se prema Hiv pozitivnim/obolelim osobama treba ponašati istovetno kao prema drugim građanima smatra 164 ispitanika (79.2%): 122 (85,3%) studenata i 42 (65,6%) srednješkolaca (p=0,003). Međutim, na pitanja o zdravstvenoj zaštiti HIV pozitivnih/obolelih osoba ispitanici su davali sledeće odgovore: 1. HIV pozitivne/obolele osobe treba da se leče samo u specijalnim ustanovama za njihovo lečenje gde se drugi pacijenti ne leče, smatra 22,4% studenata i 29,7% srednješkolaca (p=0,0007); 2. Da mogu da se leče u svim ustanovama gde je to moguće, a gde se leče i ostali pacijenti mišljenja je 33% studenata i 20% učenika (p= 0,0013); 3. Da mogu da se leče tamo gde se leče i ostali pacijenti, ali u posebnim prostorijama misli 42% studenata i 34% učenika (p=0,0000); 4. Da su Hiv pozitivne/obolele osobe u pogledu lečenja u gorem položaju od ostalih pacijenata smatra 50% studenata i 64% učenika; 5. Da zdravstveni radnici prilikom lečenja HIV pozitivnih/oboleolih osoba preduzimaju dovoljno zaštitnih mera da ne zaraze i druge pacijente uvereno je 36% studenata i 39% učenika; 6. Da u istoj čekaonici sa ostalima treba da čekaju za pregled i HIV pozitivne/oboleole osobe misli 70% studenata i 50% učenika (p=0.02); 7. Da u domu zdravlja za HIV pozitivne/oboleole osobe treba da postoji samo jedan doktor i jedna sestra (jedna medicinska ekipa) koji ne leči druge pacijente mišljenja je 22% studenata i 23.% učenika; 8. Kod istog lekara kod koga se leči i HIV pozitivna/oboleola osoba lečilo bi se 73% studenata i 64% učenika; 9. Kod svoga zubara, ukoliko bi saznali da on leči i HIV pozitivne/oboleole oosobe, nastavilo bi da odlazi 38% studenata i 31% učenika.\nZaključak. Od 164 ispitanika koji su mišljenja da HIV pozitivne osobe u društvu treba jednako tretirati sa ostalima građanima (79.2%), pozitivne stavove vezane za lečenje HIV pozitivnih i obolelih osoba (pitanja 2,6,7,8,9) ima samo 21(12.8%) ispitanik: 16 studenata (13.1%) i 5 učenika (11.9%), što ukazuje na raskorak u teorijskim i praktičnim stavovima mladih vezanih za ponašenje i tretiranje HIV populacije, a koji se daljiom edukacijom mora usaglasiti.


U Sloveniji najveći broj novozaraženih još od maja, prosvetari koji odbiju testiranje preti OTKAZ - Naši u svetu\nU Sloveniji najveći broj novozaraženih još od maja, prosvetari koji odbiju testiranje preti OTKAZ\nObjavljeno 25/08/21 u 12:00\nDnevni broj novozaraženih korona virusom u Slovenije premašio je danas 500, nakon što je registrovano 508 novih infekcija što je i najveći broj od 18. maja.\nOd poslednjeg preseka testirano je 2.805 uzoraka, što znači da je procenat pozitivnih 18,1 odsto, prenosi STA.\nU poslednjem danu preminula je jedna osoba.\nU Sloveniji je, prema podacima Nacionalnog instituta za javno zdravlje, trenutno aktivno 4.015 slučajeva.\nU toj zemlji do sada je potvrđeno 264.649 slučajeva korona virusa, a preminule su 4.443 osobe.\nOtkaz preti prosvetarima koji odbijaju testiranje\nU Sloveniji za nedelju dana pocinje nova školska godina, a direktori škola dobili su uputstvo po kome odbijanje zaposlenih da se testiraju na korona virus može biti razlog za otkaz.\nZa sve zaposlene u školi na snazi je uslov PVT (preboleli, vakcinisani, testirani), što znaci da se oni koji nisu vakcinisani ili preboleli kovid-19 moraju svake nedelje da se testiraju, što je cirkularnim pismom mistarstva obrazovanja određeno kao radna obveza.\nNeopravdano odbijanje testiranja smatraće se kršenjem obaveze iz radnog odnosa, što znaci da se zaposlenom izdaje pismeno upozorenje pred otkaz ili se pokrece postupak otkaza, a isto važi i ako zaposleni odbije da nosi zaštitnu masku, objasnilo je ministarstvo.\nS druge strane, ako ucenik ne nosi masku njemu se ne sme zabraniti ulazak u ucionicu, ali direktor o tom kršenju obaveze mora da obavesti njegove roditelje i da slucaj preda inspekciji.\nEpidemiološka situacija u Sloveniji zadnjih se nedelja pogoršava, pa ce ona do kraja ove ući u “crvenu” fazu, a sredinom septembra i u tamno crvenu po kriterijima Evropskog centra za kontrolu bolesti (ECDC), prognozira institut “Jožef Štefan”, prenosi prema slovenačkim medijima Hina.\nVlada na jesen i zimu ne planira veca zatvaranja društvenih i privrednih aktivnosti, kao i obrazovnog sistema, jer smatra da se doslednom primenom PVT uslova stanje može da drži pod kontrolom.\nRASTE broj novih slučajeva korone u Austriji: Više od 1.500 novozaraženih u protekla 24 sata\nNovi Zeland prijavio nove slučajeve korone, vlada nastoji da ubrza kampanju vakcinacije


