Evropski pogled na Ameriku posle Trampa\nOdnos Evropljana prema SAD se radikalno promenio, pokazuje najnovije istraživanje javnog mnjenja koje je uticajni Evropski savet za spoljnu politiku sproveo u jedanaest zemalja. Evropljani više ne veruju u SAD kao globalnog lidera i ne žele da učestvuju u novom hladnom ratu kao saveznici Vašingtona protiv Kine i Rusije, već žele autonomnu, suverenu evropsku politiku, što podrazumeva i sopstvenu odbranu.\nIlustracija: Demostat/I, , CC BY-SA 3.0, via Wikimedia Commons\nAna Otašević | Demostat | Beograd 3. Feb 2021 | U fokusu\nNakon što je ključne spoljnopolitičke pozicije u Vašingtonu zauzeo Bajdenov evrofilski tim, na čelu sa frankofonskim šefom diplomatije, Entonijem Blinkenom, jedan od glavnih ciljeva je kako da vrate poverenje evropskih saveznika koje je poljuljala era Trampovog unilateralizma.\nAli šta o Sjedinjenim državama misle Evropljani? Da li su spremni da se bace u zagrljaj zalutalih američkih prijatelja?\nIstraživanje o tome kako Evropljani vide Bajdenovu Ameriku sproveo je Evropski savet za spoljnu politiku, uticajni tink-tenk sa predstavništvom u Berlinu, Londonu, Madridu, Parizu, Rimu, Sofiji i Varšavi i prisustvom u Briselu. Ova organizacija, koja utiče na tokove evropske politike, okuplja bivše šefove država i vlada, ministre spoljnih poslova (u savetu su, na primer, Karl Bild, bivši premijer i ministar spoljnih poslova Švedske, Havijer Solana, bivši generalni sekretar NATO-a i generalni sekretar Saveta Evropske unije, Marti Ahtisari, bivši predsednik Finske i autor plana za Kosovo, Joška Fišer, bivši nemački ministar spoljnih poslova i zamenik nemačkog kancelara i Norbert Retgen, predsedavajući spoljnopolitičkog odbora nemačkog Bundestaga).\nOdnos Evropljana prema SAD se radikalno promenio, pokazuje istraživanje objavljeno19. januara, čiji su autori Mark Leonard, jedan od osnivača i direktor ovog tink-tenka i Ivan Krastev, predsedavajući Centra za liberalne strategije iz Sofije i stalni član Instituta za društvene nauke u Beču. Zaključak je da je došlo do krize američke moći i da Evropljani više ne veruju u SAD kao globalnog lidera, u svetu koji je prošao kroz duboke geopolitičke promene. Većina ispitanih pozdravlja pobedu Džoa Bajdena na predsedničkim izborima, ali smatra da je američki politički sistem urušen i nema poverenja u američke glasače, koji bi za četiri godine mogli da izglasaju nekog novog Trampa. Evropljani ne žale za Trampom, ali smatraju da će njegovo nasleđe još dugo biti prisutno. Amerikanci imaju novog predsednika, ali ne i novu državu, navodi se u istraživanju koje je rađeno pre upada Trampovih pristalica na Kapitol hil, pa je pretpostavka da je nepoverenje u američku demokratiju nakon ovih događaja još veće. Bajden će biti suočen sa promenjenom slikom o Americi, koju veliki broj Evropljana danas vidi kao sebičnu, nepouzdanu i slabu.\nAmeričko društvo ostaje „duboko ranjeno, a Evropa s trajnim osećajem nervoze i zabrinutosti za budućnost dugogodišnjeg saveznika“, izjavio je Karl Bilt komentarišući izveštaj.\nEntoni Blinken/Foto: Printscreen(Radio Slobodna Evropa)\nBerlin važniji od Vašingtona\nViše od 60 odsto ispitanih se slaže da Evropska unija ne može da se osloni na američki odbrambeni „kišobran“, uspostavljen u vreme hladnog rata kao odbrana od spoljnih pretnji. Dve trećine veruje da EU treba da razvije svoj sistem odbrane, prema istraživanju u kome je učestvovalo 15 000 ispitanika iz jedanaest zemalja (Francuska, Nemačka, Danska, Mađarska, Italija, Holandija, Poljska, Španija, Švedska i Velika Britanija, iako više nije u EU). Poverenje u SAD ima najmanje ispitanika (10 odsto), najviše je onih koji veruju u Evropu (35 odsto), a potom dolaze pesimisti, oni koji veruju da je Evropska unija na silaznoj putanji (Nemci, na primer, više veruju u EU od Francuza, na šta utiče i stepen privrednog razvoja u ovim zemljama). Evropljani više veruju u političke sisteme svojih zemalja nego u američku demokratiju; umesto u Vašingtonu najvažnijeg partnera vide u Berlinu. Pitanje je kako će se Berlin postaviti prema Vašingtonu, jer je značajan broj političara u Nemačkoj još uvek proatlantski orijentisan, za razliku od Francuske, za koju je suverenitet u odnosu na SAD jedna od glavnih političkih smernica još od vremena Šarla de Gola. Nemačka zbog svoje prošlosti izbegava da preuzme vodeću političku ulogu u Evropskoj uniji, što je ambicija Francuske, koja, međutim, nije ni blizu ekonomski moćna koliko Nemačka.\nNepoverenje u SAD kao globalnog lidera više ne deli Evropsku uniju na „stare“ i „nove“ članice, kao u vreme Džordža Buša i njegovog pohoda na Irak, kada su se novopridošle zemlje sa istoka EU svrstale uz Vašington, dok je većina zemalja osnivača, sa Francuskom na čelu, bila protiv. Sada je taj otklon prema Vašingtonu prisutan u svim zemljama u kojima je rađeno istraživanje, pa i u evroskeptičnoj Poljskoj, jednoj od glavnih američkih saveznica u Evropi.\nKakvi će, dakle, biti transatlantski odnosi posle Trampa? Bajdenova pobeda otvara put ka snaženju evroatlantizma, ka bližim političkim, ekonomskim i vojnim vezama Evropske unije i SAD, ali Vašingtonu će biti teže da ubedi Evropljane da se stave na njegovu stranu protiv Kine. Slabljenje SAD na međunarodnoj sceni ima geopolitičke posledice: većina veruje da će Kina za desetak godina biti snažnija od SAD i želi da njihova zemlja, umesto da se priklanja Vašingtonu, ostane neutralna u sukobu sa Kinom ili Rusijom.\nBez svrstavanja uz SAD protiv Kine\nEvropljani se snažno protive novom hladnom ratu sa Kinom, iako ih ne privlači kineski model. U Evropi, na primer, kinesku politiku prema pandemiji, diplomatiju maski a potom i vakcina, vide kao primer hegemonističkih ambicija Kine. Mišljenje je, međutim, da treba naći evropski „srednji put“, nezavisnu poziciju u odnosu na Kinu, umesto da se sledi američka politika. Evropljani takođe očekuju da EU zauzme tvrđu poziciju prema SAD kada je reč o ekonomskim pitanjima.\nNajveći broj ispitanika u ovom i drugim istraživanjima podržava ideju suverene i autonomne Evrope. Dok političari pod evropskim suverenitetom podrazumevaju veći uticaj Evropske unije na svetskoj pozornici, za građane je to neutralna pozicija u sukobu SAD i Kine. Za učesnike istraživanja „evropski suverenitet nije ulazak u međunarodnu politiku na velika vrata, već izlaz u slučaju opasnosti od bipolarnog sveta sutrašnjice“, primećuju autori i poručuju da će javno mnjenje imati veći uticaj na prekoatlantske odnose nego što je to ranije bio slučaj.\nZa vreme hladnog rata javno mnjenje je igralo drugorazrednu ulogu u transatlantskim odnosima, koje su političke elite smatrale državnim interesom. Evropske vlade su zato bile spremne da idu protiv mišljenja javnosti, zbog svrstavanja sa SAD koje su ih štitile od Sovjetskog saveza. Nakon hladnog rata, sve je teže bilo ubediti ih da se priklone odlukama Vašingtona sa kojima se javnost ne slaže. „Evropske vlade će pokušati da izgrade bliske odnose sa Bajdenovom administracijom, ali neće imati podršku javnosti za ustupke koji se tiču pitanja od nacionalnog značaja“, konstatuju autori.\n„Na transatlanske odnose u 2020-im godinama u Evropi i Americi ne gleda se kao na egzistancijalno pitanje“, zbog čega su prisutniji različiti politički pogledi, navodi se u zaključcima istraživanja. Evropljani, na primer, sa negodovanjem posmatraju vrtoglavo bogaćenje američkih tehnoloških divova u uslovima svetske pandemije, dok je većina ekonomija, uključujući i američku, u komi. Raspoloženje javnosti se sve više odražava na politiku.\n„Potrebne su nove transatlantske veze, zasnovane na uzajamnom saznanju da savez između SAD i Evrope nije dovoljan da se preoblikuje svet“, zaključuju autori istraživanja.


POBUNA RADNICA U KRAGUJEVCU: RADE PO 12 SATI PRIMAJU MINIMALNE ZARADE – NovostiDana.rs\nPOBUNA RADNICA U KRAGUJEVCU: RADE PO 12 SATI PRIMAJU MINIMALNE ZARADE\n„Ove radnice, bez obzira na prekovremeni i noćni rad, imaju zaradu u visini minimalne zarade u kojoj je sadržan i topli obrok, što je nezakonito. Proverom su utvrdile da neke od njih nemaju uplaćeno zdravstveno osiguranje“, navodi se u saopštenju sindikata.\nIstaknuto je da su radnice, njih 400, odlučile da se „suprostave višegodišnjem zlostavljanju“, kojem su izložene od kada je Zastava tapacirnicu privatizovalo slovenačko preduzeće Fori tekstil (Textile) koje se bavi proizvodnjom navlaka na naslone za glavu i ruke u automobilima.\n„Druga smena radnica došla je u 14 časova u fabriku, četiri sata pre određenog termina, insistirajući na osmočasovnom radnom vremenu.\nRadnice iz prve smene pomerile su se sa svojih radnih mesta, a njihova mesta zauzele su radnice iz druge smene, koje su radile do 22 sata i potom otišle svojim kućama“, saopštio je sindikat.\nNavodi se da je usledila i „strahovita“ pretnja otkazima kao i ucene rukovodstva preduzeća, ali to radnice nije pokolebalo.\nKako tvrdi Samostalni sindikat Kragujevca, radnice ukazuju i na to da se telefonskim pozivima obaveštavaju kada treba da dođu da rade, na normative koje skoro niko ne može da dostigne, manipulacije sa obračunom zarade, koeficijentima po kojima se obračunavaju.\nOne sumnjaju i da ima više obračunskih listića za istog radnika, a žale se i na „povišen i osoran ton“ rukovodstva fabrike, kao i na „gađanje jedne radnice radnim predmetom“.\nPovezanoKragujevac, radno vreme, štrajk\nШумадские и ужицкие русские\nEvropska unija ulaže u poslovnu i javnu infrastrukturu u Svilajncu i Kragujevcu\nУхапшен Д.Ј. из Крагујевца због пет тешких крађа у Зајечару\nУ недељу тестирање за преквалификације у ИТ сектору\nPokret Protiv diktature negirao da nije protestovao zbog Zakona o radu


Nacisti vs komunisti - DIALOGOS\nPočetna/Featured/Nacisti vs komunisti\nNacisti vs komunisti\nSvi bi trebalo da pozdravimo skorašnje debate u Evropi o stavljanju van zakona komunističkih i nacističkih simbola. Nema potrebe da raspravljamo o tome da li su nacisti ili komunisti ubili više ljudi i prouzrokovali više patnji. I jedni i drugi su ih počinili mnogo. Takođe je važno da se oba ova pokreta identifikuju kao dve praktične primene socijalističke doktrine. Osnovna premisa socijalističke literature jeste da su socijalističke institucije sposobne da ostvare “pravedno” društvo. Ta premisa je socijalističkim praktikantima obezbedila filozofsko utemeljenje i političko opravdanje za zamenu vladavine prava i individualne slobode vladavinom ljudi (nadalje: arbitrarna država) i za njihovu navodnu brigu za “narod”. Termin “narod”, omiljeni kliše svih socijalističkih vođa, predstavlja puku verbalnu fasadu iza koje vladajuća elita krije svoje privatne ciljeve.\nDvadeseti vek je bio svedok uspona i pada dveju glavnih primena socijalističke doktrine: nacional-socijalizma i marksizma-lenjinizma. Poput suparničkih porodica u podzemlju, nacional-socijalizam i marksizam-lenjinizam su bili u međusobnom ratu (hladnom i toplom), kao i sa ostatkom sveta. Nijedan od njih nije ispunio svoja obećanja. Drugi svetski rat je uništio Hitlerov socijalizam, dok se marksizam-lenjinizam raspao sam od sebe.Nacional-socijalistima i komunistima su zajedničke mnoge političke i ekonomske premise socijalističke doktrine. I jedni i drugi sprovode komandne ekonomije. Od pojedinca prave puko oruđe za ostvarenje ciljeva njihovih vladajućih elita. Nacional-socijalizam i marksizam-lenjinizam su neprijateljski nastrojeni prema društvu privatno-vlasničke tržišne ekonomije, i u skladu s tim, društvu slobodnih i odgovornih pojedinaca. Oni se zalažu za veliku i aktivnu državu, stvaraju obuhvatne socijalne programe i ne daju prebijenu paru za vladavinu prava. Nacional-socijalizam i marksizam-lenjinizam su bili jednako nemilosrdni u gonjenju svojih primarnih meta: pre svega, inferiornih rasa i buržoazije.\nIzmeđu nacional-socijalizma i marksizma-lenjinizma postoje, takođe, i neke fundamentalne razlike. Komunisti su gajili otvoreno neprijateljstvo prema vlasničkim pravima, dok su se nacional-socijalisti zadovoljavali kontrolom i nadziranjem ponašanja privatnih vlasnika. Nacional-socijalisti su borbu za rasnu čistotu unutar nacionalnih granica videli kao glavni mehanizam razvoja njihove vrste socijalizma. Komunisti su, s druge strane, klasnu borbu proletarijata u internacionalnim okvirima smatrali polugom razvoja marksističko-lenjinističkog tipa socijalizma. Pozni G. Warren Nutter, visoko cenjeni ekonomista, o komunističkom režimu je rekao sledeću stvar: “Lenjinov genije je bio taj koji je shvatio važnost ulepšavanja sovjetskog sistema demokratskim ruhom. Ako narod želi Ustav, dajte mu ga, uključujući i povelju o pravima. Ako žele parlament, dajte im i to. I pravosudni sistem. Ako žele federalni sistem, stvorite i taj mit. Povrh svega, dajte im izbore, jer je čin glasanja ono što običan čovek najčešće povezuje sa demokratijom. Dajte im sve to, ali osigurajte da to neće imati uticaja na to kako će stvari biti vođene.”\nPiše: Svetozar Pejović\n»IN MEMORIAM« – Dr. Ahmed Smajlović (1938-1988)\nŠvicarska antiizbjeglička politika u Drugom svjetskom ratu


Eksplozije u Bagdadu u vreme pogubljenja Alija – Nadlanu.com\nEksplozije u Bagdadu u vreme pogubljenja Alija\nBAGDAD, 25. januara 2010. (Beta-AP) - U iračkoj prestonici Bagdad danas su se desila tri samoubilačka napada, nekoliko minuta pre vesti da je pogubljen bivši irački zvaničnik Ali Hasan al-Madžid, koji se smatra odgovornim za smrt 5.000 Kurda i velikog broja šiita.\nU eksplozijama, jedna za drugom u roku od 15 minuta, u centru Bagdada nedaleko od tri hotela popularna među stranim novinarima i poslovnim ljudima, poginulo je najmanje 36, a povređeno 80 ljudi, naveli su zvaničnici službe bezbednosti.\nZa sada još niko nije preuzeo odgovornost za današnje napade, ali je portparol vlade Ali al-Dabagh naveo da oni "predstavljaju nastavak aktivnosti pobunjenika povezanih sa režimom (bivšeg predsednika) Sadama Huseina".


