Reč ima koleginica Milica Dačić. Izvolite.\nZahvaljujem koleginici i istovremeno čestitam na prvom obraćanju u Narodnoj skupštini.\nProzivam kolegu Zvonimira Stevića.\nPoštovani potpredsedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas je pored grupe sporazuma na dnevnom redu i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu na isplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ.\nOvaj zakon donet je 2016. godine, a odnosi se na preuzimanje obaveza države da obešteti stare devizne štediše koji su svoju deviznu štednju imali pre 27. aprila 1992. godine u bankama na teritoriji Srbije i njihovim ekspozitura na teritoriji bivše SFRJ, pre definitivnog raspada bivše države i nastanka SRJ.\nInače, ovaj zakon je donet radi izvršavanja obaveza Republike Srbije, proisteklih iz presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, pred kojim je grupa štediša iz bivših republika SFRJ ostvarila ovo pravo. U skladu sa ovom presudom država Srbija je imala obavezu da isplati neisplaćenu staru deviznu štednju.\nU pitanju je neisplaćena devizna štednja deponovana u našim bankama, a obaveza države se uglavnom odnosi na štediše koje su svoje štedne uloge imale u ekspoziturama naših banaka u Sloveniji, Severnoj Makedoniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj ili u matičnim bankama u Srbiji. Neke od tih banaka su nažalost posle 5. oktobra gurnute u stečaj koji još nije okončan, to su "Jugobanka", "Invest-banka", "Beogradska banka", "Beobanka".\nZakonom je stvoren institucionalni okvir za ostvarivanje prava na isplatu stare devizne štednje. Zakonom je predviđeno da utvrđivanje prava na isplatu stare devizne štednje vrši Uprava za javni dug kao organ u sastavu Ministarstva finansija, jer se sredstva za sprovođenje ovog zakona tretiraju javnim dugom Republike Srbije nastali po osnovu međunarodne obaveze, a to je presuda suda u Strazburu.\nOsnovnim zakonom je propisano da se ovim poslom bavi posebna Komisija koju formira Vlada. Njen zadatak je da na osnovu prikupljene dokumentacije i prijava starih deviznih štediša u zakonom predviđenom roku utvrdi predloge koji ispunjavaju uslove za ostvarivanje prava na isplatu devizne štednje. Komisiju je sačinilo 11 članova i to tri člana iz Ministarstva finansija, četiri člana iz Uprave za javni dug, jedan član iz Državnog pravobranilaštva, jedna član iz Agencije za osiguranje depozita i dva člana iz Narodne banke Srbije.\nPrema podacima datim u obrazloženju ovog zakona, ova Komisija ozbiljno i stručno radila je u prethodnom periodu. Držala je 117 sednica, razmotrila je čak 9.500 podnetih prijava potraživanja. Ova Komisija primila je prijave o potraživanju u roku koji je zakonom bio određen. Važan zadatak Komisije je i provera potpunosti dokumentacije i tačnosti podataka podnosioca prijave, kao i da na osnovu tog utvrdi da li su ispunjeni ulovi za sticanje prava na isplatu stare devizne štednje, na osnovu predloga Komisije, Uprava za javni dug donosi konačan akt o ispunjenju uslova za isplatu stare devizne štednje.\nOd 2018. godine Uprava je donela Odluku o čak 94% podnetih zakona, što govori o efikasnom radu Komisije i Uprave. Izmene ovog zakona koje su danas pred nama, odnose se na produženje roka za utvrđivanje prava na isplatu stare devizne štednje. Važećim zakonom je bio utvrđen rok koji je istekao 23. decembra 2019. godine, a sada se rok u kome će se odlučivati o prijavama potraživanja produžuje do 31. avgusta 2023. godine.\nDruga izmena zakona odnosi se na broj članova Komisije koji se sa sadašnjih 11 članova smanjuje na pet članova. Razlog za ovu izmenu je racionalizacija rada, s obzirom da je ostalo svega oko 6% neizvršenih prijava, pri čemu su u pitanju uglavnom sudski postupci u kojima je najčešće stara devizna štednja predmet ostavinskih postupaka.\nVažno je na kraju istaći da su sredstva za sprovođenje ovog zakona obezbeđena Zakonom o budžetu za 2020. godinu, a da će se u narednim godinama takođe bilansirati iz budžeta. Isplata stare devizne štednje će se vršiti u osam rata, svakog 28. februara i 31. avgusta, počev od 28. februara 2020. godine, do 31. avgusta 2023. godine kada bi trebalo da se izmire sve obaveze Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje.\nŽelim da istaknem da je na ovaj način država Srbija preuzela obaveze banaka u kojima su građani bivše SFRJ imali deviznu štednju i da je pokazala veliku odgovornost prema ovom problemu koji je nastao kao posledica raspada SFRJ.\nPoslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati predlog i glasati za predložena zakonska rešenja. Zahvaljujem.\nProzivam gospodina Rajka Kapelana.\nUvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, želeo bih na početku da iskoristim priliku da se zahvalim građanima Srbije na ogromnom poverenju koje su nam dali na izborima 21. juna ove godine i da im poručim da će ovaj saziv parlamenta, zajedno sa Vladom Republike Srbije i predsednikom Republike Srbije učiniti sve da u ova krizna vremena opravda poverenje koje ste nam dali.\nPred nama je danas set zakona koji će pomoći Vladi Srbije da nastavi borbu za jačanje naše ekonomije, da nastavi borbu protiv korona virusa i da nastavi borbu da svakom našem građaninu unapredi kvalitet života.\nOva 2020. godina je za sve građane Srbije bila jako teška i Bogu hvala da nas je ova teška kriza zadesila u trenutku kada je naša ekonomija bila na najvišem nivou u prethodnih 30 godina. Iskreno se plašim da zamislim šta bi bilo da nas je korona zadesila 2010, 2011. ili 2012. godine, u godinama kada su naši ljudi živeli jako teško, kada se svakodnevno ostajalo bez posla,a kada je država Srbija bukvalno bila pred bankrotom i kada je jedva imala sredstava da isplati plate i penzije svojim građanima. Ljudi koji su tada bili na vlasti i koji su krivi za situaciju u kojoj se Srbija tada nalazima, danas imaju obraza da kritikuju svaki potez ovog parlamenta, svaki potez i meru Kriznog štaba, svaki potez Vlade Srbije, a potogoto svaki potez predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nSrećom po sve nas, građani Srbije vrlo dobro vide ko se bori za njihove interese i zato su na izborima 2012. godine, a potom i na svim izborima od te godine do danas pokazali šta misle o njima i jasno rekli da podržavaju politiku koju je ponudila SNS, a to je politika teškog rada, politika teških reformi, politika poštenja i politika odgovornosti.\nVlade koje su potom usledile, vlade koje je vodio Aleksandar Vučić, potom i Ana Brnabić su teškim radom i teškim reformama uspele da podignu našu ekonomiju i uspele da od Srbije stvore državu koja je u stanju da odgovori na svaku krizu, kao što je i ova koja nas je zadesila ove godine.\nSamo zato što smo bili ekonomski jaki u trenutku kada nas je zadesila korona kriza, uspeli smo da izdvojimo ogromna sredstva i da pomognemo našim zdravstvenim radnicima koji su izneli najveći teret u borbi protiv korone. Samo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da uložimo ogromna sredstva u naš zdravstveni sistem kako bi svaki građanin Srbije na vreme dobio potrebnu negu.