Na zahtjev tada tajne organizacije Savez komunista, njemački filozofi Karl Marx i Friedrich Engels su napisali ovaj proglas godine 1847. Objavljen je prvobitno 21. februara 1848. u Londonu na njemačkom jeziku pod nazivom Manifest der Kommunistischen Partei u vrijeme izbijanja revolucije 1848. godine. Manifest je kasnije priznat kao jedan od najuticajnijih svjetskih političkih dokumenata. On predstavlja analitički pristup klasnoj borbi (historijskoj i sadašnjoj) i sukobima kapitalizma i kapitalističkog načina proizvodnje, a ne predviđanju moguċih budućih oblika komunizma. Komunistički manifest objedinjuje Marksove i Engelsove teorije o prirodi društva i politike, naime da je, prema njihovim vlastitim riječima: "historija svih dosadašnjih društava je historija klasnih borbi". Također, u ovom proglasu se ukratko prikazuju njihove ideje o tome kako će kapitalističko društvo tog vremena na kraju biti zamijenjeno socijalizmom. Pri kraju Manifesta, autori pozivaju na "nasilno rušenje svih postojećih društvenih odnosa", što je poslužilo kao opravdanje za sve komunističke revolucije širom svijeta. U njemu se po prvi put izlažu i ciljevi komunističkog pokreta: proleterska revolucija koja će uvesti društveno uređenje zvano socijalizam, ukinuti vlasništvo nad zemljom, nasljedno pravo, uvesti opće obrazovanje, nacionalizirati sredstva za proizvodnju te tradicionalnu obitelj zamijeniti komunama, sve u cilju postupnog ukidanja klasnih razlika, odumiranja države i stvaranja novog uređenja zvanog komunizam. Godine 2013. Manifest Komunističke partije je registrovan u UNESCO-vom Programu sjećanja na svijet zajedno sa Marksovom knjigom Kapital, Knjiga I.\nVažno mjesto u Manifestu zauzima kritički osvrt na razne nemarksističke teorije socijalizma i reakcionarne "pseudo-socijalističke" doktrine poput buržoaskog socijalizma. Kritika je upuċena utopijskom "grubom i nepromišljenom komunizmu" onih koji su jednostavno propagirali princip "zajedničkog privatnog vlasništva. Osim toga, u Manifestu se kaže da:\n"Bauk kruži Evropom - bauk komunizma. Sve snage stare Evrope sjedinile su se u svetu hajku protiv tog bauka, rimski papa i ruski car, kralj Klemens Wenzel von Metternich, François Guizot, francuski radikali i njemačka policija."\nTreċe poglavlje pod nazivom "Socijalistička i komunistička literatura" razlikuje komunizam od drugih socijalističkih doktrina koje su preovladavale u to vrijeme. Socijalističke doktrine tog vremena se mogu podijeliti na: konzervativni (buržoaski socijalizam), reakcionarni socijalizam, utopijski socijalizam i komunizam. Iako se stepen prigovora prema rivalskim idejnim perspektivama razlikuje, svi se odbacuju zbog zagovaranja reformizma i neuspjeha u prepoznavanju prestižne revolucionarne uloge radničke klase.\n Pišući u dnevnim novinama The London Evening Standard, Andrew Neather je naveo ponovno izdanje Komunističkog manifesta izdavačke kuċe Verso Books 2012. godine sa uvodom historičara Erica Hobsbawma kao dio preporoda ideja ljevičarskih tema koje uključuju objavljivanje Owen Jonesovog bestselera pod nazivom "Chavs: Demonizacija radničke klase" i dokumentarni film Jasona Barkera Marx Reloaded.\n^ "Karl Marks i Fridrih Engels, Manifest komunističke partije". komunist.free.fr. Pristupljeno 12. 3. 2019.\n^ "The Marx effect". The London Evening Standard. 23 April 2012. Pristupljeno 8 May 2012.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Manifest_komunističke_partije&oldid=2988288"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 14 mart 2019 u 17:48.


Sonja videla Milicu Pavlović i Acu Lukasa zajedno, a njena reakcija mnoge je ostavila bez teksta! (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n8. jun 2018 | 14:48 » 17:09\nSonja videla Milicu Pavlović i Acu Lukasa zajedno, a njena reakcija mnoge je ostavila bez teksta! (FOTO)\nFoto: Dušan Petrović/Promo\nMilica i Aca snimili duet, pa zatekli sve izjavama o svom odnosu i emocijama koje imaju jedno prema drugom\nSonja Vuksanović, Foto: ATA images\nSonjina reakcija na naslovnu stranu, Printskrin: Instagram\nVIDEO: Lukasova ispovest o aferi vanbračnog deteta\nZamišljaj da k*ešeš mene! Luna frapirala Slobu izjavom, on pobesneo, a onda su spomenuli roditelje i Radanović je brutalno opsovao! (VIDEO)\nTagovi: Aca Lukas, Milica Pavlović, Reakcija, Sonja Vuksanović, zajedničke slike\naleks 08.06.2018 18:35\nPa moze nesrecna stilistkinja da place, ali od muke. On kakav god da je ima izgradjenu karijeru, i to kakvu. A ona nema nista, osim skandala, bolje bi joj bilo da se pokrije usima i umukne vise.\nZeljka 08.06.2018 15:55\nViali cg 08.06.2018 15:13\nSvaka cast aco kralju