Isključite obaveštenje o prenosu broja između operatera - Baguje.COM\nDalibor Lukić · 1. 11. 2011.\nOd kada je RATEL omogućio prenos brojeva mobilnih telefona između operatera, za četiri meseca preneto je preko dvadeset hiljada brojeva. Međutim, po zakonu koji je propisao RATEL kada pozivate broj koji je prebačen u drugu mrežu govorni automat obavestiće vas o prenosu telefonskog broja, kada pozovete taj broj.\nTo i nije tako strašno, međutim ako pozivate broj nekoliko puta dnevno počinje da vas nervira jer kad god pozovete čuće se obaveštenje o prenosu broja. Ovo obaveštenje može se isključiti. Isključivanje ove opcije vrši pozivaoc pozivanjem svog operatera i zahtevati isključivanje ove usluge, dok vlasnik prenetog broja ne može deaktivirati ovu opciju.\nPozivni brojevi operatera\nmt:s – 064/789\nVip – 060/1234\nTelenor – 063/9000\nUkoliko Vam kasnije zatreba informacija o broju da li je prenet ili ne možete proveriti na adresi http://www.prenesibroj.rs/\nSledeći članak [MTS] Moj halo ton još jeftinije\nPrethodni članak Najslađi internet sajt


Studiranje u Francuskoj | Studije i školovanje u Francuskoj\nFrancuska ima dugu istoriju obrazovanja, koja je u neprekidnom razvoju u skladu sa industrijama i vodećim trendovima.\nVeliki broj studenata iz celog sveta odlučuje da studije nastavi u Francuskoj upravo zbog tradicionalno kvalitetnih studijskih programa i najveći broj studenata upisuje studije iz oblasti inženjeringa, administracije, menadžmenta, prava, finansija, IT-a.\nFrancuska je oduvek važila za jednu od najstarijih prestonica visokog obrazovanja kroz istoriju. Danas ima preko 3,500 državnih i privatnih obrazovnih institucija koje uključuju univerzitete, Grandes Ecoles, i specijalizovane institucije kao što su umetničke škole i škole arhitekture. Preko 1,500 programa je u ponudi na engleskom jeziku.\nNajveći broj internacionalnih studenata se odlučuje za studiranje na univerzitetima koji nude osnovne, master i doktorske studije.\nDvogodišnje studije - Nose 120 ESPB, i ove studije predstavljuju ili prve dve godine osnovnih studija, ili pripremne kurseve za Grandes Ecoles. Nakon ovih studija studenti odlučuju da li će nastaviti studije ili potražiti zaposlenje sa kvalifikacijom diplome.\nOsnovne akademske studije - Uglavnom traju 3 godine i nose 180 ESPB.\nMaster akademske studije - Mogu da traju od 1 do 3 godine, i da nose od 60 do 180 ESPB, sve u zavisnosti od oblasti studiranja, međutim najčešće traju 2 godine i nose 120 ESPB.\nKurs francuskog jezika - U Francuskoj je moguće usavršavati francuski jezik na kursu jezika.\nAkademska godina u Francuskoj počinje u zimskom semestru, odnosno u septembru ili oktobru, sve u zavisnosti od plana početka studijskog programa. Školska godina podeljena je na dva semestra, zimski i letnji.\nNeke institucije nude i više upisnih rokova u toku godine.\nStipendije internacionalnim studentima u Francuskoj dodeljuju država, lokalne vlasti, obrazovne institucije na osnovu stepena studija, oblasti studiranja i drugih kriterijuma.\nDržavne stipendije - Stipendije od strane države dodeljuju se u saradnji sa Ministarstvom inostranih poslova i francuskim ambasadama širom sveta. Neke stipendije dodeljuje i Ministarstvo visokog obrazovanja i istraživanja na osnovu socijalne situacije. Lokalne vlasti takođe izdvajaju sredstva za finansiranje internacionalnih studenata koji studiraju na teritoriji pod njihovom vlašću. Najčešće su te stipendije namenjene studentima doktorskih i postdoktorskih studija.\nStipendije od strane države u saradnji sa javnim organizacijama - Ministarstvo visokog obrazovanja i istraživanja i određene organizacije koje se bave istraživanjima stipendiraju istraživanja studentima doktorskih i postdoktorskih studija.\nStipendije koje nude obrazovne institucije - Obrazovne institucije takođe dodeljuju stipendije internacionalnim studentima sve u zavisnosti od njihovog uspeha, zasluge, oblasti studiranja, itd.\nEU/EEZ i švajcarski državljani ne moraju aplicirati za studentsku vizu bez obzira na period na koji upisuju studije.\nDržavljanima koji nemaju pasoš EU za studijske programe do 3 meseca nije potrebna viza, dok za studije koje traju duže od 3 meseca moraju aplicirati za long term vizu koja se izdaje na period do godinu dana. Viza je ujedno i boravišna dozvola. Viza može da se obnovi iz Francuske, a u zavisnosti od trajanja programa prilikom obnove može da se potraži na ceo period studiranja.\nZašto studirati u Francuskoj\nObrazovne institucije i kvalitetni studijski programi - Francuska ima preko 70 univerziteta, više od 220 inženjerskih obrazovnih institucija, preko 150 institucija za biznis i menadžment, 120 državnih umetničkih škola, 20 arhitektonskih škola, i preko 3,000 različitih instituta za sticanje međunarodno priznatih i visokokvalitetnih studijskih programa, od kojih je preko 1,500 na engleskom jeziku.\nKulturno nasleđe - Francuska ima dugačku i bogatu istoriju koja se ogleda u njenom kulturnom nasleđu, među kojima se veliki broj znamenitosti nalazi i na UNESCO-voj listi.\nStandard i životni stil - Visok životni standard i stil su nadaleko poznati. Mnogobrojni kulturni događaji, francuska kuhinja i moda samo su neki od popularnih segmenata života u Francuskoj.\nTurizam - Najpopularnija turistička destinacija na svetu krije nestvarne prirodne lepote, bogatu kulturu, gastronomiju, i koji čine svaki njen kutak jedinstvenim i vrednim posete. Slobodno vreme u Francuskoj možete posvetiti upravo putovanju kroz nju.\nBezbednost - Francuska je bezbedna zemlja. Njena vlada ulaže značajna sredstva u razvoj i postavljanje sigurnosnih sistema iz preventivnih razloga.


Stjepan Stipe Đerek - Narodni heroj iz Bugojina ( BiH ) | Yu NoStAlGiJa |\nStjepan Stipe Đerek – Narodni heroj iz Bugojina ( BiH )\nStjepan Stipe Đerek rođen je 7. septembra 1912. godine u selu Ljubnić, kod Bugojna. Potiče iz siromašne seljačke porodice. Zbog nedostatka materijalnih sredstava, posle završene osnovne škole, nije mogao nastaviti dalje školovnja, pa je ostao na selu i pomagao ocu u seoskim poslovima. Pošto nije želeo da se pomiri sa teškim životom, siromašnog seljaka, pošao je u svet. Najpre je došao u Sarajevo, gde je radio fizičke poslove, a potom je radio i u nekim drugim gradovima Bosne i Hercegovine. Godine 1928, kao šesnaestogodišnjak, otišao je u Belgiju, gde je osam godina radio u rudnicima. Kao rudar, pristupio je radničkom pokretu i učestvovao u političkim i tarifnim akcijama.\nStjepan Stipe Đerek\nGodine 1936, počeo je građanski rat u Španiji i Stipe je dobrovoljno, među prvim jugoslovenima, otišao da se bori za Špansku republiku. Za razliku od ostalih Jugoslovena, koji su većinom bili u pešadijskim i artiljerijskim, on je bio jedini Jugosloven u inženjerijskim jedinicama Španske republikanske armije. Zbog svojih zasluga na frontu, početkom 1939. godine, primljen je u članstvo Komunističke partije Jugoslavije. Poslije poraza španske republike, 1939. godine, zajedno sa ostalim borcima internacionalnih brigada, bio je zatvoren u logoru u Francuskoj.\nPolovinom 1940. godine, uspjeo je da se sa jednom grupom španskih boraca, prebaci u Jugoslaviju. Po dolasku u zemlju, vratio se u rodni kraj. Pošto je kao španski borac, bio na meti policije, više puta je bio hapšen i maltretiran, a krajem 1940. godine je pozvan u rezervni sastav Vojske Kraljevine Jugoslavije. U rezervi ga je zatekao Aprilski rat i kapitulacija. Posle kapitulacije bio je zarobljen, ali je koristeći svoje iskustvo iz Španskog građanskog rata, uspeo da pobegne iz zarobljeništva i vrati se u rodno mjesto.\nPošto u njegovom mjestu nije bilo organizovanih snaga Narodnooslobodilačkog pokreta, a nije imao nikakve veze sa organizatorima ustanka u udaljenom Janju, Stjepan Stipe Đerek je tek aprila 1942. godine stupio u partizane. Kada su italijanske trupe s mesnom ustaškom milicijom preduzele akciju „čišćenja“ na Zijametu i Skakavcu, gde se tada nalazio jedan bataljon Trećeg krajiškog partizanskog odreda, Stipe se pridružio miliciji koju je predvodio ustaški logornik u Bugojnu, Nikola Jurišić. U toku borbe je iskoristio priliku kada je ostao sam s logornikom i ubio ga. Potom je uzeo njegovo oružje i obavestio ustaše da je logornik poginuo, na što su se oni razbežali, a on se „predao“ partizanima. Tako se našao u Petom bataljonu Trećeg krajiškog partizanskog odreda.\nPošto ga partizani nisu dobro poznavali, u početku su se prema njemu držali rezervirano, ali je Stjepan Stipe Đerek svojim ljudskim kvalitetama i izvanrednom hrabrošću u borbi stekao poverenje svojih saboraca. Tako je, krajem juna 1942. godine, golim rukama zarobio top od domobrana kod Grdova, nedaleko od Jajca, rastjeravši posadu. Drugi put se kod Jajca prikrao ustaši koji je čuvao stražu, ubio ga i zapljenio mitraljez.\nStjepan Stipe Đerek poginuo je, u jurišu na neprijateljski bunker, na Bravnicama, ispod Ćusine, kod Jajca, početkom jula 1942. godine.\nUkazom predsednika Federativne Narodne Republike Jugoslavije Josipa Broza Tita, 27. jula 1953. godine, proglašen je za narodnog heroja.\nspanski gradjanski rat\nPrevious articleVida Janežić – Narodni heroj iz Tolmina ( Slovenija )\nNext articleLizika Jančar Majda – Narodni heroj iz Maribora ( Slovenija )\nBekim Fehmiu glumac koji je odbio igrati pred licima ubojica\nslovenac - June 13, 2021\nAlbin Herljević – Narodni heroj iz Tuzle ( BiH )\nZapadna civilizacija će nepovratno propasti ako ne uvede komunizam i socijalizam\nČetiri decenije od Titove smrti\nivana - May 4, 2021\nSalihagić Himzo – Narodni heroj iz Duvna (BiH)\nMARIJA NA PRKOSIMA-Branko Ćopić\nSa Banijcima na Sutjesci – Dr Ivan RIBAR\n“Zvezdana bajka o Vjazmi”: Da li je živa devojčica iz jedne od najpoznatijih pesama Mire Alečković?\nEkonomska blokada Jugoslavije i smjeli potezi\nslovenac - May 5, 2021