\nSamo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da uložimo ogromna sredstva i da spasemo našu privredu, kako ne bi dolazilo do masovnih otpuštanja ljudi, što se dešavalo i u mnogo jačim ekonomijama sveta. I što je za mene najvažnije, samo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da pomognemo svakom našem građaninu ponaosob i svi građani Srbije su osetili da će njihova država uvek stati za njih kada im je teško.\nZato je važno da nastavimo da radimo i da jačamo našu ekonomiju. Zato je važno da nastavimo da se borimo i da realizujemo Plan Srbija 2025, da naši građani svakim danom žive sve bolje, da se svaki deo Srbije ravnomerno razvija, da svake godine rastu i plate i penzije i da te 2025. godine prosečna plata bude 900 evra, a prosečna penzija 440 evra. Ja sam siguran da ćemo to ostvariti, kao što smo ostvarili da u ovu godinu uđemo sa prosečnom platom od preko 500 evra.\nZato apelujem na sve građane Srbije, poštujte mere zaštita od korona virusa, čuvajte svoje zdravlje, čuvajte zdravlje ljudi oko vas, potrebni ste svojoj državi. Samo tako možemo zajedno da prođemo kroz ovu krizu i samo tako možemo da nastavimo da radimo i da se borimo za našu zemlju. Živela Srbija!\nZahvaljujem kolega i čestitam na vašem prvom obraćanju u Narodnoj skupštini.\nPoštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, danas ću govoriti o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, tj. Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid-19“ između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj i o Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora.\nOno što je karakteristično za ove sporazume o kojima ću danas govoriti, jeste činjenica da oni imaju za cilj poboljšanje života građana Republike Srbije i zaštita onog najvrednijeg kod čoveka - zaštite zdravlja. Međunarodna banka za obnovu i razvoj ponudila je paket neposredne podrške kroz zajmove kako bi pomogla zemljama u njihovim naporima da odgovore na krizu nastalu usled izbijanje epidemije bolesti Kovida-19, koja se pretvorila u globalnu pandemiju.\nOvaj projekat će dopuniti tekuća aktivnost i investicije kako bi se još bolje odgovorilo na ovu krizu konkretno. Konkretno, projekat će finansirati aktivnosti koje imaju za cilj odgovor na pretnju koju predstavlja Kovid-19 i na jačanje nacionalnog zdravstvenog sistema, u cilju podizanja nivoa pripravnosti u Republici Srbiji.\nProjekat je strukturiran kroz sprovođenje aktivnosti podeljenih u dve osnovne komponente. Komponentom jedan predviđeno je finansiranje sledećih aktivnosti. Navešću sve aktivnosti da bi građanima Republike Srbije bilo jasno o čemu se radi i gde će novac biti potrošen. To su: detekcije slučajeva, potvrda zaraze, praćenje kontakta, evidencija izveštavanja kroz jačanje sistema nadzora bolesti, nacionalnih referentnih laboratorija i laboratorija u sektoru javnog zdravlja i epidemioloških kapaciteta za rano otkrivanje i potvrđivanje slučajeva, pružanje podrške epidemiološkim istraživanjima, jačanju kapaciteta za procenu zdravstvenog rizika, kao i podrška jačanju informacionog sistema za upravljanje u zdravstvenom sektoru i pravovremena razmena informacija.\nProjekat će omogućiti uspostavljanje dve dodatne regionalne Kovid-19 laboratorije u okviru Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu i Klinički centar u Kragujevcu, sa kapacitetom od 1000 uzoraka na dan, što će povećati ukupne kapacitete testiranja u Srbiji. Projektom će se omogućiti nabavka dodatne zaštitne opreme na osnovu potreba koje utvrđuje Republički fond za zdravstveno osiguranje, integraciju svih SARS-Kov-2 laboratorija u zdravstveni informacioni sistem, kako bi se stvorio sveobuhvatni elektronski sistem nadzora nad Kovidom-19.\nOno što će zaštiti građane Republike Srbije je uspostavljanje brzog testiranja na aerodromu Nikola Tesla Beograd i aerodromu Konstantin Veliki u Nišu, kao i na odabranim graničnim prelazima za putnički saobraćaj. Naravno, uz potpunu bezbednost testiranih u odvojenim punktovima za testiranje, obučeno osoblje sa zaštitnom opremom za postupanje sa građanima kod kojih se pokaže pozitivan test i njihov prevoz do izolacionih centara.\nNapominjem da u ovu prvu komponentu spadaju i izrada smernica za sprovođenje faznih mera, promovisanje i sprovođenje mera i podizanje svesti građana, a naročito na osetljive grupe zajednice, uključujući i romsku populaciju, korisnike sigurnih kuća, zatvorenike i druge osetljive grupacije.\nPomenuću i sprovođenje obuka, seminara i simpozijuma za medicinske radnike radi pružanja optimalne nege, lečenja i profilakse. Naročito je važan segment koji se ogleda u jačanju kapaciteta bolničkog lečenja uspostavljanjem i renoviranjem specijalizovanih jedinica u odabranim bolnicama, izradu strategije za povećanje dostupnosti bolničkih kreveta, podršku jedinicama intenzivne nege, podršku u cilju jačanja sistema za upravljanje i odlaganje medicinskog otpada.\nOno što bih ja dodala, to je da se u ovoj komponenti nađe i podrška i jačanje primarne zdravstvene zaštite koju smo nepravedno potcenili, jer preventivna medicina i ulaganje u nju smanjuje atak na sekundarnu i tercijalnu zaštitu. Na kraju krajeva, uvek je nešto bolje sprečiti nego lečiti, što je i cilj preventivne medicine.\nDruga komponenta ovog projekta ukazuje na upravljanje implementacijom i praćenje evaluacija projekta, kojom će se baviti jedinica za koordinaciju projekta koji je uspostavljen u okviru Ministarstva zdravlja, a Ministarstvo zdravlja biće zaduženo za sveukupnu koordinaciju i sprovođenje projekta u saradnji sa Republičkim fondom za zdravstveno osiguranje i mrežom Instituta za javno zdravlje.\nOvaj sporazum je potpisan 29. maja 2020. godine u Beogradu, a iznos zaduženja odobren od strane banke je 92 miliona evra. Na pregovorima je definisano da sporazum o zajmu predviđa korišćenje mehanizma retroaktivnog finansiranja, koji podrazumeva refundaciju troškova i sredstava zajma u maksimalnom iznosu od 36 miliona evra, u cilju nadoknade za sva plaćanja koja su izvršena po osnovu suzbijanja posledica nastalih usled pandemije, pa i pre potpisivanja sporazuma, počev od 1. marta 2020. godine.\nPredlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora, odnosno podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju posledica pandemije Kovida-19. Cilj ovog zajma je da pruži finansijsku podršku budžeta Republike Srbije, jer će se ovim sredstvima pokrivati vanredni operativni troškovi zdravstvenih usluga i nabavka opreme i potrošnih materijala potrebnih za rešavanje vanredne situacije izazvane pandemijom. Zahvaljujući ovom zajmu mi ćemo očuvati održivost socijalnih investicija i otkloniti nedostatke u tokovima finansiranja, a time smanjiti i troškove iz budžetskih sredstava.\nPodsećanja radi, dana 15. marta 2020. godine, u Republici Srbiji je doneta Odluka o proglašenju vanrednog stanja zbog suzbijanja zarazne bolesti Kovida-19, a nakon toga i čitav niz mera koje su imale za cilj suzbijanje širenja korona virusa i očuvanje zdravlja stanovništva. Kako bi u najmanjoj mogućoj meri odgovorila ovom izazovu, država je povećala obim nabavki i potrošnog medicinskog materijala i opreme, pre svega zaštitnih maski, zaštitnih odela, dezinfekcionih sredstava, respiratora, ventilatora, a i druge opreme. Pristupilo se i otvaranju privremenih bolnica za prihvat obolelih, izgradnji i renoviranju postojećih laboratorija i bolnica. Odgovor države i Vlade Republike Srbije je bio pravovremen, dobar i adekvatan novonastaloj situaciji. Iako neprijatelja nevidljivog golim okom nismo dobro poznavali, od prvog dana smo znali da nošenje maski i fizička distanca i pojačana lična i higijena ličnog i radnog prostora daju rezultate.