Šta boje vašeg doma govore o vama? - Svetlost\nJeste li znali da je dovoljno da pogledamo ulazna vrata vašeg doma i da vam kažemo karakter, da li ste umetnici u duši ili ipak realnije gledate na svet? Naime, vaša ulazna vrata vas razdvajaju od stvarnosti. Iza njih je vaš beg od stvarnosti, utočište od svih stresova i mesto gde moete da budete potpuno svoji.\nMeđutim, da li se iza vaših vrata krije osoba uvek spremna za zabavu i druženje ili ste ipak samotnjak koji voli da provodi vreme u miru i tišini? To najbolje mogu reći boje koje vas okružuju. Ovde se ne misli samo na boju ulaznih vrata, već i na boje koje preovlađuju u vašem domu. Krenimo redom.\nKada je uređenje stanova u pitanju, siva boja ima posebnu priču. Ljubitelji sive boje ne vole kućne žurke, na nered u domu su netolerantni, a može se reći da se teško opuštate. Više volite da vam je sve na svom mestu i da je uvek sve sređeno, a najpre birate neutralne boje za enterijer.\nLjubitelji žute boje su često individualci koji su poznati po svom optimizmu i šarmu. Kada je uređenje stanova u pitanju, najpr birate nameštaj i sređivanje prostora po sopstvenom ukusu, jer ne želite nikoga da kopirate, a pošto volite prostor u kojem živite, i te kako ćete se potruditi da čitav enterijer podseća na vas. Posebnim dekorativnim elementima izdvojićete se od drugih, a posebno volite da budete u društvu dragih ljudi i da sa njima uživate.\nUređenje stanova - crvena, roze, zelena ili svetlo plava?\nCrvena boja rezervisana je za sve one koji dom smatraju pravim plemićkim prostorom, jer u njemu se osećate posebno i uzvišeno. Ne obraćate pažnju na mišljenja drugih ljudi, a pošto vas oduševljava život kraljevskih porodica, u svom domu se trudite da oponašate neke njihove manire ili način dekorisanja prostora.\nUkoliko vam je u domu dominantna roze boje, za vas vaš enterijer predstavlja mesto za uživanje. Često uživate u tišini i miru, jer ne trpite ljudi koji se nameću, a takođe niste tolerantni prema onima koji samo na sigurno igraju. Volite fine stvari, a za vas je život uživanje u svakom trenutku.\nZelenu boju vole porodični tipovi koji najviše uživaju u jeseni. Druženje sa prijateljima i porodicom vam je na prvom mestu, a osim što volite da ugostite druge, vrlo često se odlučujete i za druženje u prirodi. Svoj životni prostor često koristite za okupljanje prijatelja, jer ste druželjubivi i jer ne volite samoću.\nUkoliko se odlučite za uređenje stanova svetlo plavom bojom, trebalo bi da znate da se za ovu boju opredeljuju ljudi koji vole ponekad da se izoluju od svih i da uživaju u vojim mislima. Takođe, vaš životni kutak predstavlja oazu mira i zbog toga vam je potrebno da se ponekad povučete u svoj svet kako biste bili spremni za nove izazove.\nKoja god da je vaša omiljena boja u pitanju, trebalo bi da znate da je vaš dom vaša sloboda i u njemu treba uživati. Međutim, nekada je teško naći ravnotežu između želja i mogućnosti, posebno kada je uređenje stanova u pitanju i kada je reč o troškovima. Međutim, ako se odlučite za grejanje na gas, možda nećete imati dovoljno novca za neki dodatni dekorativni element. Ili recimo, ako su u vašem domu panelni radijatori, onda bi trebalo da znate da ćete uštediti na grejanju tokom zime, pa ko zna, možda eto prilike za novu omiljenu sitnicu za vaš životni prostor.


Uprava za dijasporu izabrala projekte koji će biti finansirani | Analitika - Informativni Portal\nUprava za dijasporu izabrala projekte koji će biti finansirani\nU okviru Javnog konkursa za sufinansiranje programa odnosno projekata u oblastima saradnje sa dijasporom – iseljenicima, koji je objavljen na sajtu Uprave za dijasporu 25. marta 2019. godine, pristigla je ukupno 61 prijava od strane 42 organizacije dijaspore – iseljenika.\nObjavljeno: 24. 06. 2019 - 14:40 Promjenite veličinu teksta: A A A\nKomisija u sljedećem sastavu: predsjednik Administrativnog odbora i član Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Skupštine Crne Gore Luiđ Škrelja, državni sekretar u Ministarstvu prosvjete Aleksandar Mitrović, generalni direktor Generalnog direktorata za konzularne poslove u Ministarstvu vanjskih poslova Selim Lika, državni sekretar u Ministarstvu kulture Dražen Blažić, pomoćnik direktora Uprave za dijasporu Ivan Jovović, šefica Odsjeka za statusno – pravna pitanja, finansije i iseljeničke isprave u Upravi za dijasporu Elvira Bekteši i šef Odsjeka za informativne poslove i evidenciju iseljenika u Upravi za dijasporu Zoran Đukanović, sačinila je svoj predlog o raspodjeli 100.000 eura za ukupno 57 projekata.\nKomisija za raspodjelu sredstava po Javnom konkursu izvršila je bodovanje programa i projekata na osnovu utvrđenih kriterijuma. Na osnovu utvrđenog broja bodova Komisija je utvrdila rang listu programa odnosno projekata, kao i obrazloženi predlog za dodjelu sredstava za sufinansiranje programa odnosno projekta koji je dostavila Upravi, u zakonski određenom roku. Direktor Uprave za dijasporu u potpunosti je uvažio Predlog Komisije, na osnovu kojeg je donio Odluku o raspodjeli sredstava za sufinansiranje programa odnosno projekata.\nPrilikom konačne odluke direktora Uprave za dijasporu na osnovu selekcije projekata koji su od strane stručne komisije preporučeni za podršku, dodatno su sagledani kriterijumi i standardi propisani Zakonom o saradnji Crne Gore sa dijasporom-iseljenicima i Pravilnikom o načinu vrednovanja programa odnosno projekata organizacija dijaspore-iseljenika.\nDodatno su sagledani i kvalitet i održivost projekata, programi i projekti sa precizno definisanim programom i učesnicima, programi i projekti koji doprinose jačanju institucionalne saradnje između naših iseljenika i matične države i projekti od značaja za promociju Crne Gore. Uprava za dijasporu će sufinansirati u 2019. godini ukupno 57 programa odnosno projekata organizacija dijaspore-iseljenika iz oblasti očuvanja državnog identiteta i pripadnosti Crnoj Gori, očuvanja kulturnog identiteta, jačanja obrazovne, naučne, kulturne i sportske saradnje, informisanja i povezivanja, zaštite prava i položaja dijaspore – iseljenika i unapređivanja privrednog partnerstva.\nPrvo mi nijesmo u Srbiji nikakvi iseljenici nego crnogorska naconalna manjina koja se bori za svoj opstanak i svoja prava. Drugo Žiri koji je ocjenjivao projekte ne bi se reklo na osnovu izvještaja da je baš najkompetentniji.Kako je moguce da se vrednuje više "ČOBANSKE IGRE"od recimo pozorišne prestave profesionalnog pozorišta sa rtalentovanim crnogorskim rediteljem . Istina je da je ovaj seoski producent ove čobanske igre krstio kao "plemenske igre"što često srpski i mađarski živalj dovodi u zabludu da u tom mjestu žive SIJUKSI ili AJOVEa ne Crnogorci.\nŠTA VREDI MILJO,\n24. 06. 2019 - 17:04\nŠTO SI U PRAVU. Oni iz Podgorice su alergični na nacionalne Crnogorce u Beogradu. Kažu da su oni remetilački faktor za međudržavne odnose. Za njih nije poželjno da postoje Crnogorci u Srbiji a Srbi u CG pokušavaju državni udar. To je korektan reciprocitet manjinskih prava. Krajnje šizofreno i štetno po CG!\nOni bi najsretniji da vi i mi ne postojimo. Prije su to radili hajkom na Crnogorce sad to rade perfidno, usmjeravanje novca. DPS i opozicija Risto sve isto.\nZašto pripadnicima KOS-a\n24. 06. 2019 - 19:02\nPitanje, zašto u Srbiji Uprava za dijasporu finansira nazovi projekte kvazi udurženja kada tamo postoji Nac.Savjet čija je to obaveza.Zašto je potrebno davati pare građana C.Gore, ako su tamo ista opredijeljena budžetskim sredstvima za tu namjenu. Nije mi jasno što to radite za kvazi udruženja po Vojvodini, iako je u redu da te pare date nekolicini kriminalaca sa Gazimestana u Beogradu za razbijanje crnogorske zajednice u Srbiji. Ali da baš sve platite to nije u redu prema građanima Crne Gore. !\n24. 06. 2019 - 20:39\nPUSTI KOMENTAR ...ALO