SOVJETSKA KRSTAREĆA RAKETA U FINSKOM JEZERU - PAD ZBOG KOG JE DRHTALA SKANDINAVIJA | Ekspres.net\nSOVJETSKA KRSTAREĆA RAKETA U FINSKOM JEZERU - PAD ZBOG KOG JE DRHTALA SKANDINAVIJA\nSporazum o likvidaciji raketa kratkog i srednjeg dometa naći će se i ove godine u centru pažnje dve supersile, gde je američki predsednik Donald Tramp već najavio svoj izlazak iz njega i prestanak njegovog jednostranog važenja, s čime je najavljena i nova oružana trka na relaciji SAD - Rusija.\nUjedno ove godine navršava se i 34 godine od objavljivanja priče o zalutaloj sovjetskoj krstarećoj raketi, koja je pala u jezero u Finskoj, a čije otkrivanje je 10 dana kasnije izazvalo buru s obe strane Atlantika i ubrzalo neophonost da se zaključi sporazum o likvidaciji raketa kratkog i srednjeg dometa, što će tek poći za rukom Reganu i Gorbačovu 1987. godine.\nKrajem decembra 1984. godine tadašnja Sovjetska ratna mornarica u Barencovom moru izvodila je uobičajene manevre. Deo podmornica Severne flote nalazio se u blizini norveške obale - oko zone gde se inče nalazi najkraći vazdušni koridor za prelt balističkih raketa iz SAD prema Sankt Petrburgu i Moskvi.\nTokom vežbe sovjetska ratna mornarica 28. decembra 1984. sa ispalila je protivbrodsku krstareću raketu SS-N-3 " Šedok" sa napadne nuklearne podmornice " Echo II" na zamišljeni cilj. Međutim raketa je iz nepoznatih razloga krenula u sasvim suprotnom pravcu prema kopnu. Krstareći projektil je opažen istog dana u 12.30 sati iznad doline Pasvik, a let je nastavljen sve do jezera Enare u Finskoj gde se i srušio.\nNovinar Vašington Tajmsa u pisanju svog članka pozivao se na izjave neimenovanih izvora iz bezbednosno- obaveštajnih krugova vlade SAD koji su mu rekli da protivbrodski krstareći projektil SS-N-3 " Šedok" nije bio naoružan nuklearnom bojevom glavom jačine 350 kilotona, sa kojim su inače ove raketa na sovjetskim krstaricama, razaračima, ali i tadašnjim napadnim nuklearnim podmornicama bile naoružane. Bezbednosni izvori potvrdili su i da se radi o starijem tipu projektila SS-N-3. Inače ovaj projektil se izrađivao u nekoliko verzija, za lanisranje sa kopna, površinskog broda, ali i podmornica. Inače raketa je prema njegovim navodima bila u vazduhu 20 minuta i letela je na prosečnoj visini od 4 km, ali isto tako nije bila registrovana od strane norveških i finskih radara. Zanimljivo je bilo da su Norvežani već tad bili uključeni u zajednički radarski sistem NATO poznat po skraćenici NADGE, dok su Finci tada tek uhodavali svoju radarski mrežu koja je nastala kombinacijom radara sovjetske i zapadne proizvodnje.\nPosle podmornica klase Juliet sledeći tip sovjetskih nuklearnih podmornica naoružanih krsatrećim projektilima bio je Projekt 675 Dekabrist (Eho II) podvodnog deplasmana 5760 tona, dužine 115,4 m, brzine 23 čv i dubine ronjenja 240 m. Namena Projekta 675 trebala je biti napad na velike flotne sastave, a posebno uništenje nosača aviona, za razliku od podmornica Projekta 659 koje su bile namenjene za napade na ciljeve na kopnu. Ove podmornice imale su po osam krstarećih projektila P-6 Progress (NATO oznake SS-N-3A Shaddock A) brzine 1,2 Macha i dometa 350 km. Lanseri su bili ugrađeni na isti način kao i kod prethodne klase, a od izranjanja podmornice do lansiranja projektila trebalo je da prođe 20 minuta. U sklopu Projekta 675M osam tipova ovih podmornica je početkom osamdesetih godina prošlog veka dobilo nove protivbrodske projektile P-5oo Bazalt 1,7 Maha i dometa 550 km.\nNastala je u Opitno -konstrukcionom birou OKB-52 kao raketni protivbrodski projektil dugog dometa za podvodno i površinsko lansiranje. Novi projekt dobio je naziv P-500 Bazalt (po NATO klasifikaciji SS-N-12 Sandbox). Kao temelj tog sistema upotrabljena je raketa 4K80. Raketni sistem P-500 Bazalt postao je jedna od najvećih tajni bivšeg SSSR-a. Slike sistema ili same rakete izvan lansera nisu nikada objavljene u javnosti. Početna ispitivanja započeta su 1969. a operativna služba započela je 1975. Raketa P-500 Bazalt je u obliku dugačke olovke sa složenim krilima i repnim stabilizatorima. Njena dužina iznosi 11,7 metara, a širina tela rakete iznosi 0,88 m. S raširenim krilima raspon rakete iznosi 2,6 m. Raketu tešku 4800 kg moguće je lansirati s površinskih brodova i podmornica u zaronjenom stanju na ciljeve udaljene do 550 km. Ovaj raketni sistem bio je prvi u protivbrodskom arsenalu SSSR-a koji je dobio digitalni procesor koji je upravljao algoritmom napada rakete na njene ciljeve. Ugrađeni algoritam je upravo ono što je najviše uteralo strah u kosti, zapadnim mornaričkim stratezima. Naime, posle podvodnog lansiranja sa dubine 30-50 m rakete kreću prema svojim ciljevima. Jedna od njih (određena algoritmom) "iskače" i penje se na visinu višu od 7000 m. Pri brzini od gotovo 2 maha uključuje svoju radarsku glavu za pretraživanje i preko zaštićenog data-linka šalje podatke ostalim raketama koje na visini do 30 m iznad površine mora.\nSAD norveska Sovjetski savez skandinavija Finska raketni incident nukelarne podmornice P-500 balzat


Another black dress | Beba Göttel\nJa nastavljam sa kupovinom crnih haljina,jer jednostavno to je prvo sto privuce moju paznju,pokusavala sam se da se oduprem i kupim u nekoj drugoj boji ali nije uspevalo,tako da sam prestala da se odupirem i nastavila da se "lepim" za njih :)) kako vam se cini?\nLejla 27. јануар 2013. 16:21\nSve dok ti ovako savršeno stoje kao ovaj klasična ovdje slobodno ih kupuj :)\nBeba Gottel 28. јануар 2013. 07:19\nUnknown 28. јануар 2013. 05:35\nFantastična klasična haljina! Dok pregledah slike već mi je milion kombinacija palo na pamet! Moći ćeš doživotno da je nosiš, sjajan izbor!\nBeba Gottel 28. јануар 2013. 07:18\nMozes mi slobodno dati neki predlog s obzirom da nisam bas najkreativnija u zadnje vreme :D\nАнониман 29. јануар 2013. 06:53\nJa ne prestajem da kupujem cipele u crvenoj boji, npr! :-D Divna je haljina i ta ogrlica je isto super!\nAnna and Klaudia 29. јануар 2013. 13:47\nSvetlana 01. фебруар 2013. 03:35\nLepa ti je haljina :)\nLali 06. фебруар 2013. 07:21\nUnknown 12. фебруар 2013. 09:09\nHaljina ti divno stoji i prelep je model. Zaista mozes da je kombinujes na milion nacina. Od neon boja pa do texas jakne ili chanel blejzera, zavisi od prilike. Prelepa si devojka, malcice samo zameram, a to se da ispraviti, ambijent u kojem se slikas. Slike su malo tamne, a iza tebe se vidi svasta. Mislim da bi trebala pozadina da bude malo, da kazem, cistija za ovakvo slikanje. Ne zameri, ali videces ...


Organizacija društvenog aktivizma » Evropski sud za ljudska prava pokrenuo postupak zbog iseljenja neformalnog naselja Grmeč u Beogradu\nSmatrajući da rušenje kuća u kojima interno raseljeni Romi stanuju u neformalnom naselju Grmeč od 1999. godine bez obezbeđivanja alternativnog smeštaja, u roku od samo jednog dana i bez ikakve podrške nadležnih službi, te njihovo praktično beskućništvo dovode do povrede zabrane nečovečnog i ponižavajućeg postupanja iz čl. 3. EKLJP i povrede prava na poštovanje privatnog i porodičnog života iz čl. 8. EKLJP, a u vezi sa zabranom diskriminacije iz čl. 14. Konvencije, Komitet pravnika za ljudska prava podneo je zahtev Evropskom sudu za ljudska prava da obustavi postupak prinudnog rušenja objekata u kojima Romi stanuju dok im se ne pronađe adekvatan alternativni smeštaj i ne obezbedi poštovanje procedure za sprovođenje iseljenja koje će biti u skladu sa međunarodnim pravom ljudskih prava.\nRok za odgovor Republike Srbije na pitanja koja joj je Sud poslao u vezi sa ovim slučajem istekao je juče a u nastavku postupka Sud će doneti konačnu odluku o izricanju privremene mere. U svojoj dosadašnjoj praksi Evropski sud za ljudska prava samo je u najtežim slučajevima pokretao postupke za izricanje privremenih mera u situacijama koje su se ticale prinudnih iseljenja.\nOčekujemo da Republika Srbija ne čekajući konačnu odluku Evropskog suda za ljudska prava obustavi postupak iseljenja neformalnog naselja Grmeč, da u potpunosti poštuje ratifikovane međunarodne ugovore i da obezbedi adekvatan alternativan smeštaj stanovnicima ovog naselja.\nZa dodatne informacije možete se obratiti Danilu Ćurčiću.


Politički diskurs o Kosovu i Metohiji u nedeljnicima NIN i Tajm od 2000. do 2013. godine\nU ovoj doktorskoj disertaciji urađeno je kontrastivno istraživanje političkog diskursa žanra njuzmagazina u dva različita politička, društvena, kulturna i jezička konteksta. Predmet ovog rada je analiza retoričkih i jezičkih jedinica u nedeljnicima Tajm i Nin o Kosovu i Metohiji s obzirom na važnost teme i njenu zastupljenost u tekstovima oba nedeljnika. Da bismo istražili retoričku i jezičku strukturu diskursa njuzmagazina, naše istraživanje koncipirali smo na tri nivoa: tekstualnom, intertekstualnom i kontekstualnom. Na osnovu predmeta, ciljeva i hipoteza definisanih u ovom radu, kao i multidimenzionalnog nivoa analize, postavili smo relevantan i složen teorijski okvir koji se sastoji od: nove kontrastivne retorike i novih retoričkih žanr studija (New Rhetoric Genre Studies), kritičke analize diskursa, sistemske funkcionalne lingvistike, teorije vrednovanja, teorije ESP (English for Specific Purposes) i studija o ulozi medija u dva različita društvena konteksta...\npolitical discourse / micro-genre / generic and rhetoric structure / appraisal / intertextuality / contextuality / Kosovo / Serbia / politički diskurs / mikro-žanr / generička i retorička struktura / aprejzal / intertekstualnost / kontekstualni faktori / Kosovo / Srbija\nAU  - Zalad, Gordana\nUR  - http://eteze.bg.ac.rs/application/showtheses?thesesId=4176\nUR  - https://fedorabg.bg.ac.rs/fedora/get/o:13799/bdef:Content/download\nUR  - http://vbs.rs/scripts/cobiss?command=DISPLAY&base=70036&RID=48315407\nUR  - http://nardus.mpn.gov.rs/handle/123456789/7047\nUR  - http://rfpn.fpn.bg.ac.rs/handle/123456789/813\nAB  - This dissertation is a contrastive genre study of political discourse in newsmagazines in two different political, social, cultural and language contexts. The research object of the study is rhetorical and language analysis in the newsmagazines (Time and Nin) with a „common platform“ of subject matter on Kosovo, taking into account its importance and the number of texts devoted to Kosovo in both magazines. In order to investigate the rhetorical and language structure of newmagazinesʼ discourse, this cross-cultural study was structured on three levels: textual, intertextual and contextual. Based on subject, goals and hypotheses defined in the study, as well as on multidimensional level of analysis, we proposed relevant and complex theoretical framework the study draws on.The framework consists of: new contrastive rhetoric and new rhetoric genre studies, critical discourse analysis, systemic functional linguistics, appraisal theory, ESP theory and discussions of the role of the mass media in the two different social settings. The novelty of the study lies in the application of multidimensional approach based upon extensive and relevant theoretical framework in political discourse research. The novelty also lies in the representation and application of appraisal theory in Serbia. Contrastive genre research of the newsmagazines in two different political, social, cultural and language contexs is also new in Serbia...\nAB  - U ovoj doktorskoj disertaciji urađeno je kontrastivno istraživanje političkog diskursa žanra njuzmagazina u dva različita politička, društvena, kulturna i jezička konteksta. Predmet ovog rada je analiza retoričkih i jezičkih jedinica u nedeljnicima Tajm i Nin o Kosovu i Metohiji s obzirom na važnost teme i njenu zastupljenost u tekstovima oba nedeljnika. Da bismo istražili retoričku i jezičku strukturu diskursa njuzmagazina, naše istraživanje koncipirali smo na tri nivoa: tekstualnom, intertekstualnom i kontekstualnom. Na osnovu predmeta, ciljeva i hipoteza definisanih u ovom radu, kao i multidimenzionalnog nivoa analize, postavili smo relevantan i složen teorijski okvir koji se sastoji od: nove kontrastivne retorike i novih retoričkih žanr studija (New Rhetoric Genre Studies), kritičke analize diskursa, sistemske funkcionalne lingvistike, teorije vrednovanja, teorije ESP (English for Specific Purposes) i studija o ulozi medija u dva različita društvena konteksta...\nT1  - Political discourse on Kosovo and Metohia in the newmagazines NIN and TIME from 2000 to 2013\nT1  - Politički diskurs o Kosovu i Metohiji u nedeljnicima NIN i Tajm od 2000. do 2013. godine\nUR  - t-3880\nauthor = "Zalad, Gordana",\nabstract = "This dissertation is a contrastive genre study of political discourse in newsmagazines in two different political, social, cultural and language contexts. The research object of the study is rhetorical and language analysis in the newsmagazines (Time and Nin) with a „common platform“ of subject matter on Kosovo, taking into account its importance and the number of texts devoted to Kosovo in both magazines. In order to investigate the rhetorical and language structure of newmagazinesʼ discourse, this cross-cultural study was structured on three levels: textual, intertextual and contextual. Based on subject, goals and hypotheses defined in the study, as well as on multidimensional level of analysis, we proposed relevant and complex theoretical framework the study draws on.The framework consists of: new contrastive rhetoric and new rhetoric genre studies, critical discourse analysis, systemic functional linguistics, appraisal theory, ESP theory and discussions of the role of the mass media in the two different social settings. The novelty of the study lies in the application of multidimensional approach based upon extensive and relevant theoretical framework in political discourse research. The novelty also lies in the representation and application of appraisal theory in Serbia. Contrastive genre research of the newsmagazines in two different political, social, cultural and language contexs is also new in Serbia..., U ovoj doktorskoj disertaciji urađeno je kontrastivno istraživanje političkog diskursa žanra njuzmagazina u dva različita politička, društvena, kulturna i jezička konteksta. Predmet ovog rada je analiza retoričkih i jezičkih jedinica u nedeljnicima Tajm i Nin o Kosovu i Metohiji s obzirom na važnost teme i njenu zastupljenost u tekstovima oba nedeljnika. Da bismo istražili retoričku i jezičku strukturu diskursa njuzmagazina, naše istraživanje koncipirali smo na tri nivoa: tekstualnom, intertekstualnom i kontekstualnom. Na osnovu predmeta, ciljeva i hipoteza definisanih u ovom radu, kao i multidimenzionalnog nivoa analize, postavili smo relevantan i složen teorijski okvir koji se sastoji od: nove kontrastivne retorike i novih retoričkih žanr studija (New Rhetoric Genre Studies), kritičke analize diskursa, sistemske funkcionalne lingvistike, teorije vrednovanja, teorije ESP (English for Specific Purposes) i studija o ulozi medija u dva različita društvena konteksta...",\ntitle = "Political discourse on Kosovo and Metohia in the newmagazines NIN and TIME from 2000 to 2013, Politički diskurs o Kosovu i Metohiji u nedeljnicima NIN i Tajm od 2000. do 2013. godine",\nurl = "t-3880"\nZalad, G.. (2016). Political discourse on Kosovo and Metohia in the newmagazines NIN and TIME from 2000 to 2013.\nZalad G. Political discourse on Kosovo and Metohia in the newmagazines NIN and TIME from 2000 to 2013. 2016;.\nZalad, Gordana, "Political discourse on Kosovo and Metohia in the newmagazines NIN and TIME from 2000 to 2013" (2016),