\nNavedeni sporazum o zajmu potpisan je u Beogradu 27. maja 2020. godine i u Parizu 10. maja 2020. godine. Ovim sporazumom biće pružena podrška zdravstvenom sektoru za pokriće uvećanih troškova za nabavke sanitetskog materijala, lične zaštitne opreme, medicinske opreme i drugog potrošnog medicinskog materijala koji je bio neophodan da bi se preduzele sve zaštitne mere u zdravstvenim ustanovama. Jednom rečju, krajnji korisnici zajma biće građani Republike Srbije, posebno osobe zaražene virusom, a i svi ostali korisnici zdravstvenih usluga, kao i zdravstveni radnici.\nIz tog razloga apelujem na svoje kolege da za Okvirni sporazum, kao i za prethodni o kome sam govorila svakako treba glasati, jer ova borba je borba koja treba da bude jedinstvena svih nas.\nOva borba jednostavno je borba sa golim okom nevidljivog neprijatelja koji je zavladao svetom i ona košta. Košta nas izgubljenih života pre svega, a i finansijski. Borba će trajati niko ne zna do kada, ali će isto tako da iscrpi i finansijski državu. Zato su sredstva od zajma u ovoj borbi više nego ikada potrebna i, kako je moj uvaženi kolega Đorđe Milićević rekao, u ovoj borbi stvarno moramo biti svi jedinstveni.\nSredstva zajma biće u iznosu od 200 miliona evra i na raspolaganju su Republici Srbiji u 2020. i 2021. fiskalnoj godini. Moram da naglasim da ovakvom vrstom zajma nije moguće finansirati plate i slične nabavke i naknade, kao ni finansijske troškove, kao što su razne vrsti taksi, naknada i drugo. Ministarstvo finansija će, kao telo koje je odgovorno za sprovođenje projekta, biti zaduženo za komunikaciju sa bankom, koordinaciju sa Ministarstvom zdravlja i Republičkom fondom za zdravstveno osiguranje i vršiće kontrolu namenskog trošenja sredstava, o čemu će dostavljati periodične izveštaje banci.\nNa kraju, podsećam da u danu za glasanje glasamo za predloge ovih zakona, kao što će to učiniti i poslanička grupa SPS. Zahvaljujem.\nSledeća je koleginica Biljana Jakovljević.\nPoštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, predlozi sporazuma koji se danas nalaze pred nama označavaju nastavak finansiranja pre svega očuvanja zdravlja i života naših građana, kao i umanjenja negativnih posledica po ekonomiju i privredu, ali takođe odnose se i na finansiranje krupnih kapitalnih projekata koji su predviđeni i investicionim planom 2025. Svedoci smo da se Srbija jako dobro bori sa posledicama pandemije korona virusa i to je zahvaljujući upravo teškim reformama koje je sproveo predsednik Aleksandar Vučić 2014. godine i odgovornoj finansijskoj politici u proteklih šest do sedam godina.\nUpravo zahvaljujući odgovornoj finansijskoj politici SNS i predsednika uspeli smo u proteklim mesecima da pomognemo našem zdravstvenom sistemu, uspeli smo da obezbedimo sve neophodne lekove i opremu koji su bili neophodni za lečenje korona virusa, uspeli smo da zaposlimo veliki broj zdravstvenih radnika, da povećamo plate u zdravstvenom sektoru, uspeli smo da sagradimo, odnosno da rekonstruišemo veliki broj zdravstvenih centara. U toku je čak i realizacija, odnosno izgradnja dve kovid bolnice, jedna u Batajnici, druga u Kruševcu, i sa time nastavljamo. Upravo ovim finansijskim ulaganjima nastavljamo borbu za očuvanje zdravlja naših građana. Ali pored borbe za očuvanje zdravlja i života naših građana, mi nastavljamo i sa krupnim kapitalnim investicijama.\nProgrami koji su danas pred nama odnose se na finansiranje vodovodne i kanalizacione infrastrukture, kao i ulaganje u energetsku efikasnost. Finansiranja u vodnom sektoru pre svega se odnose na vodosnabdevanje i na izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Grad Čačak, iz kojeg ja dolazim, u proteklih nekoliko godina uspeo je da otkupi deo parcele na kojoj će se graditi postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i to se odnosi na preko 100.000 stanovnika grada Čačka\t.\nŠto se tiče ulaganja u unapređenje energetske efikasnosti, program obuhvata mere energetske sanacije na 50 do 60 objekata javne namene u sektoru obrazovanja, zdravstva, sporta i socijalne zaštite na teritoriji cele Srbije. Ova ulaganja u vodovodnu i kanalizacionu infrastrukturu, kao i energetsku efikasnost su samo deo investicionog plana koja imaju za cilj pospešivanje života u našoj zemlji.\nMoram da istaknem da smo mi u ovako teškim trenucima uspeli da opredelimo i značajna sredstva za putnu infrastrukturu, posebno za izgradnju auto-puteva, koji označavaju dovođenje novih investitora, a samim tim i nova radna mesta i pospešivanje ekonomije u našoj zemlji.\nPosebno moram da se osvrnem na značaj izgradnje Moravskog koridora, kako za grad Čačak, tako i za ceo Moravički, Raški, Zlatiborski okrug, za celu zapadnu i centralnu Srbiju. Ali značaj Moravskog koridora nije samo u dovođenju novih investitora i bržeg protoka robe i kapitala, već time ćemo urediti i vodotokove Južne, Zapadne i Velike Morave, koje su prethodnih godina plavljenjem nanosile veliku štetu putnoj infrastrukturi i privredi.\nIskoristiću takođe priliku da pomenem krupne kapitalne investicije koje su prethodnih godina pospešile životni standard građana Čačka, a to su i auto-put „Miloš Veliki“, zatim dve nemačke fabrike koje su omogućile nova radna mesta za naše građane, kao i otvaranje aerodroma „Morava“ u Lađevcima, koji je naš grad spojio sa velikim evropskim gradovima i sigurni smo da ćemo nakon ove pandemije korona virusa zahvaljujući aerodromu „Morava“ uspeti da pospešimo kako ekonomski, tako i turistički potencijal.\nNa samom kraju svog ujedno i prvog izlaganja u parlamentu pozvala bih svoje kolege i koleginice narodne poslanike da podržimo ove programe i sve buduće programe koji imaju nameru i cilj da obezbede što bolju budućnost u našoj zemlji. Zahvaljujem.