Nakon pucnjave na Baščaršiji: Uhapšen muškarac koji je teško ranio žensku osobu\nNakon pucnjave na Baščaršiji: Uhapšen muškarac koji je teško ranio žensku osobu Istaknuto\nU srijedu u 08,05 sati, obaviještena je Prva PU da je u ulici Kundurdžiluk, općina Stari Grad Sarajevo, došlo do upotrebe vatrenog oružja od strane NN lica koje se udaljilo u nepoznatom pravcu, piše Radiosarajevo.ba.\nUviđaj na licu mjesta događaja su obavili tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo i policijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo.\nRadeći na rasvjetljavanju navedenog krivičnog djela, intenzivnim i efikasnim aktivnostima, policijski službenici Odjeljenja za krvne, seksualne delikte i ratne zločine-Sektora kriminalističke policije i Prve PU, su dana 21.11.2019.godine u 02,15 sati, pronašli i lišili slobode lice M.K., rođen 1977. godine u Sarajevu, gdje je i nastanjen, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo "Ubistvo u pokušaju", piše Radiosarajevo.ba.\nIsti je predat u prostorije Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode MUP-a Kantona Sarajevo. Policijski službenici nastavljaju kriminalističku obradu nad navedenim licem.\nMUP o tuči na Baščaršiji\nNovalić pozvao Tužilašvo zbog Zavoda Pazarić\tDječaka roditelji izbacili iz stana: Spava u starom autu ispred zgrade


Niška televizija » Pozorište lutaka u Nišu će 23. juna proslaviti svoj 56. rođendan. (VIDEO)\nObjavljeno 22.06.2014. 18:51\nNišlije će u narednom periodu moći da pogledaju novu predstavu lutkarkog pozorišta pod nazivom Damojed. Rad niških lutkara pored naših sugradjana moći će da vide i deca iz drugih krajeva Srbije i regiona zahvaljujući brojnim festivalima gde će glumci lutkarskog pozorišta igrati svoje komade.\nPremijera nove predstave u režiji Biljane Radenković zakazana je za 27. jun, a glumci kažu da će se mališani a i njihovi roditelji gledajući predstavu podsetiti koje su to prave vrednosti u životu.\nEkipa lutkarskog pozorišta imaće pune ruke posla i tokom leta. Pored brojnih festivala na kojima će učestvovati posebno ističu festival u Kotoru.\nNiški lutkari su zadovoljni dosadašnjim radom pozorišta i kažu da, bez obzira na različite vidove zabave poput video igrica i kompjutera koji su popularni kod dece danas, ni mališani ni njihovi roditelji nisu zapostavili lutkarko pozorište.\nPozorište lutaka u Nišu će 23. juna proslaviti svoj 56.rodjendan.