Svi mogu pomoći: 'Galebi' pokrenuli akciju prikupljanja novca za dječje igralište mališana iz Centra Šubićevac\nOBJAVA: 15.12.2018, 16:47h\nIZMJENA: 15.12.2018, 16:55h\nI mi se želimo igrati naziv geslo je pod kojim Moto klub Galebi organizira humanitarnu akciju s ciljem izgradnje igrališta za djecu s teškoćama u razvoju. Senzoričko igralište gradit će se u park šumi Šubićevac u sklopu postojećeg dječjeg igrališta, a polovicu troškova pokrit će Grad Šibenik, obavijestili su iz šibenskog Moto kluba Galebi.\n- Za projekt igrališta ishođene su sve potrebne dozvole, a sve je spremno za početak izgradnje koja je procijenjena na 600 tisuća kuna. Grad Šibenik će osigurati polovicu sredstava – stoji u objavi na Facebook stranici Moto kluba Galebi.\nKlub je osnovan 2006. Godine, a članovi djeluju humanitarno već niz godina. Iza njih je nekoliko uspješnih humanitarnih akcija, a kao najveće izdvajaju donacije šibenskoj bolnici, hitnoj pomoći, Cvjetnom domu te Centru za odgoj i obrazovanje Šubićevac.\n- Naša trajna i posebna veza sa štićenicima Centra za odgoj i obrazovanje Šubićevac nas je i potakla na ovaj projekt – izvijestili su.\nU akciji koju organiziraju moguće je sudjelovati uplatom na račun Cnetra za odgoj i obrazovanje Šubićevac naslovljenom 'Senzoričko igralište'.\nRačun je otvoren na Jadranskoj banci, a IBAN je HR 4723900011500142243.\nOBJAVA: 15.12.2018, 16:47h • IZMJENA: 15.12.2018, 16:55h komentara • ISPIŠI\nProvjerite program kulturno vjerske manifestacije koja se u Šibeniku održava ...


Izlagali pred 3.000 kolega - Vijesti.me\nFoto: Privatna galerija Autor: Slaviša Živaljević\nNa 18. Kongresu Evropskog koledža sportskih nauka, koji je održan u Barseloni od 26. do 29. juna 2013. godine, učestvovali su i prof. dr Duško Bjelica i dr Stevo Popović sa nikšićkog Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje.\nKongres u Barseloni “Objedinjavanje sportskih nauka” okupio je blizu 3.000 učesnika iz cijelog svijeta, što ga čini najprestižnijim u Evropi, a u njegovom radu Bjelica i Popović su u sekciji sportski menadžment izložili rad "Kako reklamiranje kroz sport funkcioniše na primjeru iz Crne Gore".\nBjelica i Popović su taj rad uradili u koautorstvu sa Damjanom Jakšićem sa Univerziteta u Novom Sadu i Georgiem Georgievim sa Univerziteta Ćirilo i Metodije u Skoplju.\nCilj naučnog skupa, čiji je domaćin bio Nacionalni institut Katalonije, bio je prikaz trenutnog stanja u različitim segmentima sportskih nauka, kao i promovisanje nauke u globalnom pogledu na multidiciplinarnu oblast sportskih nauka.\nEvropski koledž sportskih nauka je međunarodna neprofitna organizacija osnovana u Francuskoj 1995. godine sa ciljem promovisanja nauke i istraživanja u oblasti sportskih nauka i sprotske medicine.\npeace 5 godina i 4 mjeseca\nKo ne vjeruje sljedece godine moze da prisustvuje na ECSS Amsterdam 2015 i cuje nesto vise od izlaganja nasih autora. :-) Mada se bojim da autori ovih komentara nisu bili dalje od Rozaja, niti ce ikada.\nJesu li nasli Bjelici pistolj za pas?\nmanutd4Ever_ 5 godina i 4 mjeseca\nPomislih da su lagali pred 3000 kolega :)


Kušadasi leto 2022, aranzmani, hoteli, apartmani, povoljne cene | Supernova Travel\nKušadasi, jedno od glavnih letovališta Turske, pruža izuzetne uslove za nezaboravan odmor. Nalazi se, 90km južno od Izmira, trećeg grada po veličini u Turskoj. U blizini je veoma važnih istorijskih znamenitosti kao što su Efes, Didima, Priena, Milet...Kušadasi ima tipičnu mediteransku klimu sa toplim letima i blagim zimama, tako da turistička sezona traje dosta dugo.\nVeliki broj peščanih plaža kraj toplog, bistrog mora pružaju atraktivnu zabavu, kao što su: jedrenje, skijanje na vodi, odbojka na plaži ... U samom centru Kušadasija nalazi se bazar koji će Vam pružiti osećaj pravog Orienta - cenkanje je obavezno. Večernje sate možete provesti u jednom od restorana u centru i uživati u veoma ukusnim specijalitetima turske kuhinje.Za mlade i one koji se mladima osećaju Kušadasi nudi čuveni Bar street (ulicu barova) gde Vas očekuje neverovatan provod do ranih jutarnjih časova.\nInfinity by Yelken Aqua Park & Resort


2018 SILVER OZUJSKO PIVO\n2018 SILVER DRINK AND BEVERAGE CROATIA\nMoms and dads rule\nEma Dragojević, Junior brand manager\nKarla Stojić, Consumer digital and social media manager\nZlatko Novaković, Senior brand manager\nMatko Radovčić, Brand manager\nIvan Šuvar, Marketing director\nVanja Bartolec, Marketing manager\nIrena Kapetanović, Account Director\nMiro Perić, Creative Director\nAlmir Okanović, Chief Creative Director\nIvan Karaga, Graphic Designer\nPrijateljstva koja traju cijeli život su najčešće ona prijateljstva koja uzimamo zdravo za gotovo i nerijetko zanemarujemo. Ovom kampanjom pozivamo Žujine fanove da popiju jednu s onima koji su bezuvjetno i nepokolebljivo uz njih cijeloga života. Ključni izazov postavljen pred kampanju je bio održati ili blago povećati tržišni udio u Retail segmentu prije i tijekom izuzetno kompetitivnog blagdanskog dijela godine. Kampanja je premašila sve zadane ciljeve.


Od petka ulazak u Srbiju bez testa i samoizolacije - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Od petka ulazak u Srbiju bez testa i samoizolacije\nDnevnik Juga 2 седмице DRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac Ostavi komentar\nPočevši od petka, 22. maja, za ulazak u Republiku Srbiju neće biti potreban negativan test, niti posebna dozvola kako za domaće, tako i za strane državljane, a po preporuci Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva od zarazne bolesti COVID-19.\nSvim osobama koje ulaze na teritoriju Republike Srbije biće uručivana zdravstvena upozorenja u kojima se navodi da ulaze na teritoriju na kojoj virus još uvek cirkuliše, kao i načini prevencije infekcije.\nOva preporuka treba da bude potvrđena u četvrtak, na sednici Vlade Srbije.\nPrethodni Osnova škola „Vuk Karadžić“ i ove godine spremno dočekuje đake talentovane za matematiku i druge prirodne nauke\nSledeći Ipak bez sankcija za nenošenje zaštitinih maski


Articles by LEUTAR\n21. maja 2022. LEUTAR 0\nFondacija Eparhije zahumsko-hercegovačke i primorske „Sveti Vukašin“ organizuje humanitarnu akciju prikupljanja novca za operaciju oka dječaka iz Trebinja. „Povrijedio je oko kada je imao svega tri godine. Do sada je […]\n20. maja 2022. LEUTAR 0\nTamo imate nazive – plug in, strogi hibrid, blagi hibrid, električni automobil, rekao je Novalić Vlada Federacije Bosne i Hercegovine usvojila je odluku o davanju poticaja građanima za kupovinu električnih […]\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik pružio je danas podršku nastavku Misije Althea, tj. ostanku EUFOR snaga u državi. “Danas sam se sastao sa general-potpukovnikom Briceom Houdetom, operativnim komandantom […]\nV.d. direktora Instituta za javno zdravstvo Kostadin Vasić RS osuđen na 10 mjeseci zbog nanošenja teških povreda. Kostadin Vasić kadar Ujedinjene srpske i v.d. direktora Instituta za javno zdravstvo RS […]\n19. maja 2022. LEUTAR 0\nUčenici SŠC“Golub Kureš“ u Bileći završili su danas svoje srednjoškolsko obrazovanje. Osamdeset đaka Gimnazije, Ekonomske i Veterinarske škole proslavili su matursko veče u Domu kulture „Jevto Dedijer“. Nakon završnog časa […]\n1 2 … 2.381 »


Vreme 595 - Nuspojave: O srnecem pamcenju\nO srnećem pamćenju\nStvari su se ovde pretvorile u bljutavu melasu u kojoj smo svi pomalo blatnjavi i podnošljivo krvavoruki, umereno gadnjikavi i razumno smrduckavi\nPoznato je da je ostajanje kod kuće ubedljivo najgluplji način da se provede veče, naročito ako to uključuje makar i krajnje selektivno (pre)gledanje TV-programa; ja sam, međutim, baš tako proveo ovaj ponedeljak, pa sam valjda i dobio po zasluzi. Ipak, dve su se stvari koje sam te večeri video i čuo stopile u bizarni amalgam koji (mi) govori sve o Užasu Praznine ovdašnjeg medijskog pejsaža otkad više ne važi ona Štulićeva "uloge su davno podijeljene i svak’ ide svojim putem", to jest otkad je pad Omraženog Zlikovačkog Režima doveo u (medijski) dominantnu poziciju onu po svenivelišućoj i nihilističkoj Megatolerantnosti čuvenu "školu mišljenja" koja novinarstvo vidi kao pridržavanje mikrofona ama baš svakoj Zamlati U Prolazu.\nNa kraju večernjih vesti TV B92, u rubrici "Kažiprst" u kojoj gostuju ljudi iz medija, uredništvo televizije počašćene slavnim imenom jednog legendarnog radija ugostilo je – sasvim dobrovoljno i na vlastitu inicijativu – izvesnu gospođ(ic)u Lakić, novinarku nečega što se zove Srna, a čega se svi koji nisu iznajmili mozak vranama na kljucanje veoma dobro sećaju kao entuzijastičkog servisa za distribuciju rasističkih nebuloza iz karadžićevske ratne kuhinje. Oh, pardoniramo unapred, možda gospoj(ic)a tada nije radila tamo, možda je bila, recimo, u "Našoj borbi", ama smo je zaboravili, sram nas bilo?! Anyway, retro-štreberski styling ove markantne persone – kakva bi u boljim domaćim filmovima iz poznih pedesetih igrala Drugaricu ideološki i erotski nabaždarenu protiv dekadentnih zapadnjačkih plesova, koketnog "buržoaskog" oslovljavanja i ljubimrukisanja, kasnih izlazaka, a bogami i sumnjivo mehurićaste cockte (od koje ‘oće da se poludi i da se sasvim izgubi Klasna Svest) – nepogrešivo se uklopio u njen vehementni verbalni nastup-istup, sastavljen od jedne jedine bez daha izdeklamovane i pet-šest minuta trajuće rečenice, iz koje sam najbolje zapamtio karakteristično pronicljivu misao kako je lord Paddy Ashdown – novi guverner od Bosne – "osvedočeni Srbomrzac". Nemojte ni sumnjati da voditeljka nije imala primedbi, nije ona tu da sudi, ona je Profesionalac, njoj su sve reči ravnopravne... Biću sasvim iskren: baš me briga za lorda Ashdowna, nije ni taj neka cvećka, i mora da je ljudima ili Bogu nešto kriv čim ga je poslalo baš u Postdejtonsku Bosnu, tu polupustu, sasvim tužnu i zdravo nagorelu zemlju koju su raznorazne pobesnele srne svih triju dinova obrstile do balčaka; kada se, međutim, sa televizije koja u uglu ekrana nosi logotip jedne Dragocene Drugosti iz onih najtežih vremena divljajuće obezljuđenosti, pravo na mene iskezi i zasikće povampireni naci-diskurs, karakteristično drvenasti jezik jedne epohe Organizovanog Zla, sa svojim više nego tipičnim moronskim kovanicama i sintagmama – a sve to (i tu leži Problem!) u rubrici koja po svojoj naravi takav iskaz "legitimizuje" kao sastavni deo Normalne Kolegijalnosti – onda mi se odnekud pričinja kako svet definitivno isklizava iz ležišta i odlazi Đavolu pod rep.\nU drugom delu svoje višeminutne rečenice, Osoba Lakić je odgovorila i na pitanje o hapšenju stanovitog Ranka Ćesića, haškog pitomca i navodno najboljeg ratnog drugara i saradnika Gorana Jelisića zvanog Adolf (da nisu onda Ćesića možda zvali Herman, Hajnrih ili šta!?), ali službenica Srne o njemu, gle, nije Imala Mišljenje kao o onom grešnom Englezu niti je znala da je, možebiti, i on osvedočen nekako i u nečemu; ne, Osoba je Lakić radije potres(e)no ispričala kako je brčanska policija danima džedžala oko kuće Pitomčevih roditelja, što vaistinu uopšte nije lepo i na šta to liči... Šteta što se nije opsetila da spomene i svojevremeno (novinarski opevano i oplakano) hapšenje neosvedočenog Momčila Krajišnika u pidžami, kao najbolji pokazatelj baš bezgranične bezdušnosti silnika Novog svetskog poretka...\nPola sata pre ove emisije, na RTS-u sam gledao magazin "Ex Yu kult", TV-mesečnik političeski korektno posvećen "obnavljanju kulturnih veza na ovim prostorima", i u njemu sarajevskog pisca Seada Fetahagića – uspravnog i časnog čoveka koji je pretrajao Kanibalska Vremena boreći se protiv gluposti, niskosti i mržnje pre svega u svom bližem okruženju, a tek posle Preko Plota – kako priča da se zatekao kod pijace Markale kada je ono roknula granata, i kada je i sam ranjen u obe noge; došavši među prvima u Beograd, čim su utihnuli topovi, Fetahagić je sve mogao da shvati i prihvati, osim jednog: kako je moguće da ga je tako mnogo ljudi pitalo "znam da ste vi dole svašta propatili, ali, je li, bogati, šta vam je trebalo ono s Markalama, da gađate sebe same?!"... Ta mentalno-etička perverzija dobro prepariranih umova, taj Lagodni Samozaborav, jedino je što ga je uistinu zabolelo i što ne ume da shvati. Gledam u zamišljen i rezigniran Fetahagićev pogled, toliko dirnut da bar na trenutak zaboravljam da ovaj ko-nas-to-zavadi magazin urednički potpisuje pompezno ušešireni lik koji me je svojevremeno, u patetičnom i zbrkanom pokušaju polemičkog odgovora, politički denuncirao na način koji se nije uopšte razlikovao od uobičajenog anacionalni-izdajnici-za-šaku-dolara-soroševci-i-strani-plaćenici repertoara. Ipak, drago mi je da se taj čovek poduhvatio nečega produktivnog i korisnog. To je svakako bolje nego da ćaska sa nekim odlikaškim Srndaćem-Kapitalcem koji će mu nabrajati Osvedočene Srbomrsce.\nNe znam da li ova današnja priča ima neku "iskazivu" poentu? Samo mi se nekako čini da su se stvari ovde sasvim bolesno izmešale i pretvorile u bljutavu melasu u kojoj smo, "na koncu konca", svi pomalo blatnjavi i podnošljivo krvavoruki, umereno gadnjikavi i razumno smrduckavi. U takvom je Svetu Naglavačke valjda i sasvim normalno da na RTS-u slušam reči razuma i ljudske topline, a na B92 reči mržnje i kondenzovane, ubilačke gluposti (ovo u sve ređim trenucima u kojima program ove stanice ne ispunjava uvredljivo prostačka pojava Propalog Tiranina, kojeg se, jelte, nismo dovoljno nagledali). Nihilističke vrednosti tog Sveta Naglavačke simbolizuje baš ta srdačnjikava parakolegijalnost sa opakim, stivenkingovskim Pajacima Rata, koji će nam sada, po ljubeznom pozivu, toržestveno lakokonverzirati o Osvedočenim-ovima-ili-onima, a mi ćemo poslušno klimati glavom, a zatim ležerno preći na vremensku prognozu. I potom na Kaurismakijev film. E moj Fetahagiću, uzalud vam rane, bolje pazite šta pričate – i vas će neki odlikaš da osvedoči!\nS noge na nogu >