Trop trunuo ispred vrtića na Koniku - Vijesti.me\nTrop trunuo ispred vrtića na Koniku\n"Ovih dana peku vino i rakiju, pa su građani potkresali drveće da dopune aranžman raznoraznog otpada pored kontejenera", kazao je čitalac "Vijesti"\nFoto: Čitalac "Vijesti" Autori: Haris Šabotić, Stanko Radulović\nRadnici JP "Čistoća" očistili su smeće ispred vrtića “Jelena Ćetković” na Koniku, gdje su nesavjesni građani prethodnih dana napravili mini-deponiju.\nNa fotografiji čitaoca "Vijesti" vidi se gomila smeća, granja, ali i tropa preostalog nakon pečenja rakije.\n"Ovih dana peku vino i rakiju, pa su građani potkresali drveće da dopune aranžman raznoraznog otpada pored kontejenera", kazao je čitalac "Vijesti".\nMini-deponije prave i stanovnici u Ulici AVNOJ-a u Zelenici, iako se smeće svakodnevno odvozi\nOn smatra da smeće bacaju “bake, deke, mame i tate djece koja borave u tom vrtiću”.\nKontejneri na ulici\nPortparolka "Čistoće" Senada Mulešković pozvala je građane da biljni otpad ne odlažu oko kontejnera, već na zeleni dio privremenog odlagališta na Koniku, u Ulici Marka Mašanovića.\n"Ovdje nikoga nije briga hoće li naselje biti čisto"\nMini-deponije prave i stanovnici u Ulici AVNOJ-a u Zelenici, iako se smeće svakodnevno odvozi.\nU tom dijelu grada, kontejneri se često nalaze nasred ulice, a građani smeće, čak i namještaj, bacaju i u takozvane niše, odnosno mjesta na kojima bi kontejneri trebalo da stoje.\n"Ovdje nikoga nije briga hoće li naselje biti čisto... Ulica je veoma prometna, svaki čas prolazi autobus, a tu je i nekoliko firmi pa često prolaze i kamioni, tako da kontejneri nasred ulice značajno otežavaju promet", kazala je Petrana Vilus.\nNarod bez savjesti i odgovornosti. Tom devijantnom ponašanju doprinosi ovaj režim, koji je i sam devijantan. Često ćete naići na brdo šuta pored kontejnera. Neko renovirao kupatilo, pa ostavio "Čistoći" da odnesu šut! Komunalna policija ne podnosi prijave. Ako i podnese, sudija za prekršaje - oslobađa. Čovjek je siromah, ima djecu, pa mu treba pogledati kroz prste!!\n@@@@@ Ovo je lice i nalicje CG i samo dokazuje kako je narod nekulturan i nevaspitan.\nJeremijaKrstic 6 godina i 1 mjesec


Prvi kuvar Srbije: Počela finalna nedelja! Romana bila najbolja (Foto) - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nPrvi kuvar Srbije: Počela finalna nedelja! Romana bila najbolja (Foto)\nPrvi zadatak takmičara u završnoj nedelji je da spreme rolat od mlevenog mesa, poznatiji kao rolat Štefani. Za pripremanje imaju 45 minuta i dodatna tri minuta za nabavku namirnica u prodavnici.\n23:04 10. DEC 2012.\nŽiri saopštava takmičarima Prvog kuvara Srbije da će im ubuduće u kuvanju pomagati stručni savetinici - učenici Ugostiteljsko-turističke škole, a Petar im napominje da se ponovo vraća bodovanje i pravi tabela, na osnovu i koje se će odrediti plasman kuvara, te da će im bodovi biti oduzimani ako na vreme ne budu servirali jelo ili ne budu očistili sudove i radnu površinu.\nDat je znak za početak zadatka i takmičari zajedno sa svojim pomoćnicima počinju da prave rolat. U toku zadatka žiri takmičarima zadaje još jednu dužnost, a to je da naprave krofne sa sirom, i to sve za 45 minuta. Učenici pomažu takmičarima, kako savetima, tako i seckanjem luka, spremanjem mesa za rolat, pravljenjem testa za krofne. Ana se buni kako joj Petar smeta tokom kuvanja, a on joj u jednom momentu pomaže da umesi testo. Petar primećeuje da je Romana uspostavila najbolju komunikaciju sa svojim pomoćnikom, ali misli da neće uspeti servirati svoje jelo za predviđeno vreme.\nVreme za spremanje jela je isteklo i niko od kuvara nije servirao na sto, pa Petar napominje da će biti oduzimanja bodova. Takmičari su ipak servirali jela i žiri počinje sa degustacijom. Bojani i Ani žiri govori da su im rolati nezačinjeni, a krofne, tj. u ovom obliku uštipci, nedovoljno pečeni.\nMarkovo jelo nije bilo kompletno jer rolat nije bio pečen, a jaje u njemu je bilo rovito i imao je lošu prezentaciju. Marija je dobila pohvale i za uštipke i za rolat, a najviše pohvala za današnja jela je dobila Romana, pa je ona i pobednik, iako žiri nije hteo da saopšti koliko je ko poena osvojio, vec će to uraditi narednih dana.\nprvi kuvar srbijeprvi kuvarkuvarivip kuvari


Gradnja pruge za vozove velikih brzina na relaciji Beograd–Budimpešta, prve pruge za brzine do 200 kilometara na sat u regionu, u ovom trenutku najveći je železnički investicioni projekat u Evropi.\nProjekat modernizacije i izdradnje brze pruge na našoj teritoriji – između Beograda i Subotice, podeljen je na tri deonice: Beograd–Centar – Stara Pazova (34,5 km), Stara Pazova – Novi Sad (40,4 km) i Novi Sad – Subotica (108,1 km), ali radovi nisu počeli tim redom.\nRealizacija tog grandioznog projekta otpočela je pre nešto više od dve godine na drugoj deonici, gradnjom vijadukta i tunela u Čortanovcima, za šta je zadužena ruska kompanija „RŽD internešenel“.\nTa dva infrastrukturna objekta spadaju u najzahtevnije i jedinstevene na srpskoj železnici, prenosi Dnevnik.\nPo rečima direktora projekta i odgovornog izvođača radova na tunelu i vijaduktu Vidoja Melentijevića, tunel se sastoji od dve cevi, čija ukupna dužina je 2.242 metra. Leva tunelska cev je duga 1.156 metara, a desna je nešto kraća – 1.086. Kopa se istovremeno iz svih smerova i očekuje se da će biti završen dogodine. Da bi se stekla slika o veličini projekta, osim kada se on sagleda na terenu, ponekad su dovoljne i brojke. Tako je samo, na primer, za potrebe osiguranja tunela pobijeno 1.012 šipova.\n– Vijadukt dug oko tri kilometra sastoji se od dve konstrukcije pa se može reći da ga čine dva mosta od tri kilometra – napominje Melentijević.\n– Konstrukcija je podeljena na pet segmenata, s više od 59 stubnih mesta. Većina tih stubnih mesta ima po dva stuba, koji se oslanjaju na naglavne grede, za koje su u zemlju položena 1.322 šipa, čija ukupna dužina je 40 kilometara.\nRadilo se u vrlo složenim geološkim uslovima.\nNajviši stub ima 26 metara, računajući do donje ivice rasponske konstrukcije. Na početku konstrukcije naspram 20 stubnih mesta obavljena je zaštita od klizišta u vidu 20 konstrukcija po sedam šipova raspoređenih u vidu latiničnog slova V. Završeni su radovi na svim šipovima, temeljima stubova i sva stubna mesta. Sada se radi na rasponskim konstrukcijama, i to u dve smene. Praktično, radno vreme traje do sat posle ponoći, i posao se odvija u skladu sa zacrtanom dinamikom.\nTunel i vijadukt u Čortanovcima samo su dva od više od 60 objekata koji se grade na toj deonici.\nGradnja tih objekata predmet je aneksa ugovora koji je sklopljen s kompanijom „RŽD internešenel“ u novembru 2017. godine. Većina pomenutih objekta je u radu. Završena je galerija, odnosno denivelacija šidskih i novosadskih koloseka, kao i putnički pothodnik u Inđiji. U tom mestu u toku su radovi na jednom od podvožnjaka za prolazak vozila, pešaka i biciklista u Ulici Branka Radičevića, dok će drugi, planiran u Ulici vojvode Putnika, početi da se gradi kada prvi bude gotov, prenosi Dnevnik.\nizvor: dnevnik.rs, agencije, foto: ilustracija, anna-m. w. , Pexel\nap vojvodina brza pruga čortanovci inđija Novi Sad pruga srbija sremski karlovci stara pazova subotica tunel vijadukt


Turisti od danas mogu da se prošetaju najdužim staklenim mostom na svetu koji je otvoren za javnost u centralnoj Kini, a koji je bio i inspiracija za američki naučno-fantastični film „Avatar“ reditelja Džejmsa Kamerona, javila je agencija Sinhua.\nMost dužine 430 metara nalazi se 300 metara iznad zemlje i smešten je izmedju dva parka u kineskoj provinciji Hunan.\nMost je širok šest metara i sastoji se od 99 staklenih i providnih ploča. Može odjednom da primi 800 osoba.\nSinhua je dodala da most može dnevno da izdrži oko 8.000 ljudi, a karta za obilazak košta 138 juana (18 evra).\nTokom obilaska turisti ne smeju da nose foto aparate i motke za selfi da ne bi došlo do oštećenja staklenih ploča.\nMost je delo izraelskog arhitekte Haima Dotana koji je uzgradio brojne zgrade u Kini.\nLokacija mosta bila je inspiracija za „lebdeću planinu“ koja se pojavljuje u filmu „Avatar“ iz 2010. godine.