PUFBiH sačinio spisak građana koji su iz inostranstva primili više od 10.000 KM\nNakon nekoliko godina nejasnoća, Porezna uprava FBiH konačno je pojasnila i odredila kako će svoje porezne dadžbine rješavati građani BiH koji ostvaruju prihode iz inostranstva putem PayPala ili nekih drugih servisa elektronskog plaćanja.\nNa ove prihode plaća se porez na dohodak od 10 posto pri čemu se koriste obrasci AMS-1035 (Akontacija poreza po odbitku na druge samostalne djelatnosti na prihod iz inostranstva), kao i GPD-1051 (Godišnja prijava poreza na dohodak). Više informacija o samoj proceduri plaćanja nedavno je dala i sama Porezna uprava FBiH o čemu možete pročitati u članku “Upućen poziv poreznim obveznicima koji ostvaruju prihode iz inostranstva”. Za više informacija svakako je najbolje posjetiti lokalni ured Porezne uprave FBiH.\nNajava PUFBiH o oporezivanju ove vrste prihoda stvorila je mnoga pitanja. O kojim iznosima se radi, da li će biti kažnjavanja, kako je PUFBiH došao do podataka te kako će vršiti daljnje provjere samo su neka od pitanja. Ove, ali i mnoge druge teme je u razgovoru za Faktor pojasnio Suljo Kasapović, pomoćnik direktora i rukovodilac sektora za inspekcijski nadzor, obavještavanje i istrage PUFBiH.\nIstiče da je sa ovom aktivnošću započeto prije oko pola godine kada je svim bankama na teritoriji FBiH upućen poziv da dostave podatke o bankovnim računima građana kojima je priliv novca iz inostranstva na godišnjem nivou bio iznad 10.000 KM.\n“Banke s teritorije FBiH su nam dostavile te podatke za 2015, 2016. i 2017. godinu. Te podatke smo ubacili u Excel tabele i napravili spisak od oko 840 građana koji ispunjavaju ove kriterije, iako naravno, daleko je veći broj onih koji imaju promet ispod 10.000 KM”, pojašnjava Kasapović.\nU slučaju 840 građana radi se o cifri od 39 miliona KM na što PUFBiH može automatski izračunati i iznos poreza. Međutim, poreznici nemaju podatke o vrstama uplata, odnosno da li su one izvršene na osnovu ugovora o djelu, donacije ili neke druge vrste obligacionih odnosa.\nPrvi cilj građani s većim prihodima\nObjašnjavajući zašto se PUFBiH prvo opredijelio za kontrolu građana koji imaju prilive iz inostranstva na godišnjem nivou veće od 10.000 KM, Kasapović pojašnjava da se rukovodilo metodom značajnosti.\n“U svakoj kontroli pravimo strategije rizika, i gdje idemo u kontrolu. U kontrolu idemo gdje je veći porezni obveznik jer ćemo tamo potencijalno naći više obaveza. Mi smo uzeli kao kriterij prilive iz inostranstva veće od 10.000 KM i porez je npr. na taj iznos 1.000 KM. To ne podliježe krivičnoj odgovornosti, ali ako za godinu dobiješ više od 100.000 KM na osnovu čega je tvoj neplaćeni porez na dohodak veći od 10.000 KM, onda to već podliježe krivičnoj odgovornosti”, kazao je Kasapović.\nNavodi i da se nadaju da će se oko 70 posto građana samoinicijativno prijaviti i platiti porez jer su već ranije bili upiti prema Poreznoj upravi FBiH o oporezivanju ove vrste prihoda kada nije bilo jasnog odgovora.\n“Onaj dođe pita u Bihaću, onaj pita u Neumu, i mi da bismo to sve uokvirili i postupili jednoobrazno, izdali smo saopćenje i upute da to riješimo. Mi i ne moramo ići u kontrolu svakog ponaosob već s mjesta možemo da vidimo sutra da je N. N. građanin podnio prijavu poreza, brišemo ga s liste i ne moramo ga pozivati poslije. Poslije npr. mjesec mi ćemo vidjeti ko nije prijavio porez, i ko ne bude mi ćemo po Zakonu o poreznoj prijavi tog poreznog obveznika pozvati, upoznati ga šta treba da uradi, uputiti ga kako da to uradi. Ako ne uradi, mi smo predvidjeli sankcije. Pozivam građane da bez ikakvih sankcija prijave svoje obaveze i da izbjegnu sankcije, zatezne kamate i slično”, rekao je Kasapović.\nPorezna uprava FBiH “muku muči” i sa hroničnim nedostatkom zaposlenih, tvrde iz ove institucije. Ističu da bi im koristio dodatni broj zaposlenih koji bi između ostalog mogli pretraživati razne baze podataka i otkrivati “neplatiše” poreza.\n“Također, struktura uposlenih je takva da je prosjek starosti preko 53-54 godine, a da ne govorim o opremljenosti softverskoj i kadrovskoj kad je u pitanju informatika. Što je bolji i jači sistem, i što može imati više podataka, bit će bolji rezultati. Ne moramo ići u svaku kontrolu, već samo tamo gdje je porezni obveznik napravio puno grešaka”, ističe Kasapović.\nStoga se Porezna uprava FBiH na razne kreativne načine snalazi u otkrivanju neprijavljenih prihoda i radnika. Pojašnjavaju i jedan od primjera kako su otkrili neprijavljene vozače vozila u transportnim firmama. Naime, zbog nemogućnosti da inspektori provjere da li su vozači u firmama, koji su često na putovanju, prijavljeni, poslali su dopis policijskim upravama u FBiH da im se dostave podaci o imenu, JMBG i firmi u kojoj radi vozač kojeg je kontrolisala policija.\n“Radnik N. N., preduzeće M. M., zatečen u kamionu, vozio tad i tad, JMBG taj i taj, i mi uđemo u sistem, provjerimo svaki navod policije i vidimo da li je prijavljen. Ako je prijavljen, uredu, a ako nije prijavljen, šaljemo inspektore da vrše nadzor i da se taj čovjek prijavi. Po tom osnovu smo imali rast broja prijavljenih radnika, samo na ovom malom primjeru. Iz mjesta radimo kontrole i nastojimo sarađivati sa drugim organima da lakše i efikasnije naplatimo javne prihode. To se vidi i po našim rezultatima, ove godine su javni prihodi rasli za 6,5 posto, prošle godine 10 posto i to konstantno raste. To su samo neki pokazatelji načina na koji radimo. Sa ovim brojem ljudi teško je raditi ovo što radimo, to su nadljudski napori”, kazao je Kasapović.\nPojašnjava i da je misija MMF-a pohvalila rad Porezne uprave FBiH, a da bi za efikasnije obavljanje dužnosti bilo potrebno između ostalog i izdvajanje ove institucije u zasebni organ koji sada djeluje pri Ministarstvu finansija FBiH.\n“U proceduri je i Zakon o porezu na dohodak i to je bitno da se čim prije usvoji, kao i da se promijeni Zakon o igrama na sreću. Slijedi i povećanje troškova na osnovu boračkog dodatka i treba naći nove izvore prihoda da se to finansira. Kako prikupiti? Jedini način je da pokušate kroz naplatu poreza. Prisutan je i hroničan problem kada su u pitanju baze podataka, odnosno informatički sistem i informatička podrška. To su neke od ključnih stvari na kojima treba raditi”, zaključuje Kasapović.\nPrethodni članakKako prestati provjeravati jeste li ugasili štednjak i peglu\nNaredni članakOdobren upis za još studenata na Medicinski fakultet


SEEbiz.eu / HR / Turizam / Radulović: Prihod Crne Gore od turizma 1,1 milijardu eura\nFortenova obavijestila EK o planu preuzimanja Mercatora\nŽarko Radulović crnogorski turizam Crnogorsko turističko udruženje CTU\nRadulović: Prihod Crne Gore od turizma 1,1 milijardu eura\nDatum objave: 15.10.2012. - 13:50:25\nPODGORICA - Legalni prihod od turizma će do kraja godine doseći 670 do 700 miliona eura, koliko je i bilo projektovano, ali uključujući ostvareni promet u sivoj zoni turizam će na godišnjem generisati 1,1 milijardu eura, izjavio je Portalu Analitika predsjednik Crnogorskog turističkog udruženja Žarko Radulović.\n- Tačno je da je značajno povećana naplata PDV-a, boravišne takse itd, ali nije teško ostvariti pomake sa niske, ili bolje rečeno nikakve osnove. Sve je napredak kad se krene sa nule. Ove godine je krenulo nabolje, ali to je ništa u odnosu kako bi trebalo da bude. Treba da se svi zapitaju kako dalje, jer u sivoj zoni i dalje ostaje više od trećine prihoda- ističe Radulović.\nOcijenio je da su crnogorski turistički poslenici ove godine ostvarili istorijski rezultat.\n- Mi smo prošli odlično, naročito u poređenju sa zemljama okruženja. Lično, meni je čudno što ostvarujemo ovako dobre rezultate. Crna Gora se, dakle, dobro drži- sezona je bila specifična jer u julu i avgustu nije bilo gužvi, ali su zahvaljujući povoljnim meteorološkim prilikama produžene predsezona i postezona- precizirao je Radulović.\nVEZANE VIJESTI: Turizam\nHVAR - Hotel Palace Elisabeth, prvi hotel s pet zvjezdica na otoku Hvaru, krenuo je s radom. U njegovu obnovu tvrtka Sunčani Hvar uložila je oko 100 milijuna kuna.\nPODGORICA - Ukupna kapitalna vrijednost kompanije proizašle iz Budvanske rivijere iznosi 25.855.009,9720 eura, kroz 8.110.763 akcija, nominalne vrijednosti 3,18774078 eura.\nHTZ: Krenula kampanja za promociju posezone na 14 europskih tržišta\nZAGREB - Hrvatska turistička zajednica krenula je s velikom marketinškom kampanjom za promociju posezone koja će se do 31. listopada provoditi na 14 europskih emitivnih tržišta među kojima su Njemačka, Austrija, Poljska, Italija, Velika Britanija, Mađarska, Nizozemska, Francuska, Švedska, Švicarska, Češka, Slovenija, Slovačka i Španjolska.\nIstra: Kažnjeno desetak ilegalnih kampista\nPULA - Deset ilegalnih kampista zatečeno je i sankcionirano u protekla tri dana u akcijama komunalnih redara Upravnog odjela za komunalni sustav Grada Poreč.\nZAGREB - Mate Štetić, dosadašnji predsjednik Uprave PIK Vrbovec, s početkom rujna se pridružuje Atlantic Grupi na poziciji glavnog direktora Strateškog poslovnog područja Kava.