NE MOGU DA GA SLOME: ERDOGAN U SAD-U NIJE PROMIJENIO STAV O SIRIJSKOJ KRIZI | Hayat.ba\nNE MOGU DA GA SLOME: ERDOGAN U SAD-U NIJE PROMIJENIO STAV O SIRIJSKOJ KRIZI\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan i američki potpredsjednik Mike Pence sastali su se danas u Ankari i sat i 20 minuta razgovarali o krizi u Siriji.\nAFP navodi da je Pence vršio pritisak na Erdogana da prekine s vojnim operacijama u Siriji, ali je odgovor bio “prkosan” i neuspješan po Sjedinjene Američke Države.\nKasnije se ovom dvojcu pridružio i državni sekretar Mike Pompeo, objavili su zvaničnici iz Amerike.\nPodsjećamo, Turska je u prošlu srijedu pokrenula operaciju “Izvor mira” na sjeveroistoku Sirije, a SAD su, kao odgovor, uvele sankcije zvaničnoj Ankari, javlja Avaz.ba.\nInače, uoči početka akcije u Siriji, u javnost je procurilo i pismo koje je Donald Trump) uputio Erdoanu, u kojem ga upozorava “da ne bude lud” i ne kreće u bilo kakvu ofanzivu.


"Škaljarci" ubijeni u Atini - PV Informer "Škaljarci" ubijeni u Atini - PV Informer\n„Škaljarci“ ubijeni u Atini\n9 meseci pre 512 pregleda Izvor: vijesti.me\nDvojica visokopozicioniranih članova škaljarskog kriminalnog klana I.D. (43) i S.S. (43) ubijena su večeras oko 19 sati u Atini.\nIz vrha crnogorske policije je rečeno da su dobili operativne informacije o ubistvu Kotoranina i Podgoričanina, ali da nemaju zvaničnu potvrdu od kolega iz Grčke.\nDok su u restoranu sjedjeli sa porodicama, na njih dvojicu vatru su otvorila četvorica maskiranih napadača.\nHici ispaljeni u Kotoranina i Podgoričanina pogodili su njihove vitalne organe i na mjestu su bili mrtvi. U pucnjavi je supruga jednog od ubijenih teško ranjena u predjelu nogu.\nGrčki mediji prenose da je napad trajao manje od minut. Tamošnja policija pokrenula opsežnu istragu i pokušava da uđe u trag napadačima.


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: Odgovor na reagovanje “Prime communications”\nu tekstu na koji ste se referisali (kao i u svim ostalim tekstovima koje emitujem na ovom blogu) objavio sam tačne podatke.\nU Vašem pismu pominjete specifikaciju troškova, koju ja nisam objavio uz emitovane fakture. Evo, objavio sam one koje ste mi proslijedili i na njima nema gotovo ni jedne jedine cifre, sem u specifikaciji (faktura 209/10), gdje navodite „npr. samo ova stavka OUTDOOR je koštala 11 700KM“, tako da ne mogu da zaključim šta Vi to demantujete taksativno nabrajajući urađene poslove u vezi oglašavanja, kao i medije u kojima ste oglašavali, bez cjenovnika tih usluga. Džaba ste „zaheftali“.\nTvrdite da nikakve poslove niste direktno dogovarali sa Edvinom Navickasom, direktorom BIB-a i osobom koja je iz te banke opljačkala vrlo drsko i bezobrazno milionske svote, a onda navodite: „Nijedan od direktora koje nabrajate nije prestao raditi u banci zbog saradnje sa Prime-om nego iz potpuno drugih razloga. Takođe, nikad nikom nije zaprijećeno da mora uraditi nešto što ima veze sa našom agencijom“.\nOprostite, kako Vi to možete znati, osim u situaciji da ste u potpunosti uključeni i upoznati sa međuljudskim, profesionalnim i raznim drugim odnosima u rukovodstvu banke?!\nPokušavate poentirati tvrdnjom „većinu faktura koje ste objavili je odobrila tj. potpisala druga osoba (domaći kadar) koja je bila rukovodilac službe te godine“. I? Šta je sa drugim godinama?\nAli, kad ste već, kako sami tvrdite, tako dobro upoznati sa unutrašnjim događanjima u Balkan investment banci, kako to da niste spoznali razmjere teških kriminalnih djela koja se preko nje odvijaju; kako to da niste uočili ama baš ništa što bi Vas dovelo u sumnju da BiB nije ono za šta se predstavlja i za šta je, kroz marketinške kampanje, predstavljaju, već je riječ o mafijaškoj firmi i o tome obavijestili javnost?\nČinjenica da je Vaša kuća poslovala sa Balkan investment bankom, koja nije ništa drugo do jedna od najvećih perionica novca u regionu (što je u nekoliko navrata detaljno dokumentovano na ovom blogu), odnosno mafijaška firma, sama po sebi nije baš nešto što bi se moglo shvatiti kvalitetnom preporukom po Vašu agenciju.\nI na kraju, nadam se da će organi gonjenja ispitati sve poslove BiB, otkriti one koji su počinili kriminal „težak“ desetine, stotine miliona KM i privesti ih pravdi. Vjerujem da i Vi podržavate ovakav rasplet.


Mansur Gavriel počinje dizajnirati odjeću\nNjujorški brend poznat po torbama i cipelama kreće u novu avanturu\nMansur Gavriel, brend zaslužan za kožne bucket torbe koje već nekoliko sezona ne gube na popularnosti, upravo je objavio kako za jesen/zimu 2017. planira lansirati i kolekciju odjeće!\nBUCKET BAG ❤ SUN\nFotografiju objavljuje Mansur Gavriel (@mansurgavriel) Sij 26, 2017 u 5:38 PST\nNo dobrim vijestima tu nije kraj! Osim što će se uz njihove poželjne modele cipela i torbi sada naći i popratni asortiman chic odjevnih komada, brend je odlučio svoje poslovanje prebaciti na “see now, buy now” model, odnosno sve predstavljeno na pisti bit će odmah i dostupno u prodaji.\nRachel Mansur i Floriana Gavriel, dvije djevojke iza brenda, 2012. pokrenule su liniju torbi, a tek 2015. su joj dodali i cipele. Odluka o novom poslovnom i kreativnom pothvatu nešto je što se dugo kuhalo u njihovoj radionici. Naime, iste te 2015. na crvenom tepihu CFDA Fashion Awardsa pojavile su se u haljinama vlastitog dizajna.\nSukladno novim odlukama, Mansur Gavriel neće izlagati na dolazećem Tjednu mode u New Yorku, ali će njihov savršeno uređeni pop-up butik biti utočište za sve ljubiteljice njihovog pročišćenog, seksi dizajna. “Volimo ideju stvaranja novoga svijeta u kojemu se naši gosti mogu izgubiti”, izjavile su djevojke.\nDear Friends, we are excited to announce our NYC Pop Up will stay open. We hope to see you this spring! XOXO, MG 😘 134 Wooster Street Soho, NYC Monday – Saturday 11AM – 7PM & Sunday 12PM – 6PM\nFotografiju objavljuje Mansur Gavriel (@mansurgavriel) Sij 9, 2017 u 8:48 PST\nTagovi: bucket torba, Mansur Gavriel, nova kolekcija\nGucci nas poziva da dođemo kakvi jesmo, a mi bi najradije došli u novoj kolekciji\nParty vibra nove kampanje talijanske modne kuće\nTREND Lice kao slikarsko platnoOčaravajuća kolekcija visoke mode s potpisom Elieja Saaba ▲ Povratak na vrh


Vlada Rumunije dodjeljuje 85 stipendija\n/ Rektorat Centar za međunarodnu saradnju /Vijesti /Vlada Rumunije dodjeljuje 85 stipendija\nMinistarstvo vanjskih poslova (MAE) i Ministarstvo za nacionalno obrazovanje i naučna istraživanja (MEN) Vlade Republike Rumunije, u skladu sa odlukom svoje Vlade, dodjeljuje 85 stipendija za osnovne i postdiplomske studije u Rumuniji, za akademsku 2018/2019. godinu.\nProcedura registrovanja počela je 15. decembra 2017. godine.\nKandidati treba da se o rokovima raspitaju u diplomatskoj misiji kojoj moraju podnijeti aplikacionu dokumentaciju. Krajnji rok za podnošenje dokumentacije utvrđuje svaka diplomatska misija pojedinačno.\nDetaljnije informacije možete saznati iz dokumentacije u prilogu.\nRumunija,stpendije za osnovne i postdiplomske studije 2018/2019\nSpisak rumunskih visokoškolskih institucija


Startovala Bundesliga | TEME | DW | 03.02.2008\nŠest golova ali bez pobjednika u Duizburgu, pet golova i mnogo diskusije u Kotbusu kao i tri gola za Frankfurt. Bajern Minhen je startovao pobjedom u Rostoku i odmah pod pritisak stavio svoje konkurente.\nDobar start Bayerna\nBayer je pod pritisak stavio ponajprije trećeplasirani HSV koji je protiv Hanovera spasio bod golom Hrvata Olića, njegovim ukupno osmim u prvenstvu u drugom dijelu utakmice. Hanover je bio bolji tim u prvom dijelu utakmice, ali je poveo golom iz penala nad Frizom, koji je u najamanju ruku bio sumnjiv. No, Fritz, momak koji je iz Verdera stigao u Hanover igra odlično i zadovoljan je bodom pred 50 000 gledalaca u Hamburgu: „ HSV je, ne treba zaboraviti super ekipa.U prvom poluvremenu smo ih totalno nadigrali, ali smo u drugom prepustili domaćinu puno prostora i bili kažnjeni. Ipak, možemo biti zadovoljni našim učinkom u Hamburgu“.\nOd timova iz vrha tabele profitirao je Barbarezov Bayer Leverkuzern, koji je sa 3:2 dobio utakmicu u Cotbusu. Barbarez je mjastorski namjestio jedan gol za korpulentnog Rusa Bulkina, ali je junak utakmice reprezentativac Simon Rolfes, koji je postigao dva gola, od toga odlučni za pobjedu sa penala nad reprezentativcem Schneiderom, koji se vratio u tim nakon tri mjeseca. Rolfes je na pitanje da li je bilo teško, pošto su domaćinu poništena dva gola odgovorio:„Apsolutno teško posebno na ovakvom terenu. U prvom dijelu smo se držali, ali nismo dolazili u šansu. U drugom dijelu naša dobra igra je nagrađena, iako je u finišu bilo hektično.“\nFrankfurt ide naprijed\nFenin ponovo u top formi\nMartin Fenin, igrač koji je za 4 miliona stigao iz českih Teplica, gdje je igrao sa Džekom iz Wolfsburga ostaće upisan u istoriju Bundeslige: prva utakmica za Ajntraht Frankfurt i tri gola usred Berlina protiv slabe Herte. Nakon utakmice je rekao: „Za mene zaista super start u Bundesligi. Ovo je ujedno moj prvi hek-trik u karijeri i veoma se radujem“.\nDuisburg kojeg je predvodio Bosanac Ivica Grlić bio je pred pobjedom protiv Borusije Dortmund, vodio 2:0 i 3.2, ali je Dijego Klimović golom u posljednjim sekundama spasio bod koji za posljednjeplasirani Duisburg ravan porazu. Wolfsburg je odnio sva tri boda iz Bilefelda, bosanski reprezentativac Džeko je igrao dobro i cijelu utakmicu, ali se nije upisao u strijelce.\nMisimović zbog povrede nije igrao za Nirnberg, koji je poražen od ekipe koja je najveće iznenađenje prvenstva Karlsruea. Samo oni stariji sjećaju se da je Karsrue krajem 80-tih bio i prvak Njemačke, a kapiten je bio nekadašnji Dinamovac Srećko Bogdan. Sada je novajlija u Prvoj ligi Karlsrue odmah iza četvorke: Bajern, Verder, Bayer Leverkusen, Hamburg. Danas Schalke dočekuje aktuelnog prvaka ekipu Stutgarta, dok Verder mora pobijediti Bohum ako želi pratiti Bajern, koji već ima 39 bodova. A onda u naredno kolu slijedi derbi u Minhenu:Bajern-Verder Bremen.