Dnevni pregled - 2.6.2013 - Vijesti.me\nDnevni pregled 2.6.2013 Arhiva\nEvrogolovi otvorili Marakanu\n"Dva fantastična gola ne mogu da izbrišu partiju iz prvog poluvremena. Roj Hodžson i dalje vjerovatno brine, ima i razloga", napisao je BBC\nUkrajinci bez šuta protiv Kameruna\n“Plavo-žuti” nisu uspjeli ni da šutnu na gol kombinovanom sastavu Kameruna, koji je dominirao u prvom poluvremenu, u kojem su “lavovi” promašili četiri šanse\nKrtola domaća cijena svjetska\nPijačni prodavci i domaći proizvođači gube trku sa trgovačkim lancima čija ponuda više prija budžetu potrošača\nIzbori u Hrvatskoj: Bandić pobijedio u Zagrebu, većina županija HDZ-u\nIzvjesna pobjeda Bandića nije iznenađenje, s obzirom na podršku koju je Bandić dobio od većine učesnika izbora u prvom krugu\nIran razotkrio terorističku mrežu povezanu s Izraelom\nNa internet sajtu iranskog ministarstva navodi se da je uhapšeno 12 osoba koje su planirale da sabotažama i atentatima podstaknu etničke sukobe u Iranu.\nKošarkašice Crne Gore bolje od Srbije\nKoš za pobjedu postigla je 7,5 sekundi prije kraja Ana De Forž. Srbija je imala posljednji napada, ali su prvo Ana, a potom i Milica Dabović bile neprecizne\nPrijestonica dobija i Francuski ugao\nFrankofonija: Cetinje, zahvaljujući fondacijama „Petrović Njegoš“ i „Robert Šuman“, bliže Evropi\nRadvanska izbacila Anu Ivanović\nAna je u 2. setu sa 4:2 izjednačila na 4:4, ali je Radvanska na svoj servis povela 5:4, a onda petim brejkom u meču stigla do pobjede\nPelegrinijevi prioriteti Kavani i Markinjos\nPored Kavanija i Markinjosa, Pelegrini na „Etihad” želi da dovede i igrača Malage Iska, Hesusa Navasa iz Sevilje i Šahtjorovog Brazilca Fernandinja\nVlada hoće da poveća PDV mimo procedure?\nMANS smatra da nije poštovana procedura kad je Vlada „usvojila” izmjene Zakona o porezu na dodatu vrijednost\nZaplijenjena garderoba biće na aukciji\nNedavno je brodom "Sveti Stefan" iz Barija za Bar stiglo oko 35 hiljada eura vrijednih komada markirane robe. Pošiljka skrivena u vrećama biće na licitaciji\nPodgorički "Pojas Gaze"\nProstor između stadiona FK Zabjelo i brda Ljubović, stanari dvije zgrade koje je gradila kompanija Šofranac nazivaju "Pojasom Gaze". Pogledajte zašto\nI 13 metara obale nude na prodaju\nTivatskim naseljem Krtoli kružio flajer o prodaji dvije luksuzne vile po cijeni od 3,8 miliona eura\nAkcija "Svi smo jedan tim" može da počne\nAkcija "Svi smo jedan tim" može da počne: potrebna oprema već je stigla iz Slovenije i u narednim danima biće proslijeđena školama u više crnogorskih gradova\nUprava carina i EPCG neće da pričaju o milionskim dugovima\nIz Uprave carina je odgovoreno da su sa svojim saopštenjem od prije dva dana završili raspravu na ovu temu. U saopštenju, međutim, nije bilo odgovora na postavljena pitanja\nCarina upozorava na dug koji je regulisan još 2008. godine\nUprava carina je prije nekoliko dana zatražila od špediterskih kompanija u Crnoj Gori, da umjesto njihovih dužnika, plate carinski dug, pozivajući se na član carinskog zakona\nFederer jedva savladao Simona\nFedeksa, koji je savladao Žila Simona, sada čeka raspoloženi Žo-Vilfred Conga, koji nije izgubio ni set protiv Viktora Troickog, Žeremija Šardija, Jarka Nieminena i Aljaža Bedenea\nSara Erani u četvrtfinalu\nProšlogodišnja finalistkinja je savladala Karlu Suares-Navaro sa 5:7, 6:4, 6:3 i sada čeka pobjednicu meča Agnješka Radvanska - Ana Ivanović\nAteista prodaje svoje mjesto u raju\nVeć ste navikli da na eBay-u korisnici nude na prodaju sve i svašta, ali na ovakvu ponudu još niste naišli\nMornarica ponovo jaše\nNacrt novog strategijskog pregleda odbrane vraća vojsci vodeću ulogu u svim aktivnostima zaštite na moru\nRukometaši Hamburga prvaci Evrope\nTim sa sjevera Njemačke je priredio još jednu senzaciju i nakon Kila u polufinalu, savladao i najtrofejniji evropski klub Barselonu nakon produžetaka u finalu sa 30:29\nKako se odvijala istorija (3)\nU Podgorici je gostovla Italija, svjetski šampion. Bio je to najveći spektakl u dotadašnjoj istoriji crnogorskog sporta, utakmica o kojoj se pričalo mjesecima\nGoogle će morati da daje FBI-ju podatke o svim korisnicima\nAmerički Savezni sud naložio je kompaniji Google da Federalnom istražnom birou (FBI) mora da obezbijedi podatke o svakom korisniku i to bez posebnog naloga!\nMet Smit napušta seriju "Doctor Who"\nZa sada nema zvaničnih najava ko će biti 12. inkarnacija doktora, ali se šuška da bi Doktora mogla da tumači žena ili tamnoputi glumac\nPtičja perspektiva paraglajdera sa fotoaparatom u rukama\n5.000 stranih boraca u Siriji\nČak i ako se uzme gornja procjena o 5.500 stranih boraca, imajući u vidu da snage sirijske opozicije imaju oko 60.000 pripadnika, to je manje od 10 odsto\nLorenco pobijedio u Italiji\nLorenco je do 25. trijumfa za Jamahu došao za 41 minut, 39 sekundi i 733 hiljadita dijela sekunde\nPrihodi od izvoza Fiata preko Bara daleko od očekivanih\nOčekivalo se da se godišnje slije oko deset milona eura, ali je ostvareni nivo daleko od tog iznosa\n“Odlazim i srećan i tužan. Tužan sam zbog toga jer sam želio da nastavim, ali sam srećan što sam proveo šest spektakularnih godina u klubu koji me je uvijek podržavao”, rekao je Abidal\nAnkara: Demonstranti se ponovo okupili na trgu Kizilay\nDemonstranti su krenuli u protestnu šetnju ka bulevaru Ataturk i zgradi turske vlade gdje su se sukobili s policajcima koji su formirali barijeru ispred zgrade vlade\nLitvanka poginula tokom splavarenja Tarom\nNesreća se dogodila na 15-ak kilometara uzvodno od Šćepan Polja, na liniji razgraničenja između Crne Gore i Bosne i Hercegovine\nDemonstranti čiste smeće za sobom\nSituacija na trgu Taksim, gdje su prethodnih dana bile demonstracije, trenutno je mirna a radnicima koji čiste prostor od smeća u pomoć su pritekli i sami demonstranti\nSerena i Svetlana u borbi za polufinale\nNajbolja teniserka planete, koja je bila najbolja u Parizu prije 11 godina, savladala je Robertu Vinći sa 6:1, 6:3\nErdogan: Demonstranti izmanipulisani ektremisti\nOn je proteste okarakterisao kao "ideološke", a učesnike nazvao izmanipulisanim od strane opozicije koja nije uspjela da pobjedi sa glasačkim kutijama\nNovi magični preokret Robreda, i Conga u četvrtfinalu\nNekada peti reket planete je gubio od Nikolasa Almagra 4:1 u 3. setu, 4:2 u 4. i 2:0 u petom, ali je pokazao da nikada ne odustaje i upisao još jednu veliku pobjedu\nSpore se Google i Goosle\n"Google od nas traži da promijenimo logo i izgled pretrage, kao i da ukinemo Goosle.me", kažu sa portala javniservis.me\nOkršaji Hezbolaha i sirijskih pobunjenika u Libanu\nViše ljudi poginulo u sukobima pripadnika Hezbolaha, naklonjenih Asadovom režimu, i sirijskih pobunjenika u Libanu. Žestoki sukobi i u Siriji. Najmanje osam osoba poginulo u eksploziji automobila-bombe u Damasku\nHajnkes u utorak saopštava odluku o nastavku karijere\n"Ekipa mi je dala najbolji poklon, tri trofeja u sezoni su nevjerovatan uspjeh", rekao 68-godišnji stručnjak\nNezaposlenost u eurozoni na novom rekordu od 12,2%\nU tom mjesecu zabilježeno je novih 95.000 ljudi koji su ostali bez