Počeo sajam suvenira u Leskovcu - Televizija LeskovacTelevizija Leskovac\n« Počinje sezona lova na fazane\nPajtić u Leskovcu: U medijima nas nema, krećemo u kampanju od vrata do vrata »\nPočeo sajam suvenira u Leskovcu\nObjavljeno: 13 novembar, 2014 | Autor: TVL\nLeskovac – Sedma po redu Izložba suvenira i turističkih publikacija na kojoj učestvuje blizu 50 izlagača iz zemlje i inostranstva otvorena je danas u Leskovačkom kulturnom centru i trajaće dva dana.\nPo prvi put na ovoj manifestaciji učestvuju i turističke organizacije iz Vojvodine, kao i po jedna iz Bugarske, Crne Gore i Makedonije.\n“Srce mi je puno kada vidim svoje kolege iz čitave Srbije i zemalja okruženja ovde kod nas. Potrudićemo se da zaista ovaj sajam preraste u međunarodnu manifestaciju” istakao je na otvaranju direktor Turustičke organizacije Leskovca Žikica Nestorović.\nNa sajmu su dodeljene nagrade najboljim publikacijama.\nZa jednolisnu turističku publikaciju “Odmor na selu” nagrađena je Turistička organizacija Kraljevo, a Vršac za višelisnu publikaciju “Banatske đakonije i najbolju publikaciju na preko 50 strana “Lekovito blago Vršačkih planina”. Prvu nagradu za kratki turistički film dobila je Subotica za film “Dobrodošli u suboticu i Palić.\nZa najbolji suvenir proglašena je boca islikana motivima devojke u narodnoj nošnji Turističke organizacije “Oplenac” iz Topole, dok je u kategoriji najboljeg upotrebnog predmeta pobedila čačanska haljina sa motivima Ovčarsko-kablarske klisure i ešarpa sa motivima srednjevekovnog nakita. Najbolju turističku fotografiju “Kragujevačka dešavanja – Trpeza” uslikao je Zoran Petrović, a razglednice grada Niša proglašene su za najoriginalnije dizajnirane.\nNa zajedničkom štandu sa Centrom za ekonomiku domaćinstva, Turistička organizacija Leskovca predstavila je dve svoje nove dvojezične publikacije – “Ne propustite”, u kojoj su prezentovane kulturno istorijske znamenitosti i prirodni potencijal i “Lov Jablaničkog okruga”.\nTakozvani Sajam suvenira otvorio je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nU okviru ove turističke manifestacije planirani su i radni sastanci, stručna predavanja i obilazak Leskovca.\nKAKO ĆE IZGLEDATI GRADSKI TRG\nPOČELA SEZONA KUPANJA NA RECI VUČJANKI\nU PONEDELJAK REDOVNA AKCIJA SUZBIJANJA KOMARACA\nDRUŽENJE ZA NAJMLAĐE GRAĐANE\nSTANOVNICI DUBOČICE UZ POMOĆ GRADSKIH INSTITUCIJA UREDILI PROSTOR U SVOM NASELJU


Zeleni Aktivista | Zeleni Aktivista | Page 6\nHome » Author Archives: Zeleni Aktivista (page 6)\nPrijavite se za radionicu o poslednjim klimatskim saznanjima!\nNovember 26, 2014\t1,332 Views\nU četvrtak, 4. decembra, u Naučnom klubu CPN-a (Knez Mihailova 5, drugi sprat), prvi put u Srbiji gostuju naučnici iz Međuvladinog panela o klimatskim promenama (IPCC), specijalizovanog tela Ujedinjenih nacija.\nOctober 25, 2014\t1,807 Views\nIzvestaj o zivoj planeti 2014\nOctober 5, 2014\t1,670 Views\nŠkola za negu lepote Voždovac – radionica\nOctober 5, 2014\t3,413 Views\nU utorak 30. septembra naša radionica se održala u Školi za negu lepote na opštini Voždovac.\nOctober 5, 2014\t1,257 Views\nU šestoj beogradskoj gimnaziji je u ponedeljak 29. septembra održana ekološka radionica u okviru projekta ”Beograd kroz zeleni objektiv” koji sprovodi Evropski omladinski centar.\nTenhička škola Drvo Art\nOctober 5, 2014\t3,033 Views\nU petak, 26.septembra je u Tehničkoj školi Drvo Art održana radionica u okviru projekta Beograd kroz zeleni objektiv, koji sprovodi Evropski omladinski centar u saradnji sa Gradskom opštinom Zemun uz podršku Sekretarijata za zaštitu životne sredine Grada.\nPrva Beogradska Gimnazija – radionica\nOctober 5, 2014\t3,738 Views\nPrva radionica u okviru projekta “Beograd kroz zeleni objektiv” održana je 25. 09. u Prvoj beogradskoj gimnaziji.\nOSVOJI PUTOVANJE ZA DVOJE – KONKURS “BEOGRAD KROZ ZELENI OBJEKTIV“\nSeptember 20, 2014\t1,135 Views\nKonkurs Beograd kroz zeleni objektiv daje priliku mladima da nam predstave kako vide svoj grad, tako što će kroz svoj objektiv da zabeleže:\nAugust 11, 2014\t1,342 Views