U intervjuu za Radio Marku, bivši igrač Reala, a klupski kolega Kovačevića u Olimpijakosu, odbacio je te otpužbe.\n"Glupost! Ove stvari, naravno, na mene ne utiču, ali moja porodica čita to varvarstvo i ludi zbog onoga što se objavljuje. Pa, Darko i ja smo bili cimeri, imali smo i imamo vrlo blizak odnos. Nikada nismo išli jedan na drugoga... Ma, ni na Netlifksu ne možete da nađete film koji oni pokušavaju sada da urade", rekao je Bravo.\nPrst upire ka Srbiji:\n"Jedan 'ružičasti magazin' (španski termin za 'žutu štampu', tabloide) u Srbiji objavi nešto tako i onda vi, naravno, ostanete šokirani jer tamo piše da ste hteli da ubijete Kovačevića. Ono što se nije prodavalo, odjednom počinje da se prodaje jer se objavi da sam ja hteo da ubijem Darka", naglašava Raul Bravo.\nFoto: darkokovacevicofficial / Instagram\nIstiče i da je odnos sa Kovačevićem "ne samo dobar, već super", ali da mu porodica sada pati zbog onakvih glasina:\n"Moja porodica je bila uplašena (kada se ta vest o atentatu i umešanosti pojavila), ali sam znao da će se Darko smejati kada bude video tu informaciju. Dva dana kasnije me je pozvao, a jedino mu i zameram što mu je toliko trebalo", kao da u dobrom raspoloženju govori Bravo.\nFoto: INTIME/NIKOS VICHOS / EPA;\nOporavak nekadašnjeg golgetera Crvene zvezde, Real Sosjedada, Olimpijakosa i naše reprezentacije ide u dobrom pravcu:\n"Nije u nekom velikom problemu, a i ne zna zašto se sve ovo desilo. Zaradio je prilično novca od igranja fudbala i rekao sam mu da ostane miran. Što se mene tiče, i sam ću (ostati miran). Pitaju me ljudi zašto ne tužim medij koji je objavio (da je umešan u pokušaj ubistva), ali to ne bi donelo ništa dobro. Ne treba ja da čistim svoje ime, ljudi koji me znaju - znaju ko sam i kakav sam", kaže on.\nNa kraju je rekao i šta misli da je uzrok atentata:\n"Znajući Darka, mislim da je ovo bio pokušaj pljačke. Ne mogu da zamislim situaciju da neko njega želi da povredi", zaključio je Raul Bravo.\nSpokojan u vezi istrage o nameštaljkama\nBravo je pod istragom u "operaciji Oikos" u kojoj je, zajedno sa još nekim igračima poput Borhe Fernadneza, Samua Saiza, Injiga Lopeza i Karlosa Arande, uz predsednika i doktora FK Hueska, optužen da su kao kirimalna organizacija nameštala mečeve u prvoj i drugoj ligi Španije zarad dobitaka na kladionicama.\n"Od kad je istraga počela, ljudi šapuću kada me vide. Uvek sam bio u centru pažnje, ali se dobro držim. Savest mi je mirna, uživao sam igrajući fudbal i vodim zdrav život. Nadam se da će sve što tvrdimo i da se dokaže u ovoj istrazi", rekao je Raul Bravo.\nŠta se desilo sa Kovačevićem?\nPodsetimo, na pravoslavni Božić, Darko Kovačević je napadnut u blizini svog doma u Atini. Na njega je tada pucano iz pištolja, srećom, metak nije pogodio Srbina, a ubrzo nakon toga, pronađen je zapaljen auto i u njemu pištolj, za koji se veruje da je napadač koristio. Desetak dana nakon događaja, Evropom je odjeknula vest da je zbog neračišćenih računa, Raul Bravo organizovao napad na nekadašnjeg saigrača iz Olimpijakosa, međutim, taj detalj, očigledno nije istinit.


20.09.2016 u 17:52\nPrirodnjački centar za istraživanje fosila dinosaurusa\nSvilajnac – Prirodnjački centar Srbije u Svilajncu, institucija od nacionalnog značaja, planira, ali i apsolutno podržava istraživanja fosilnih ostataka dinosaurusa na Staroj planini, izjavila je Irena Dubravac, direktorka centra. „Pregovori oko projekta istraživanja su u toku i kao naučna institucija apsolutno stojimo iza toga da treba podržati istraživače i naučnike u tom poslu na Staroj planini”, rekla je novinarima povodom Dana Prirodnjačkog centra. Ona je ocenila da Srbija ima veliko nasleđe iz praistorije koje je nedovoljno otkriveno i neistraženo i da „treba podržati sve istraživače i naučnike u tom poslu”. Prema studiji Zavoda za zaštitu prirode Srbije iz 2001. godine, „postoji realna mogućnost da je Stara planina jedan od najstarijih parkova dinosaurusa na svetu”. U\n10.09.2016 u 10:04\nPrirodnjački centar Srbije u Svilajncu obeležio svoj dan\nSVILAJNAC - Prirodnjački centar Srbije u Svilajncu, naučno obrazovna ustanova jedinstvena na Balkanu, sa dinosaurusima i dina parkom, posetilo je za godinu dana 90.000 posetilaca. Ova ustanova sinoć je obeležila 9. septembar, svoj dan, raznim priredbama i drugim sadržajima. „Za godinu dana ovu ustanovu, koja prestavlja spoj nauke, obrazovanja i turizma, na vrlo specifičan način, posetilo je 90.000 gostiju”, rekla je novinarima na slavlju direktorka centra Irena Dubravac. Vizija ljudi koji čine tim Prirodnjačkog centra je da stvore „instituciju od nacionalnog značaja koja će postati važan centar nauke, edukacije i zabave”, istakla je Dubravac. „Tim stručnjaka radiće na stvaranju zanimljivih naučnih programa, organizaciji stalnih i gostujućih izložbi, kao i na stalnoj inventivnosti i\nVatru sam pobedio, bujica me nije uplašila\nSvilajnac – Goran Milovanović, policajac iz Jagodine, 16. maja prošle godine fotografisao je kolegu Mirka Vukomanovića, policijskog narednika OUP Svilajnac, koji je s bagera skočio u pomahnitalu vodu da bi spasao dvogodišnju Saru Ristić. Fotografiju su koristili pojedini mediji, a nalazi se i na sajtu www.poplave.rs, ali niko još nije objavio ko je njen autor. – Znao sam da je voda...\nPoplave smanjile hlebnost pšenice\nSvilajnac – Branislav Radovanović iz Kušiljeva kod Svilajnca, koji obrađuje 16 hektara, nezadovoljan je prinosom i kvalitetom pšenice, koju je ove godine zasejao na šest hektara. Zbog višednevnih kiša i poplava, hlebnost ovogodišnjeg roda je manja od 70 odsto, što je njegovu pšenicu svrstalo u drugu klasu. On je nezadovoljan i otkupnom cenom od 17 dinara po kilogramu, koliko je plaćano i prošle...


Homeland | Headliner - Part 3\nRaskid 13 u Alternativnom centru Šapat… Nastavak jedne sjajne muzičke priče\nEkipa iz novosadskog Alternativnog centra Šapat ugostila je pop-pank sastav Raskid13 sa kojima je snimila pet pesama, intervju i segment “Tvoj zvuk”. Bend je ovo gostovanje iskoristio da fanovima predstavi i dve nove pesme – “Baba” i “Zgodan, lepotan” koje će se naći na predstojećem albumu. STRAY DOGG U ALTERNATIVNOM …\n“Šta je stid?”… Stigao novi video singl benda Vizelj\nNajnovija postava beogradskog benda Vizelj objavila je četvrti video singl sa predstojećeg albuma. Pesmu “Šta je stid?” možete naći na svim streaming platformama, a spot na YouTube kanalu benda. – Ovo je vrlo specifična pesma, jer je rađena u isto vreme kad i spot koji su režirali Gvozden Ilić i Jana Anđić. …\nPolywhy je instrumentalni mathcore bend iz Novog Sada koji je nastao početkom 2019. kao duo. Vremenom je evoluirao u bend koji čine: Andy Stevens (bass), Marko Dulić (bubnjevi), Vladimir Lermajer i Ilija Kalinić (gitara). Sa do sada su objavljena tri EP izdanja i istakli su se disonantim akordima i neobičnim …\nDve, do sada neobjavljene pesme, iznenada se našle na YouTube kanalu Đorđa Balaševića\nNa zvaničnom kanalu na YouTube osvanule su nikad objavljene pesme Đorđa Balaševića. Na oficijelnom YouTube kanalu panonskog mornara objavljene su dve pesme koje većina fanova verovatno nikad nije čula. Pesme “Sedam dana” i “Balada o labudu i gavranu” Balašević nikad nije objavio na nekom albumu niti izvodio na koncertima, …\nPromocija albuma “Eho” šabačkog aternativnog rok benda EhoTon biće održana u četvrtak, 18. novembra u 17:00 časova u Multimedia Music Record Store (Sremska 2). Album “Eho“ nedavno je objavljen za diskografsku kuću Multimedia music, sniman je u Studiju ROAD, a za produkciju, miks, (ali i značajnu pomoć oko aranžmana pesama) …\nZrenjaninski punk rock bend Madresi predstavio je 12. novembra spot za numeru “Pesma o tebi”. Scenario i režiju potpisuje Kristina Bojanić, asistent režije je Ana Malušić, a u spotu igraju: Nađa Ostojić, Nebojša Balaž, Andrea Poša, Andrija Poša, Ana Malušić, Miloš Đorđević, Igor Blanuša, Ognjen Rodić, Andrea Radojčić, Nenad Ivanić …\nIva Lorens i Buč Kesidi objavili video singl “Svitanje”\nIva Mišović, poznatija kao Iva Lorens, objavila je svoj prvi singl na srpskom jeziku. Reč je o pesmi pod imenom “Svitanje” koji najavljuje debitantski album Ive Lorens koji će izači na proleće 2022. godine za izdavačku kuću Kontra. Ujedno je objavljen i video spot za pesmu rediteljke Jane Anđić. Mlada …\nGrupa Hashima predstavila video projekat “Glaciers”\nGrupa Hashima predstavlja video projekat “Glaciers”. Film/spot za pesmu sa novog albuma potpisuju režiser Lazar Bodroža i direktor fotografije Lazar Bogdanović, a snimljen je boleks kamerom na 16mm filmskoj traci. Film je pre nekoliko dana (u sredu, 10. novembra) imao premijeru u bioskopskoj sali Jugoslovenske kinoteke u okviru koncerta kojim …\nRambo Amadeus odložio koncert u Kombank dvorani: Vidimo se 26. decembra, verujem da će do tada deltaplus biti ukroćen…\nMuzičar Rambo Amadeus odložio je za 26. decembar koncert koji je sa svojim pratećim bendom Five Winnetous trebalo da održi 21. novembra u Kombank dvorani. “Pomerili smo datum koncerta jer je trenutno zaista najveći talas korone, pa je prosto logično da malo sačekamo. Nadam se da će 26. decembra stvari …


БЕТА – Ступаревић после утакмице са Партизаном: Осећај је прелеп – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nBETA – Stuparević posle utakmice sa Partizanom: Osećaj je prelep\nStuparević posle utakmice sa Partizanom: Osećaj je prelep\nMladi fudbaler Voždovca Filip Stuparević izjavio je posle utakmice sa Partizanom i postignutog gola da se oseća prelepo.\n„Osećaj je prelep nakon postignutog gola i pobede nad Partizanom. Sam taj momenat ulaska lopte u mrežu me je preplavio sjajnim utiscima, a fudbalski događaj koji je iza nas se nikada neće zaboraviti“, izjavio je Stuparević.\n„Moram zahvaliti šefu stručnog štaba i klubu celom na ukazanom poverenju. Nadam se da sam opravdao očekivanja“, dodao je on.\nMladi fudbaler Voždovca se osvrnuo i na samu utakmicu.\n„Utakmici smo prišli kao i svakom drugom protivniku. Niko nije trebalo da nam kaže da će biti teško, jer znamo da uvek i jeste. Želeli smo da imamo loptu u nogama, da igramo prepoznatljivu igru, u čemu smo i uspeli. Međutim, u svaku narednu utakmicu ćemo ulaziti kao i protiv Partizana i nema stajanja, iznova idemo ka novom dokazivanju i uvek ćemo davati još više na terenu“, istakao je on.\nStuparević se zahvalio i navijačima Voždovca na podršci.\n„Vetar u leđa i dvanaesti igrač su naši verni navijači. Pružena podrška nam veoma znači i oseti se to i na terenu. Zahvalni smo im svi, jer znamo da nas prate i kod kuće i na strani. Očekujemo i sada na domaćem terenu u narednoj utakmici da budu uz nas i da se zajedno radujemo“, rekao je on.\nFilip Stuparević, mlada nada Voždovca, ali srpskog fudbala, proglašen je za igrača kola u Superligi.\nŠesnaestogodišnjak u dresu Voždovca postigao je svoj prvenac u duelu sa aktuelnim šampionom Srbije.\nPobeda nad Partizanom jeste iza Zmajeva, povlači se crta i sumiraju utisci o četvrtom kolu. Voždovac je treći na tabeli, a pohvale i dalje stižu na adresu Zaplanjske ulice.\nRazne tabele i preseci su rađeni, satistika zna da pokaže dosta lepih stvari, Voždovac je postigao osam golova u nacionalnom šampionatu, a interesantno je da opasnost preti sa svih strana, jer su svih osam strelaca različiti. Prosek godina napadača Voždovca u meču sa Partizanom je bio 19.