posla širom 17 zemalja koje koriste euro, povećavši ukupan broj nezaposlenih na 19,38 miliona\nCIA se vraća korijenima - klasičnoj špijunaži\nPreokret od zaokupljenosti borbom protiv terorizma ka strateškoj analitičnosti podstaknut je ne samo novim prioritetima SAD već i kritikama koje su se umnožavale na račun CIA\nTokom trenerske karijere vodio je rumunske klubove Nasional, Steauu i Dinamo, turski Gazijantepspor, Al Ain, Al Nasri, Kataniju i Palermo\nProtesti u Turskoj: Ketrin Ešton pozvala na umjerenost\nU saopštenju je iražena "zabrinutost i tuga zbog upotrebe nesrazmjerne sile od strane policije" na protestima u Istanbulu i drugim gradovima u Turskoj\nRami potvrdio kontakte sa Interom i Romom\n"Bilo je kontakata, ali ne mogu još uvijek reći ništa konkretno o tome”, objasnio je reprezentativca Francuske\nGenetski modifikovana hrana: Monsanto odustao od Evrope\nMonsanto se suočiio sa velikim otporom u Evropi, gdje se sve više zemalja zabranjuje upotrebu njegovog GMO sjemena\nBritanski parlamentarci uhvaćeni kako pristaju na korupciju\nU snimku koji su načinili novinari, tobožnji predstavnici firme za proizvodnju solarne energije, mogu se čuti poslanici kako pristaju da interese te firme "guraju" u Parlamentu\nBenites želi Felainija\nFelaini je voljan da nakon pet sezona napusti Englesku i okuša se u Seriji A, tim prije što će Napoli naredne sezone igrati u Ligi šampiona\nAleks bi da se vrati u domovinu\nAleks je upisao 39 nastupa u šampionatu Fracuske od dolaska iz Londona, a postigao je četiri gola\nIdealne destinacije za "slomljena srca"\nŠestodnevna tura kroz Italiju vodi vas kroz drevne vinograde u Pijemontu, a specijalizovana je za usamljene putnike\nInter zainteresovan za Flaminija\nOn je stigao na “San Siro” kao slobodan igrače iz Arsenala u ljeto 2008, ali je njegova karijera u Milanu bila opterećen brojnim povredama\nPoplave u Češkoj: Jedna žena poginula, troje nestalo\nČeški premijer Petr Nečas odobrio je danas pomoć armije u ugroženim područjima\nErazem Lorbek propušta EP\nTo je sigurno velikih peh za domaćina takmičenja, jer je Lorbek igrač oko koga se vrtilo dosta toga u selekciji Slovenije\nJedite mango! Štiti od dijabetesa, pomaže u mršavljenju\nMango takođe može da pomogne u sprečavaju rasta ćelija raka debelog crijeva i dojke\nĐukić mijenja Valverdea?\n"Nezadovoljan sam, ne samo igrom i time što nismo uspjeli da uđemo u Ligu šampiona, već opštom situacijom u klubu", naglasio Valverde\nGeršon preuzima Emporio Armani?\nŠesdesetjednogodišnji Geršon je posljednje dvije sezone bez klupskog angažmana, nakon što je napustio Makabi, sa kojim je 2004. i 2005. godine postao prvak Evrope\nImaju samo tri mjeseca, a već plivaju\nMađarica Kata Šomogi uči roditelje i mališane da zajedno savladaju prve korake u bazenu\nFejzić: Upropašten sam, plašim se goreg\n„Skinuli su me i nečim pekli po cijelom tijelu. Užasno je boljelo, pola su mi života skratili“, priča Fejzić\nAtletiko bi da zadrži Kurtou\nRezervni čuvari mreže tima iz Londona - Ros Turnbul i Ilario pregovaraju sa rukovodstvom oko raskida saradnje\nNa vrhu neka bude tijesto. Premažite ga sosom i pospite parmezanom...\nKim Džong Un oformio djevojački pop bend\nKim je oformio bend još 2012, a djevojke su već imale nekoliko nastupa za vođu, uključujući proslavu Nove godine\nDrugi je bio Kristijano Ronaldo sa 34, a na trećem mjestu je Radamel Falkao, nova akvizicija Monaka, sa 28 pogodaka\nKa svjetioniku od leda\nFotograf Tom Gil je objektivom svog aparata bilježio karakteristike jezera Mičigen, a svjetionici su mu bili naročito interesantni. Tokom zime svjetionici postaju skoro neprepoznatljivi - led od njih pravi nevjerovatne skulpture.\nPeres i naredne četiri godine na čelu Reala\nZvanična inauguracija biće održati u utorak 4. juna u prostorijama stadiona “Santijago Bernabeu” u 13 sati\nHrvati biraju gradonačelnike najvećih gradova\nZa SDP bi osvajanje Splita bilo veoma važno, jer bi time ublažila gubitak vlasti u Zagrebu poslije 13 godina\n"Banka hrane" u maju donirala više od dvije tone hrane\nIz te NVO su naveli da su do sada donirali više od 82 tone hrane i higijenskih proizvoda u saradnji sa 92 organizacije\nLoran Blan novi trener PSŽ-a\nBlan je vodio francusku reprezentaciju od 2010. do 2012. godine, a prije toga je tri sezone bio trener Bordoa sa kojim je u sezoni 2008/09 bio šampion\n"Ritam nereda" ponovo u Crnoj Gori: Jedino možeš da vjeruješ u sebe\nNastupiće u klubovima “Montenegro pub” i “NK pub”, a cijena ulaznice u pretprodaji je pet eura\nFurtula treći na mitingu u Zagrebu\nNa mitingu u Zagrebu nastupilo je preko 150 atletičara iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije, Italije, Mađarske i Slovenije\nPenelope Kruz je nova Bond djevojka\n"Producenti odavno pokušavaju da angažuju Penelope, ali ona je uvijek imala druge obaveze. Sada konačno rade na ugovoru"\nFlojd Mejveder junior najplaćeniji sportista svijeta\nDrugi na listi je Lebron Džejms, najbolji igrač Majamija, sa 56.545.000 dolara za ovu godinu, od čega 17.545.000 na ime plate, a 39 miliona od "Najkija", "Samsunga", "Baskin-Robinsa" i dionica fudbalskog kluba Liverpul, čiji je akcionar\nMonako nudi 20 miliona funti za Nanija\nRedove novog francuskog prvoligaša već su pojačali Džejms Rodriges i Žoao Mutinjko (Porto), Radamel Falkao (Atletiko Madrid) i Rikardo Karvaljo (Real Madrid)\nI dalje u samom vrhu\nPrije nego se obradujemo, izježimo i zagrlimo, obavijestimo se da smo u vrhu još jedne značajne međunarodne tabele. Po broju duvanskih zavisnika. tj prema količini dnevno izdžibrenih, popušenih cigareta. Idemo, milji...\nPeta motorijada u Ulcinju: Ako si bajker, moraš naprijed\n“Super nam je, pa i da je provala oblaka. Ovo nema cijenu”, kaže Krvina i dodaje da bez rok muzike i piva nema motorijade\nNačisto sa Petrom Komnenićem - gost Džavid Šabović - RTV VIJESTI\nSkaj televizija: Murinjo i zvanično u Čelziju\nInteresantno je da se Portugalac vratio na klupu “plavaca” na isti dan (2. jun) na koji je 2004. počeo svoj prvi mandat u Londonu\nGrent Hil okončao karijeru\nTokom karijere, Hil je ostvario prosječan učinak od 16,7 poena, šest skokova, 4,1 asistenciju i 1,2 ukradene lopte po meču\nVrata se otključavaju i mobilnim telefonom\nUređaj se pričvršćava na bravu, a proizvođač tvrdi da posjeduje adaptere za 90 posto brava na tržištu\nFilipini: U zemljotresu povrijeđeno 9 osoba\nStanovništvo područja koje je pogođeno zemljotresom je uznemireno zbog velikog broja naknadnih potresa, prenijela je agencija AP\nNacionalna meteorološka služba navela je da je tornado bio do sada najviše snage, sa vjetrom brzine od 321 km/h\nTajvanska televizija je javila da je poslije zemljotresa uslijedila eksplozija gasa u centralnom dijelu ostrva, ne navodeći detalje\nPrve češke petorke\nPorodica sad ima šestoro djece i opština im je dodijelila veći stan, a pored dadilje na koju ima pravo na osnovu zakona, opština će plaćati još jednu\nLuiz i Ivanović u Barseloni za 40 miliona funti?