Bosnić nakon operacije “Kina”: Gegić može biti lider, prijatno su me iznenadila dva mlada igrača – Sport Centar Bosnić nakon operacije “Kina”: Gegić može biti lider, prijatno su me iznenadila dva mlada igrača – Sport Centar\nOperacija “Kina” uspjela, pacijent u odličnom stanju! Tako bi mogao glasiti rezime učešća podmlađenog sastava košarkaške reprezentacije BiH na turneji u najmnogoljudnijoj zemlji svijeta.\nKada je tek okupio potencijalne reprezentativce na Ilidži krajem prošlog mjeseca, selektor Vedran Bosnić nije znao šta može očekivati. Znao je samo da je spreman raditi i istraživati, kao što je to običavao tokom svog selektorskog mandata u Švedskoj.\nMisija je i ovog puta bila jasna – pronaći igrače koji bi mogli, uz nekoliko iskusnijih internacionalaca, činiti ekipu BiH u predstojećim kvalifikacijama za Eurobasket 2021.\n“Sigurno, Kina je jedno dobro iskustvo za ove momke. Skoro mjesec dana provedenih zajedno i jedna naporna turneja sa tri turnira i devet utakmica u jako kratkom periodu. To je dragocjeno iskustvo i ulog za budućnost. Reprezentacija mora brinuti o svakom igraču koji ima potencijal i želju da bude dio nje. Mi nismo Španija, Grčka ili Francuska koja ima 10 puta veći fond igrača i bolje uslove za stvaranje novih reprezentativaca. Zato mi je izuzetno drago da smo imali projekt “Kina” ovog ljeta”, ističe Bosnić u razgovoru za SCsport.\nNaglašava kako je cilj postignut, s obzirom da je locirao košarkaše koji u skorijoj budućnosti mogu biti dio našeg A nacionalnog tima.\n“Mogu reći da sam zadovoljan sa zalaganjem i ponašanjem svih igrača koji su bilo dio programa. Neki su pokazali više, neki manje, ali želja i trud su bili na visokom nivo. Gegić je pokazao da može biti lider i bio je najstandardniji naš igrač. Najprijatnije iznenađenje su mladi Abdulah Kamerić i Kenan Kamenjaš. Jako je važno da ovi mladi igrači igraju bitne uloge u svojim klubovima i nastave napredovati”, kaže selektor Zmajeva.\nBosnić je savršeno i svjestan da će mu svaki kvalitetan igrač biti neophodan u predstojećim izazovima. Tačnije, u zahtjevim kvalifikacijama, gdje nad čekaju Grci, Latvijci i Bugari.\n“Izuzetno teška grupa, nije nas baš žrijeb mazio. Ali, to ne mijenja naš cilj i želju da igramo borbeno i damo sve od sebe kako bi se kvalifikovali na EP”, zaključuje prvi stručnjak selekcije BiH.\nSelektor Bosnić se oglasio na društvenim mrežama: Moji igrači imaju srce veliko kao planina\nTeletović ponosan na Zmajeve: Moramo vjerovati u ove momke, hvala vam za veliko srce koje imate\nAutor: Hajrudin PROLIĆ, feb 24, 2020


Naslovna strana za sredu, 24. april 2019. godine - Glas Podrinja\n(24. april 2019.)\nALO – List piše da ministar finansija Siniša Mali otkriva sve detalje ugovora sa Kinezima - "Posao u Borči za 10 000 radnika".\nBLIC – "Na Titovom brodu krili kokain vredan pet miliona evra", list piše o potrazi crnogorske policije za Vladimirom Račićem koji je, kako piše, bio za kormilom broda "Jadran" na kojem je pronađeno 50 kilograma narkotika.\nVEČERNjE NOVOSTI – "Na Kapitolu prave novu Srebrenicu", list piše o najavljenom obraćanju bivše predsednice Kosova Atifete Jahjage Komitetu za spoljne poslove Predstavničkog doma američkog Kongresa. "Otišao srpski Delon", list piše o smrti Igora Pervića.\nDANAS – "Sud zaustavio izgradnju gondole", list piše o odluci Upravnog suda da se zaustavi izgradnja gondole na Kalemegdanu. "Rodoljub Šabić: Trijumf kompletnih idiota", list prenosi izjavu bivšeg poverenika za informacije od javnog značaja Rodoljuba Šabića povodom godišnjice od rušenja objekata u Savamali.\nINFORMER – "Folksvagen u Inđiji, metro u Beogradu?!", list piše da u trci za dolazak ove nemačke kompanije Vlada nudi parcelu kraj autoputa, kao i gradnju metroa od prestonice do Indjije, što bi toj kompaniji omogućilo da zaposli i radnike iz glavnog grada .\nKURIR – "Preko umrlica javljaju koga će da ubiju", list piše da su se "vođe škaljarskog klana Igor i Jovan Vukotić oprostile od ubijenog oca Veselina i u smrtovnici najavile nastavak obračuna dva mafijaška klana".\nPOLITIKA – "Srušili smo monopol zapadnih medija", intervju generalnog direktora medijske kuće Raša Tudej (RT) Alekseja Nikolova. O odluci Upravnog suda o gondoli list piše pod naslovom "Upravni sud zaustavio izgradnju gondole u Beogradu".\nSRPSKI TELEGRAF - "Teška bolest ubila glumca", list piše o smrti glumca Igora Pervića.