02.07.2017. / 14:28\nVAŠINGTON – Lična potrošnja u SAD je u maju porasla za slabašnih 0,1 odsto, uprkos snažnijem rastu ličnih primanja, pokazali su objavljeni zvanični podaci.\nLična primanja su u maju porasla za 0,4 odsto, što je ubrzanje u odnosu na rast od 0,3 odsto iz aprila, dok je lična potrošnja porasla za tek 0,1 odsto poslije rasta od po 0,4 odsto iz marta i aprila, saopštilo je američko Ministarstvo trgovine.\nEkonomisti pomno prate situaciju sa ličnom potrošnjom, jer ona čini čak 70 odsto ekonomske aktivnosti SAD.\nOd januara do marta, lična potrošnja je porasla za slabašnih 1,1 odsto na godišnjem nivou, što je najsporiji tempo rasta od drugog kvartala 2013. godine i jedan je od razloga zašto je ekonomija SAD porasla po godišnjoj stopi od tek 1,4 odsto u prva tri meseca 2017. godine. Tanjug\nTagovi: ekonomijalina potrosnjaprimanjarastsadvazno


Popravljamo standard zdravstvenih radnika | Analitika - Informativni Portal\nMarković uručio ključeve\nPopravljamo standard zdravstvenih radnika\nPremijer Duško Marković uručio je danas ključeve 97 stanova zaposlenima u zdravstvenom sistemu.\nObjavljeno: 15. 04. 2019 - 13:15 Promjenite veličinu teksta: A A A\nStanovi su izgrađeni partnerstvom Vlade, Glavnog grada i Stambene zadruge zdravstvenih radnika „Zdravstvo“, a čitava investicija vrijedna je oko 3,5 miliona EUR.\n“Imamo razloga da budemo zadovoljni i kažemo da ne radimo samo na kvalitetu zdravstvene usluge nego i poboljšanju ukupnog standarda onih koji tu uslugu pružaju građanima”, rekao je Marković.\nOn je kazao da je Vlada u poslednje dvije godine zadruzi opredijelila više od 750 hiljada EUR za gradnju stanova zaposlenima u zdravstvu i poručio da će nastaviti sa takvim aktivnostima.\n“Čitava investicija je vrijeda oko 3,5 miliona EUR. Glavni grad je ustupio plac, a na osnovu komunalija kojih je oslobodio investitora uložio više od 550 hiljada EUR”, saopštio je premijer.\nKako je rekao, Vlada intezivno radi kako bi poboljšala uslove zaposlenih u zdravstvu i kvaliteta života.\n“Vjerujem da rezultati Vladine politike u pogledu društvenog rasta, stabilizacije javnih finansija koji bi trebalo biti okončani po programu finasnijske konsolidacije krajem godine, biti prilike da razgovaramo o većim platama u zdravstvu, obrazovanju i drugim sektorima”, rekao je Marković.\nOn je zamolio zaposlene u zdravstvu i obrazovanju da razumiju opšti društveni ambijent i napore Vlade da taj ambijent unprijedi kako bi ušli u fazu povećanja njihovih zarada.\n“Vjerujem da je kraj ove i početak naredne godine dobro vrijeme za tu novu politiku”, rekao je Marković.\nMinistar zdravlja, Kenan Hrapović, kazao je da je Vlada za tri godine opredijelila oko 1,8 miliona EUR za rješavanje stambenih pitanja zaposlenih u zdravstvu.\nPrema njegovim riječima, saradnjom Vlade sa Stambenom zadrugom Zdravstvo u prethodnih nekoliko izgrađeno je i omogućena kupovina stanova po povoljnijim uslovima za 322 zaposlena u zdravstvu.\n“To je dokaza da Vlada zaista vodi računa za zaposlene u zdravstvenom sistemu. Postoji interesovanje zaposlenih i u drugim gradovima pa smo u pregovorima sa sindikatima ostalih zdravstvenih ustanova i opštinama Berane, Bijelo Polje, Cetinje, Kotor i Herceg Novi”, saopštio je ministar.\nDirektor Stambene zadruge Vladimir Pavićević rekao je da zadruga rješava stambena pitanja za skoro četiri hiljade zaposlenih u zdravstvenim ustanovama u Podgorici.\n“Potreba za daljim radom i izgradnjom stambenih objekata je velika i nadamo se da ćemo i dalje imati podršku Vlade i Glavnog grada jer bez toga vrlo teško možemo da radimo”, rekao je Pavićević.\nKako je rekao, kvalitet dodijeljenih stanova je na veoma visokom nivou.\n“Nadam se da ćemo u narednom periodu sa većom finansijskom pomoći uspjeti da cijenju kvadrata spusutimo na niži nivo, što je neophodno za zdravstvene radnike koji sa svojim zaradama teško mogu da podignu kredite”, rekao je Pavićević i dodao da je ovim projektom cijena kvadrata do 40 odsto niža nego što je tržišna cijena u Glavnom gradu.\nAlma Mutavčić, koja je projektom riješila stambeno pitanje, kazala je da se nada da će se ova dobra praksa nastaviti.\n“Mimo privilegije kupovine po povoljnim uslovima i nižih kametnih stopa od standardnih, privilegija je i živjeti u ovom lijepom kvartu, porodičnom naselju i stanovima koji po svim standardima zadovoljavaju uslove življenja”, rekla je Mutavčić.


💐 Caсtro Venac od belih ruža | Veli�?ina baze | CVET ISPORUKA CAСTRO - ONLINE CVEŽARA CAСTRO\nCvecu , Pogreb , Ruže\nVenac od belih ruža (WRE101)\nOvaj Tribute vijenac nudi mirne želje iсkrene сimpatije сa сvakim nježnim cvjetanjem. Jednoсtavno prekraсni venac od prelepih belih ruža. Tako jednoсtavno, ali tako �?iсto i ukuсno.\nVeli�?ina baze USD 100.00\nkurirana veli�?ina USD 120.00\nlukсuzna veli�?ina USD 153.00


Najjeftinije putovanje za Beč – Studentske Vesti\nNajjeftinije putovanje za Beč\nBeč je grad koji je 2015. godine proglašen najboljim gradom za život na svetu. On je vekovima imao vodeću ulogu u kreiranju političke scene Evrope. Međutim, danas je to jedan od najvažnijih turističkih i kongresnih centara. Beč spada u deset najposećenijih gradova Evrope. Ovaj grad godišnje poseti milioni turista, najviše zahvaljujući mnogobrojnim kulturno-istorijskim spomenicima i palatama. U ovom tekstu Vam predstavljamo najjeftinije putovanje za Beč, kao i neke od najznačajnijih turističkih atrakcija.\nBeč ostvaruje godišnje preko 4 milijarde evra od turizma. Jedna od najpoznatijih avenija je Ring koja okružuje istorijsko jezgro grada i tu su smeštene mnoge turističke atrakcije poput Parlamenta, Univerziteta, Berze itd.\nPosebnu vrednost i međunardnoi značaj ima kulturno stvaralaštvo na polju muzike. To je grad gde su živeli i stvarali kompozitori kao što su Mocart ili Betoven. Beč je i svetski poznat grad po Bečkom valceru, Horu bečkih dečaka, kao i Novogodšnjem koncertu bečke filharmonije. Bečka filharmonija je 2006. godine proglašena najboljim evropskim orkestrom.\nNajznačajnije turističke atrakcije\nZlatno doba Beča je 18. vek i to je period kada su izgrađeni mnogobrojni dvorci i palate. Najpoznatije turističke atrakcije su svakako:\nŠenbrun – jedna od glavnih turističkih atrakcija u Beču.Imperator Leopold I je dao zadatak za projekciju palate. Po naređenju carice Marije Terezije, Šenbrun je preoblikovan u stilu rokoko. Car Franc Jozef I je u njoj proveo najveći deo svog života i za vreme njegove vladavine, Šenbrun se smatrao za kompletno umetničko delo;\nBelvedere – izgrađen za austrijskog princa Eugena Savojskog;\nMuzej Belvedere – sadrži umetnička dela Austrije od srednjeg veka pa do početka 20. veka. Tu su najpoznatiji radovi Gustava Klimta i Egona Šilea.\nHofburg – istorijski najznačajniji muzejski eksponati se danas čuvaju ovde, kao riznica Habsburške dinastije, kruna Svetog rimskog carstvai carska kruna Austrijskog carstva.\nAlbertina– obuhvata impozantnu zbirku grafika sa oko 65.000 crteža i preko milion grafika što je čini najvećom na svetu. Ona takođe pripada dvorskom kompleksu Hofburga;\nSisi-muzej – posvećen austrijskoj carici Elizabeti;\nBeč je udaljen od Beograda oko 650 km. Ako idete avionom AirSerbia povratna karta bi Vas koštala oko 180 evra, a odsednje u nekom osrednjem hotelu sa 3* u Beču košta oko 70 – ak evra/noć. Ali postoji mogućnost i da prođete mnogo jeftinije, potrebno je samo upozati se sa nekim mogućnostima za jeftino putovanje.\nRyanair – od Niša do Bratislave karta može da se nađe i za 20 evra, zatim\nFlixiBus – od aerodroma u Bratislavi do Beča može da se nađe i za 5 evra (ako se rezerviše na vreme) ili neki drugi bus sa cenom do 10 evra.\nBeč je udaljen svega 60 km od Bratislave, što je i najmanja udaljenost između dva glavna grada u Evropi. Samim tim, nije nikakav problem da se stigne iz jednog grada u drugi. Treba imati na umu da je Bratislava u svakom pogledu mnogo jeftinija od Beča, tako da mnogi turisti koji žele da posete Beč budu smešteni i u Bratislavi.\nCouchsurfing – smeštaj totalno besplatan. Potrebno je upoznati se sa ovim vidom putovanja i imati malo avanturističkog duha.\nAirbnb – apartman u Beču može da se nađe i za 15 evra, a u Bratislavi po 7,8 evra po osobi za noć ako Vas nekoliko iznajmi jedan apartman.\nZnači, moguće je posetiti Beč i popiti kafu u nekom od bečkih kafića i za nekih 50 evra! Potrebno je samo malo ranije da isplanirate svoji put i da budete fleksibilniji što se tiče vremena. Pogledajte i neke mogućnosti kako jeftino možete posetiti Pariz, Kopenhagen, Ženevu ili Brisel.\nkako da putujem jeftino\n1 komentara na "Najjeftinije putovanje za Beč"


ATP Milan parovi 2001 rezultati, Tenis ATP - parovi - Rezultati.com\nATP Milan parovi 2001 rezultati\nPOMOĆ: Vi ste na stranici za ATP Milan parovi 2001 u sekciji Tenis/ATP - parovi. Rezultati.com stranica nudi rezultate, ždrijeb/poredak i detalje mečeva za natjecanje ATP Milan parovi 2001. Osim rezultata u natjecanju ATP Milan parovi 2001, možete pratiti više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


Top 10 najčudnijih poslova na svetu - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Zabava Ludi Svet Top 10 najčudnijih poslova na svetu\nAko ste nekad sedeći u kancelariji pomislili kako vam je teško na poslu i kako mrzite to što radite razmislite još jednom. Pogledajte čime se sve ljudi bave, možda ćete na kraju promeniti mišljenje i shvatiti da ne radite najgori posao na svetu.\n– Oplođivač krava\nNa velikim farmama krava ne postoji takav kompjuter, robot ili neko sofisticirano sredstvo kojim može da se izvrši oplodnja krava. To mora da uradi čovek ručno. Krava mora da se oplodi doniranom spermom.\n– Plenitelj aviona\nOvaj posao definitivno razbija rutinu. Zadatak zaposlenog je da zapleni avion osobi koja ne otplaćuje dug, što može biti jako opasno. Međutim, sa druge strane ovaj posao je isplativ jer se plaća od oko 10 do 20 hiljada dolara godišnje, ako to može da vam nadoknadi rizik da budete ustreljeni ili zatvoreni u stranoj zemlji.\n– Čovek koji nalazi golf loptice\nOsoba koja se bavi ovim poslom mora da roni po jezerima na golf terenima, traži loptice, potom ih čisti i stavlja na prodaju.\n– Čovek koji nadgleda sušenje boje\nOvaj posao je veoma važan za industriju boja, ali svakom zaposlenom je verovatno najdosadniji posao na svetu.Ono što zaposleni mora da radi tokom svog radnog vremena je da proverava koliko je potrebno boji da se osuši.\n– Ljudsko strašilo\nVrane su naporne i dosadna smetnja za mnoge poljoprivrednike. Ako ste obdarerni velikom koičinom strpljena možda bi onda to trebalo da unovčite tako što ćete se zaposliti kao ljudsko strašilo.\n– Čovek koji razdvaja piliće po polu\nIako vam može zvučati čudno, zaista postoje ljudi čiji je posao da razdvajaju piliće po polovima. Ovaj posao svakako nije lak.\nIako deca obožavaju kada ugledaju neke likove iz crtaća, osobama koje moraju po ceo dan da nose ogromne kostime nije nu upola toliko zanimljivo.\n– Čovek koji testira nameštaj\nZaista postoji posao gde vam plaćaju samo da sedite. To je posao osobe koja testira nameštaj.\n– Osoba koja piše poruke sudbine u kolačićima\nNeko je morao i to da uradi, da napiše poruke u kolačićima sudbine. To su kolačići koje dobijate u kineskim restoranima po završetku jela i sadrže uvek neku mudru poruku.\n– Novinar koji piše o čudnim poslovima\nOvaj posao jeste kreativan ali definitivno nije za svakog. Novinar koji piše o čudnim poslovima mora probati što više neobičnih poslova širom sveta.\nPrethodni tekstBIČAKČIĆ: BOŠNJACI NA BALKANU MOGU IMATI SAMO JEDNOG REISA\nSledeći tekstZukorliću preči Zilkić od Kavazovića // EKSKLUZIVNO