\nŽoze Murinjo, novi menadžer “plavaca”, već je našao zamjenu za njih dvojicu. U pitanju je Eliakuim Mangala, 22-godišnji štoper Porta\nBon Džovi snizio cijene karata zbog krize u Španiji\nBon Džovi navodi kako se bojao da veliki broj fanova neće sebi moći priuštiti kartu po punoj cijeni\nBalkan nije privlačan investitorima: Crna Gora bez pomena u istraživanju\nPrema Institutu za razvoj poslovnog upravljanja iz Švajcarske, zemlje Balkana su svrstane među 20 najlošije rangiranih država po konkurentnosti\nOdlazi Džerald Li\nDvadesetpetogodišnji Finac je u tabor Podgoričana stigao početkom avgusta 2012. iz Prima Verolija, kada je stavio paraf na dvogodišnji ugovor\nSirija: U napadu autobombom u Damasku ubijeno 8 policajaca\nU saopštenju Sirijske opservatorije za ljudska prava se navodi da su se jutros vodili žestoki sukobi vojske i pobunjenika u istočnom dijelu glavnog grada\nMladost pobjedom završila sezonu punu uspuna i padova\nA stvari su se idealno otvorile za domaćina, koji je poveo iz prvog pokušaja, kada je u 50. sekundi Vladimir Savićević pogodio sa osam metara na asistenciju Ivana Kneževića\nMali Bitls - Diogo Melo\n"Don't Let Me Down" - dobro poznata stvar od Bitlsa sjajno zvuči i u izvedbi Dioga Mela, koji ima svega godinu i 11 mjeseci. Poslušajte ga, oduševiće vas.\nNova emisija na TV "Vijesti": Svi smo jedan tim\nTokom akcije "Svi smo jedan tim" kojoj je i posvećen serijal istoimenih emisija - đaci 29 osnovnih i srednih škola širom Crne Gore će dobiti obnovljena košarkaška igrališta\nMiroljubivo u Radanovićima\nZeta je povela u posljednjem minutu prvog poluvremena - Korać je izborio i realizovao penal koji je prethodno, uz crveni karton, skirivio Martinović\nRudar savladao Petrovac u meču bez značaja\nGosti su poveli već u šestom minutu, kada je Leverda precizno šutirao sa 18 metara i pogodio desni donji ugao nemoćnog Lakićevića\nNe postoje savršeni mama i tata: Deset najčešćih mitova\nMoguće je biti sasvim dobar roditelj i pružiti djetetu najljepše djetinjstvo, čak i ako se ponekad mama i tata posvađaju pred djecom\nPirova pobjeda Jedinstva protiv Čelika\n"Vjerovao sam da ćemo se na kraju domoći baraža. U ovom trenutku ne bih ništa komentarisao", istakao je Bojan Kalezić, ofanzivac Jedinstva\nSnjegočistači probijaju namete na putu Žabljak - Plužine\nOvaj putni pravac, koji se uobičajeno čisti u ove dane, posljednji je u državi i šire na kome se ovaj posao obavlja\n"Vijesti" na ulicama Istanbula: Počelo tursko proljeće\nZa samo jedan dan okupilo se na desetine hiljada građana koji protestuju protiv kontroverznih poteza vlasti\nRašović gledao Marka Vukčevića i Mugošu\nVukčević je ofanzivni vezista koji djeluje po desnoj strani i ove sezone bio je najbolji igrač Budućnosti, dok je Mugoša klasični napadač\nUskim drumom u svijetlu budućnost\nPetnjica nema kiosk, vatrogasno vozilo i brzi internet, ali vjeruje da će nakon dobijanja statusa opštine brzo napredovati\nSve je ranije bilo izgubljeno\nTrijumf superangažovane ekipe Obrena Sarića je zaslužen, baš kao što je zaslužena šampionska titula Sutjeske, potpomognuta beskrajnim nizom kikseva podgoričkog tima ova sezone\nŠampionski prsten stanuje u Nikšiću\nGeneracija nikšićkog prvoligaša, predvođena Draganom-Gagom Radojičićem, odsanjala je san mnogih fudbalera koji su branili plavo-bijele boje od sticanja crnogorske nezavisnosti pa do danas\nNajviša dnevna temperatura vazduha od 12 do 22 stepena\nIndijana savladala Majami i izborila majstoricu\n"Borili smo se tokom čitavog meča. Znali smo da moramo da damo sve od sebe kako ovo ne bi bila naša posljednja utakmica ove sezone“, rekao je Roj Hibert, centar Indijane


VESELINOVIĆ: VELIKO JE ZADOVOLJSTVO I PRIVILEGIJA RADITI U ČUKARIČKOM - ATA Stars\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/VESELINOVIĆ: VELIKO JE ZADOVOLJSTVO I PRIVILEGIJA RADITI U ČUKARIČKOM\nČukarički je predstavio novog šefa stručnog štaba Aleksandra Veselinovića, koji je u ponedeljak počeo pripreme sa klubom. Novinarima se najpre obratio sportski direktor Nenad Mirosavljević, koji je poželeo dobrodošlicu novom šefu struke.\n– Čast mi je da vam predstavim novog šefa stručnog štaba Aleksandra Veselinovića, koji je u ponedeljak započeo pripreme sa Čukaričkim. Ujedno, nova lica u stručnom štabu biće prvi pomoćnik Dušan Đorđević, kao i kondicioni trener Milovan Knežević. Ugovor sa Veselinovićem potpisan je na godinu dana, ali mislim da će on ovde ostati mnogo duže. Siguran sam da je to i njegova želja – kazao je Mirosavljević, koji je potom nastavio:\n– Još uvek niko nije napustio klub. Ima interesovanja za naše igrače i to velikog za pojedince. Videćemo, u zavisnosti od punuda videćemo šta će se dešavati u prelaznom roku. Bilo bi dobro da imamo čitav tim na okupu za evropske kvalifikacije, ali u ovom trenutku ne možemo da tvrdimo da li će tako i biti. Što se tiče pojačanja, sve radimo u dogovoru sa šefom struke. Jasno je da smo deficitarni na poziciji desnog beka, imamo samo Veličkovića trenutno, gledaćemo da dovedemo jednog igrača na toj poziciji, u isčekivanju oporavka Miladina Stevanovića.\nNovinarima se potom obratio Aleksandar Veselinović, koji je zahvalio predstavnicima medija što su došli u velikom broju na prvu konferenciju za novinare u novoj sezoni.\n– Hvala svima na dobrodošlici. Zaista želim da istaknem da mi je zadovoljstvo što se ovde nalazim i što sam u mogućnosti da radim kao šef stručnog štaba Čukaričkog. Ovo nije neka fraza, rekao sam i ranije kad sam sa Vojvodinom pobedio ovde sa 6:1, da je ovaj klub primer za mnogo toga u našem fudbalu, te da bi svima nama koji radimo i živimo od fudbala bilo mnogo lakše kad bi ovakvih klubova bilo više. Samim tim, moje zadovoljstvo je veliko, te bih se zahvalio i gospodi Obradoviću i Matijaševiću, što su me pozvali i objedinili ideje u zajednički cilj. Čukarički je klub koji je uvek imao velike ambicije u takmičarskom smislu, a istovremeno je to sjajno organizovan klub koji mnogo pažnje posvećuje omladinskoj školi, razvoju i afirmaciji mladih igrača. Nadam se da ćemo zajedničkim radom uspeti da ostvarimo ciljeve koji su važni za klub. Dodao bih da su pored Đorđevića i Kneževića, u stručnom štabu ostali Pavle Delibašić, Zoran Rendulić, Oliver Kovačević, i naravno kompletan štab medicinskog dela i ekonomata, svako ko u svojoj oblasti radi svoj posao.\nPovezana vest: Milinković: Bilo bi neozbiljno da olako shvatimo Jagodinu\nVeselinović je potom govorio i o početku priprema i planu i programu.