24.04.2010., 17:34 #1\nBeograd -- Ministar zdravlja Tomica Milosavljević operisan je u Minhenu zbog problema s kičmom, potvrđeno je za B92 u G17 plus.\nTomica Milosavljević je operisan na Neurohirurškom odeljenju klinike "Groshadern" u Minhenu u četvrtak nakon pregleda i konsultacija sa stručnjacima nemačke klinike, koji su konstatovali da je neophodna hitna operacija, jer bi u suprotnom svako odlaganje bilo pogubno.\nKako je Tanjugu rečeno u Ministarstvu zdravlja, ministar Milosavljević je na konsultacije u Nemačku otputovao privatnim automobilom.\nU Ministarstvu su objasnili da se Milosavljević zbog ozbiljnih problema sa slabinskom kičmom, poslednjih mesec dana, bez i jednog dana bolovanja, lečio najpre ambulantno u Kliničkom centru Srbije, a zatim je, zbog drastičnog pogoršanja, smešten u Institut za reumatologiju.\nTroškove boravka i lečenja snosi Milosavljevićeva porodica.\nPrvo ga unakazili ovi domaci ciji je on ministar a onda otisao da se popravlja u inostranstvu. Osetio ministar na svojoj kozi kako je dobro obavljao posao sve ove godine.\n24.04.2010., 17:37 #2\n24.04.2010., 17:38 #3\n24.04.2010., 17:46 #4\n24.04.2010., 17:48 #5\nCudi me da nije otisao u Tursku zajedno sa onim srcanim bolesnicima kojima nije omogucio da se operisu u Srbiji.\n24.04.2010., 17:52 #6\nAl je poslao poruku ovom našem roblju ... Strvina bezobrazna.\n24.04.2010., 17:57 #7\n24.04.2010., 18:02 #8\n24.04.2010., 18:06 #9\n24.04.2010., 18:12 #10\n24.04.2010., 18:16 #11\n24.04.2010., 18:21 #12\n24.04.2010., 18:24 #13\npretpostavljam da je njegov problem toliki da prevazilazi njihove strucno-tehnicke mogucnosti\n24.04.2010., 19:09 #14\n24.04.2010., 19:11 #15\n24.04.2010., 19:12 #16\n24.04.2010., 19:33 #17\n24.04.2010., 19:46 #18\n24.04.2010., 19:50 #19\n24.04.2010., 19:56 #20\n24.04.2010., 19:57 #21\n24.04.2010., 20:01 #22\n24.04.2010., 20:12 #23\n24.04.2010., 20:13 #24\n24.04.2010., 20:21 #25


Da li ste stvarno toliko naivni: Da li stvarno mislite da je kabina bila zaključana? | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Da li ste stvarno toliko naivni: Da li stvarno mislite da je kabina bila zaključana?\nVrlo je verovatno da je posada Germanwings-a mogla da uđe u kabinu u bilo kom trenutku. Ova sposobnost je normalna za A320, a avio-kompanija nije obavestila javnost o tome da je ovaj sistem programiran drugačije.\nTa informacija je inače „poverljiva“ pošto bi u teoriji mogla pomoći otmičarima aviona. Problem je što avione ne kradu otmičari već bezbednosne agencije. Scenario sa otmičarima je pogodan za televiziju i ostale medije, pošto „mrtvi ljudi ne govore“.\nOva priča o samoubistvu je u suštini ista priča sa malo drugačijim zapletom, tvrdi Gordon Daf nezavisni kolumnista.\nSprovedeno je istraživanje o funkcionisanju vrata kabine aviona A320, tj. pregledano je uputstvo za upravljanje. Predstavljamo vam isečak uputstva za letenje koje je izdala kompanija Royal Jordanian Airlines:\n„Vrata sa šarkom koja se otvaraju ka napred razdvajaju kabinu od putnika. Vrata poseduju tri električna sistema za zaključavanje koje kontroliše osoblje. Pri normalnim uslovima, kada su vrata zatvorena, ona se automatski zaključavaju. Kada postoji zahtev da se uđe u kabinu, osoblje može da odobri ulaz otključavanjem vrata, koja ostaju zatvorena dok se ručno ne otvore.\nAko osoblje ne odgovara na zahtev za ulaz, vrata može otključati osoblje kabine ukucavanjem šifre od 2-7 cifara (koju programira avio-kompanija) na tastaturi“.\nTakođe postoji mogućnost vremenskog odlaganja koje onemogućava tastaturu za unos šifre, a koje avio-kompanija može programirati po izboru.\nObzirom na neformalnost Germanwings-a, vrlo je verovatno da ovo vremensko odlaganje nije bilo programirano u tastaturu. To znači da je posada kabine, odnosno pilot i kopilot, mogla u svakom trenutku da ukuca šifru za ulazak u kabinu i uđe čak i ako su vrata bila zaključana.\nU međuvremenu, postoji još jedna informacija koja nije objavljena. Naime, navodi se da je pilot lupao u vrata kabine, pokušavajući da uđe unutra i mejnstrim mediji su odmah preneli ovu verziju priče. Međutim, navodi se i da vazdušna kontrola nije mogla da stupi u kontakt sa posadom iako su svi članovi posade kod sebe imali satelitske telefone.\nUmesto da lupa na vrata, pilot je jednostavno mogao da razgovara sa NORAD-om (Severnoamerička bezbednosna komanda vazdušnog prostora), koji bi se postarao za prinudno sletanje aviona.\nPrema uputstvu za letenje, u slučaju da je nekom od putnika potrebno ukazati medicinsku pomoć, osoblje aviona će pitati putnike da li je u avionu prisutan neko ko je stručan za to, a ako je odgovor negativan, obaveštavaju se medicinske agencije putem satelitskog telefona radi informisanja o tome šta treba učiniti.\nSistem za sprečavanje otmice\nPostoji sistem koji je u upotrebi već godinama, a koji sprečava avione da budu oteti i namerno slupani u određenu metu.\nU slučaju da je ovakva situacija neizbežna, sistem je programiran da predvidi sudar u oblasti u kojoj će doći do najmanje kolateralne štete.\nNakon svega ovoga, priča o samoubistvu postaje prilično nesvarljiva, zar ne?


KK Krka - Blic Sport\nPosle poraza od Himkija u Moskvi, košarkaši Crvene zvezde su se vratili u Beograd, gde su imali slobodan dan koji im je bio preko potreban pred start paklenog novembra, meseca tokom kojeg će odigrati deset mečeva.\nČinjenica da se se našli u popularnom kvizu “Slagalaca” potpuno je oduševila slovenački košarkaški klub!\nKošarkaši Igokee pobedili su Krku iz Novog Mesta rezultatom 92:82 u utakmici 19. kola ABA lige.\nKošarkaši Crvene zvezde ubedljivo su savladali Krku (101:77) u poslednjoj utakmici 14. kola ABA lige, međutim trener crveno-belih Dragan Šakota nije bio u potpunosti zadovoljan viđenim na parketu.