Schleich Divlje Životinje - Rakun, stoji 14624: Figure - Divlje Životinje: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSchleich Divlje Životinje - Rakun, stoji 14624\nFigure - Divlje Životinje\nBroj ocena: 169 Ocenite proizvod Uopšte mi se ne sviđa Ne sviđa mi se Nije loš Sviđa mi se Veoma mi se sviđa\nPoslednja cena bila je: 380 din\nKarakteristike proizvoda: Schleich Divlje Životinje - Rakun, stoji 14624\nDimenzije: ~ 5 cm visina\nOpis proizvoda: Schleich Divlje Životinje - Rakun, stoji 14624\nRakuni su radoznali sisari - svaštojedi koji uživaju u sigurnosti krošnje. Ove noćne životinje žive u grupama: mladunci sa roditeljima ili više mladih mužjaka. Ne razlikuju boje i imaju loš osećaj za daljinu, ali zato su im druga čula veoma, veoma izoštrena. Rakun može da čuje crva koji kopa kroz tlo. Osećaj dodira pod vodom im je izvrstan obzirom da im tada šape postaju gipkije. Čulo mirisa im je fino podešeno da razlikuju mirise drugih rakuna. Ove pametne životinje mogu da prokljuve kako da otključaju bravu, na primer, i da pamte taj postupak 3 godine. U proseku žive oko 20 godina i budu teški oko 9 kg.\nZabavna činjenica: Rakun pre jela opere hranu tako što je potopi u vodu i odstrani loše delove.\nZoološki naziv: Procyon lotor\nStatus rase: Neugrožena\nPrimarno stanište: šuma\nGeografsko stanište: Severna i Centralna Amerika\nSvi proizvodi i cene iz podkategorije: Figure - Divlje Životinje\nPogledajte ostale proizvode iz kategorije: Figure - Divlje Životinje\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 20742\nSifra 20742, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 20742, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Actrosi i nove cisterne za NIS - KAMIONI.NET\nGeneralni direktori NIS-a, Kiril Kravčenko i Mercedes-Benz Srbija i Crna Gora, Andreas Binder potpisali su 10. oktobra memorandum kojim su potvrdili dugogodišnje uspešno partnerstvo i utvrdili pravce dalje saradnje.\nOvim dokumentom definisana je saradnja dva moćna brenda, koja podrazumeva preporuku i promociju NIS-ovih naftnih derivata, kao i motornih ulja G-Energie. Mercedes-Benz koristi NIS-ovo gorivo i preporučuje ga svojim kupcima, pre svega zbog strogo kontrolisanog kvaliteta. G-Energie ulje, maziva i tehničke tečnosti su autorizovani za upotrebu u ovlašćenoj Mecedes-Benz servisnoj mreži.\nMercedes-Benz učestvuje i u procesima nabavke novih motornih vozila za NIS. Tako je u okviru saradnje postignut dogovor o nabavci 44 najsavremenih Mercedes-Benz tegljača Actros (vuku autocisterne) i dva dostavna vozila, Mercedes-Benz Vito. Pored 20 već isporučenih cisterni, do kraja godine vozni park NIS-a biće obnovljen sa još 24 najmodernija vozila za prevoz derivata.\nNove specijalizovane tegljače Actros 1841 pokreću Euro V motori, konstruisani prema najvišim evropskim standardima sa niskom potrošnjom i smanjenom emisijom štetnih gasova (EEV kvalitetom izduvnih gasova), a vuku višekomorne aluminijumske cisterne Schwarzmueller, kapaciteta 35.000 litara. Ova vozila će omogućiti efikasniji i brži transport derivata do odredišta. Cisterne i tegljači će voziti pod novim, trikolornim brendom NIS Petrola.\nBudući da su nova Mercedes-Benz vozila opremljena u skladu sa evropskim propisima, ova nabavka je ujedno i doprinos NIS-a bezbednosti drumskog saobraćaja i ekologiji. Bezbednost vozila i robe osigurana je savremenim sistemima kontrole i navigacije iz kontrolnog centra, poštovanjem zakonskih procedura o prevozu opasnih materija, kao i evropskih standarda za zdravlje, bezbednost i zaštitu životne sredine. Ekološka zaštita vazduha obezbeđena je uređajima za podno punjenje cisterni, kao i sistemima za povraćaj para naftnih derivata. Takođe, ugrađena oprema obezbeđuje preciznost merenja prilikom isporuke robe na odredište, a novinu predstavlja mogućnost istovremenog prevoza, istovara i merenja dve vrste derivata.\nSvaka od ovakvih „kompozicija“ prelazi približno 120.000 kilometara godišnje, snabdevajući 24 časa dnevno, 365 dana u godini, oko 350 benzinskih stanica NIS Petrola od Subotice do Bujanovca, kao i brojne potrošace širom Srbije.\nNakon kompletne obnove voznog parka, NIS će sa 44 nove autocisterne biti u mogućnosti da mesečno preveze skoro istu količinu derivata koju trenutno prevozi dvostruko veći broj autocisterni.\nPrisutnima se obratio generalni direktor Mercedes-Benza, Andreas Binder i izrazio zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom: “Partnerstvo ne podrazumeva samo kupovinu vozila, iako je ona važan doprinos tržištu koje se oporavlja. U pitanju je mnogo šira saradnja koja ima za cilj dugoročno postizanje najvišeg nivoa usluga za sve klijente. Naše dve kompanije postavljaju tehnološke standarde, svaka u svojoj oblasti. Nove tehnologije i visok kvalitet proizvoda su karike koje povezuju NIS i Mercedes-Benz. Ova saradnja predstavlja ujedno i platformu za buduće projekte koji su usmereni ka električnim vozilima i vozilima na zemni gas gde prepoznajemo kompaniju NIS kao strateškog partnera.\nGeneralni direktor NIS-a, Kiril Kravčenko, takođe se obratio prisutnima: „Potpisivanje memoranduma je rezultat dugogodišnje saradnje naše dve kompanije kojim se potvrđuje kvalitet NIS-ovih proizvoda koji su na visokom nivou, kakvi su i standardi kompanije Mercedes Benz. Stalne inovacije koje primenjujemo uslovljene su željom da budemo što efikasniji, globalnim trendovima održivog razvoja, ali i potrebama tržišta koje se ubrzano menja. Naš cilj jeste strateški i stabilan razvoj, ali pre svega moramo biti odgovorni prema potrošačima i raditi tako da ispunimo njihova očekivanja.“\nIzvor: Mercedes-Benz SCG d.o.o.\nTags: Mercedes-Benz Srbija i Crna Gora, NIS\nKAMIONI.NET > Kamioni > Actrosi i nove cisterne za NIS


Od šokantnog pristupa seksu treba da učimo - da! - pacovi | RS.burnbrightlove.com\nDa li dobijete ono što želite od seksa? Statistički gledano, možemo da vas češće nego ne reći da su šanse, odgovor je ne. Studija iz Arhiva seksualnog Behaviorfound da heteroseksualne žene doživljavaju orgazme i najmanje svih sa izveštajima samo 65 odsto žena doživljava orgazme sa muškim partnerima. Za lezbejke, procenat orgazama označen "obično uvek" sa partnerom skače na 86 odsto. Dakle, da li dobijete ono što želite od seksa? U poređenju sa čovekom, ni upola često.\nStrejt muškarci izveštavaju 95 odsto svojih seksualnih susreta završavaju u orgazmu i gej muškarci do sličan visok sa 89 odsto.\nKako žene dobijaju "plave loptice" i kakav je to osećaj\nDame, vreme je da se premosti jaz. Zahvaljujući eksperimentima radili u laboratoriji, tajna više (i bolje!) Seks može biti samo na horizontu. To je, ako smo spremni da preuzmu neke savete od našeg prijatelja glodara.\nPrema zapažanjima Danijel Bergnerprocured tokom laboratorijskih istraživanja, pacovi pokazuju da je ključ za ugodan seks je jednostavnije nego može misliti. "Žena pacovi rade ono oseća dobro", objašnjava Bergner je.\nTokom seksa, ženki pacova inicira neku vrstu "tag", u kojoj su Dart napred i nazad od svog partnera sredine pumpe. Ideja koja stoji iza ovog tag taktiku je da ženke pacova uživaju prima zadovoljstvo, i pošto žele da traje duže, oni su ga produžiti uzimajući stvari u svoje ruke.\nSmart Vibrator će vam poslati podatke na svojim orgazma\nAko partner prestane pokretanje seksualne usluge, a zatim su ženke pacova i molio za više seksualnog odnosa. Dakle, prema pacovima, čini se da je ključ u preuzmu inicijativu. Evo tri seks lekcije možemo naučiti iz ovih naučnih saznanja.\nSamo vi znate šta želite\nVaš partner nikad neće magično shvatiti. Zato je masturbacija je od ključnog značaja za razumevanje nečije seksualne preferencije i potrebe. Što bolje znate svoje telo, bolje možete pomoći vašem seksualnom partneru učiti o svom telu.\nNe stidite se da vokalizirati\nDa bi se uči neko šta vam se dopada u krevetu, ti ćeš morati da se ranjiva i vocalize vašim potrebama. Naravno, to može biti strašno, ali ako veruješ nekome dovoljno da neka uradi delo s tobom, ne bi trebalo da bude previše stidljivi da vocalize ono što želiš, treba ili želite.\nVaš orgazam je važno\nDa ponovimo: Vaš orgazam je važno! To je jednako važno kao orgazam drugog lica; nije manje važno. Uverite se da su potrebe zadovoljene. Prvi korak u radi da se razume da se vaše potrebe bitno.\nKada orgazmi i seksualno uzbuđenje Give Iou glavobolje\nJednostavno rečeno u ljudskom smislu: Pitaj za ono što želite. Uzmi nazad svoje orgazam, dame, govoreći partneru tačno šta je to što želite.\nAko ste u pimpu, ovo je samo proizvod za vas\n10 savjeta za vraćanje vašeg digestivnog zdravlja na pravi put\nDa li su zdravstvene prednosti gumenih vitamina vredne šećera?


Sindikat: Bicikli za poštare moraju biti električni, inače bolje da nam nabave rikše | Novosadski informativni portal 021\nSindikat: Bicikli za poštare moraju biti električni, inače bolje da nam nabave rikše\nNakon najave da će Pošta Srbije nabaviti bicikle za dostavu, sindikat radnika pošte "Sloga" zatražio je da ti bicikli budu isključivo na električni pogon.\nV.d. direktora Pošte Srbije Zoran Đorđević najavio je da će ta kompanija nabaviti 800 bicikala za dostavu pošiljki.\n"Ako je namera iskrena da se poštarima obezbede bolji uslovi za rad, a korisnicima kvalitetnija i brža usluga, smatramo da bicikli moraju biti savremeni, električni, brzi i jaki", navodi se u saopštenju sindikata "Sloga".\n"Ako je namera da Pošta Srbije nabavi tek poneki bicikl na električni pogon, odnosno da većina bicikala bude od kineskog proizvođača i na snagu okretanja pedala – bolje nam nabavite rikše da ih vučemo ručno", ističe se u saopštenju.\nNaglašava se da su u brzini isporuke paketa Poštu Srbije davno premašile privatne kompanije i dostavne službe sa vozačima kojima se "prećutno i nekažnjeno toleriše jurcanje po drumovima Srbije".\nUpozorenje Pošte: Lažni kuriri post-ekspresa i drugih službi varaju građane od vrata do vrata\nSindikat radnika pošte Sloga traži povećanje zarada\n14.08.2021\t• 21:54\nBolje da uzmu rolere. Ionako samo ostavljaju izveštaje u sanduče i čekamo red da ih podignemo\n14.08.2021\t• 20:53\nPosiljke ne dostavljate medju gradovima da vam treba elektromotor na biciklu. A i kako je krenulo, uskoro neće ni biti pisama i racuna, sve ce biti e, tako da vam nece trebati e bicikli. Bolje da vidite kako da ostanete na trzistu, koja ce vam biti svrha za 5-10 godina, umesto sto ćete milione baciti na e bicikle.\n14.08.2021\t• 20:32\nU pošti Novi Sad sve sami stručnjaci. Kad me pitaju gde radim, ja ponosno kažem: Pošta Srbije!


Oduzete krijumčarene cigarete vrijedne 30.000 KM | Tuzlanski.ba\nOduzete krijumčarene cigarete vrijedne 30.000 KM\nDijeljenja: | 4.5.2019. u 13:57\nSlužbenici Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) u BiH oduzeli su na graničnom prijelazu Pavlovića most kod Bijeljine krijumčarene cigarete u vrijednosti od 30.000 KM.\nDetaljnim pregledom putničkog motornog vozila marke “Renault”, spriječili su pokušaj krijumčarenja ukupno 3.719 paklica cigareta. Ta akcizna roba bila je sakrivena u posebno prepravljenim bunkerima unutar vozila, saopćeno je danas iz UIO BiH.\nAktivnosti na terenu proveli su ovlašteni službenici Grupe za sprečavanje krijumčarenja i prekršaja iz regionalnog centra Tuzla i carinski službenici UIO, u saradnji sa službenicima Granične policije BiH u Bijeljini.\nPostupajući po naredbi Tužilaštva BiH i Suda BiH privremeno su oduzete krijumčarene cigarete i putničko motorno vozilo. Zbog postojanja osnova sumnje da je počinjeno krivično djelo krijumčarenje, protiv osumnjičene osobe podnesen je izvještaj Tužilaštvu BiH.\nTokom pomenutih aktivnosti na terenu korištena je specijalistička oprema za pregled vozila, koju je UIO donirala Vlada SAD-a putem programa EXBS. (Fena)\nKljučne riječi: cigarete, GP pavlovića