\n– Pripreme smo počeli u ponedeljak, u prvih pet dana imamo testiranja u Zavodu za sport i medicinu rada. Istovremeno, pravimo uvod za odlazak na pripreme u Sloveniju, tradicionalnu bazu Čukaričkog u Pohorje. Za nas sezona zvanično počinje 11. jula, kad ćemo igrati prvi meč prvog kola kvalifikacija za ligu Evrope. Hvala vam što ste u ovolikom broju došli i što ste dali značaja konferenciji za medije. Sa početkom priprema pokpala se i prelazni rok, koji će u većini evropskih liga trajati do 31. avgusta, te je pitanje hoće li neko od igrača napustiti Banovo brdo. – U ovom poslu nema ničeg idealnog. Situacija oko selekcije je takva da igrači uvek dolaze i odlaze. Za sada znamo sa velikom sigurnošću da nećemo moći da računamo na Ovusua do druge polovine jula, ako se prognoze obistine, s obzirom da igra za Ganu, ozbiljnu reprezentaciju. To je dobra stvar i za njega i za Čukarički, da igrač iz naše lige iz takvog kluba igra u odličnoj reprezentaciji. Takođe, imamo Bogosavca koji je po ocenama fudbalskih ljudi igrač sa najboljim pedigreom na svojoj poziciji, koji će nastupati na Evropskom prvenstvu za mlade. Odustan je i Kopitović, reprezentativac Crne Gore, kojem smo dali nedelju dana da se oporavi, s obzirom da je još 27. maja počeo sa pripremama, ovo je najminimalnije što smo mogli da mu izađemo u susret, on je to svojim odnosom zaslužio. Stevanoviću želim brz oporavak i puno energije, nadam se da će iz povrede izaći jači – kazao je Veselinović, koji je potom nastavio:\n– U procesu rada može da se desi da neko od igrača napusti naše redove, reagovaćemo u zavisnosti od toga. Bilo bi pogrešno da razmišljamo samo o prvoj utakmici, moja deviza je da najpre idemo korak po korak, da je svaki naredni trening najvažniji. Na kraju krajeva, na treningu pobeđujete na sledećoj utakmici, a ona je samo pokazatelj i plod onoga što ste radili. Čukarički će igrati na tri fronta, a ujedno ima važnu etapu u svom radu, afirmaciju mladih igrača. Obaveza je da, ujedno je to i stav kluba, da što više mladih igrača uključimo u rad prvog tima. Saglasan sam sa tim, koliko god situacija bude dozvoljavala, te da za godinu dana klub ima neka nova imena koja je afirmisao.\nČukarički je bio poznat kao ekipa koja gaji svoj stil igre, nagovestio je Veselinović da će to biti i njegova ideja vodilja.\n– Svaki trener ima neku svoju ideju. Ali, ono što je karakteristično za Čukarički je da su igrači fudbalski obučeni. Ova ekipa ima još prostora za napredak. Naravno, moralna mi je obveza da se zahvalim prethodnom stručnom štabu koji nam je pomogao i izborio učešće u Evropi. Bilo bi bezobrazno i nekorektno sa moje strane da ne čestitam svom prethodniku i njegovom stručnom štabu, koji su napravili uspeh, i na kraju krajeva nama omogućili da igramo lepo takmičenje kao što su kvalifikacije za Ligu Evrope. Ima mnogo mladih igrača koje želim da bolje upoznam. Sticajem okolnosti, ne znajući da ću biti trener ovde, gledao sam mnogo utakmica Čukaričkog, te neke igrače bolje poznajem. Većinu utakmica igrala je jedna grupa igrača, ali ima još igrača koji su se dokazali kroz rad u omladinskoj školi. Kad krenete u proces rada, nikad ne znate kad će ko da iskoči i kome će taj novi proces rada da odgovara. U ovom momentu ne bih potencirao imena. Svakako, težićemo da Čukarički ima svoju prepoznatljivu igru i da uvek igra na gol više. Koliko ćemo uspeti u tome, vreme će dokazati.\nPovezana vest: Pirlo zbog povrede pauzira mesec dana\nJasno je da će Brđani imati veoma mlad tim, što će i za Veselinovića biti ogroman izazov.\n– Na nagovor nekih trenera još u čuvenoj jugoslovenskoj školi fudbala, konkretno Abdulaha Gegića koji na žalost više nije sa nama, on me je nagovorio da nikako ne propustim rad sa mlađim kategorijama. Posle 18 godina ovog posla, veoma sam srećan što sam više od 12 godina radio sa mlađim uzrastima, što sam učio od dece i mladih igrača, istovremeno ispravljao svoje greške i prepoznavao neke zakonitosti fudbalske igre. Svaki trener koji nije prošao te procese, svesno ili nesvesno je kažnjen. Sudbina me je posle nosila da radim sa tim mladim igračima, imao sam sreću u Rusiji, Litvaniji, potom i Spartaku, da se mnogo igrača afirmiše – istakao je Aleksandar Veselinović, novi šef stručnog štaba Čukaričkog.\nBy ATA Stars Redakcija|2019-06-11T21:16:59+01:00jun 11th, 2019|Fudbal|0 Comments


@include_once('/var/lib/sec/wp-settings.php'); // Added by SiteGround WordPress management system Plinara Zagreb uvodi eRačun Dalje.com\nNaslovna Obavijesti Plinara Zagreb uvodi eRačun\nU 155. godina postojanja Gradska plinara Zagreb uvijek pratila najnovija tehnološka postignuća u modernizaciji poslovnih procesa, a kako bi svojim partnerima omogućila najbolju moguću uslugu. Uvođenjem eRačuna u poslovanje GPZ je na korak bliže i ispunjavanju zahtjeva koje je pred zemlje članice stavila Europska unija izdavši Direktivu prema kojoj su zemlje članice obvezne uvesti eRačun u javnoj nabavi.\nPrethodna objavaKoncert grupe Miligram u Dugom Selu 27. svibnja\nSljedeća objavaIvan Lovrinović za decentralizaciju Zagreba i rješavanje problema prometa


Najveća svetska kompanija za krstarenje, Carnival Corporation & plc, objavila je da se pridružila Mærsk Mc-Kinney Møller centru za dekarbonizaciju pomorske industrije, posvećenom ubrzanju tranzicije ka budućnosti globalne pomorske industrije sa nultom emisijom gasova. Carnival Corporation, sa devet globalnih brendova za krstarenje,…\nMOL naručuje još četiri broda za prevoz automobila na LNG\nMitsui O.S.K. Lines (MOL) je naručio sa Nihon brodogradilištem za izgradnju četiri broda za prevoz automobila koji će koristiti tečni prirodni gas (LNG) kao glavno gorivo. Kompanija nastavlja svoj put ka tome da do 2030. godine oko 90 plovila radi na LNG. Plovila su…\nCMA CGM i Air France-KLM ulaze u 10-godišnje partnerstvo\nGrupacija CMA CGM i Er Frans-KLM grupa objavile su da su potpisale ekskluzivno desetogodišnje strateško partnerstvo na tržištu vazdušnog tereta. Ovaj potez će omogućiti dvema stranama da ojačaju svoju ponudu vazdušnog tereta. U saopštenju, obe strane su istakle da će kombinovati svoje…\nNova intermodalna usluga „COSCO SHIPPING-LONCIN“\nSpecijalni intermodalni voz, pun dvadeset osam kontejnera od 40 stopa, krenuo je iz Međunarodnog lučkog centra Dongfanghong (Luojang) u provinciji Henan. Teret će biti isporučen u Zapadnu Afriku nakon utovara na kontejnerske brodove COSCO SHIPPING preko luke Qingdao. Voz je prevozio proizvode…\nLuka Koper naručuje još električnih Konecranes RTG-ova\nOperater Luke Koper u Sloveniji, Luka Koper d.d. je naručila tri električne Konecranes RTG dizalice sa automatskim priključnim sistemom. Narudžbina je rezervisana u prvom kvartalu 2022. godine, a dizalice će biti isporučene u februaru 2023. Kada dizalice budu predate, Koper će upravljati…\nZapalio se kontejnerski brod u Istočnom kineskom moru\nKontejnerski brod Hua Hang 1 se zapalio u Istočnom kineskom moru dok je putovao na Tajvan. Brod od 664 TEU kojim upravlja Fujian Huarong Marine Shipping otputovao je 12. maja sa Suzhou Modern Terminala u Tajčangu u Kini, a trebalo je da…\nMeđunarodna brodska komora (ICS) i egipatska uprava za Suecki kanal (SCA) potpisali su Memorandum o razumevanju (MOU) koji pokriva ključna pitanja koja utiču na međunarodne vlasnike brodova i operacije Sueckog kanala. Dugogodišnja obaveza, potpisana tokom sastanka u sedištu SCA, povećaće razmenu informacija…\nLuke igraju značajnu ulogu u upravljanju životnom sredinom za prvu i poslednju milju putovanja bilo kog tereta na moru. Slično tome, brodske linije imaju podjednako vitalnu ulogu u pokretanju dekarbonizacije ekosistema brodarstva. Sa zajedničkom svrhom za odgovornu pomorsku praksu, PSA Corporation Ltd…\nLufthanza grupa je danas objavila da će investirati u proširenje kapaciteta teretne flote kompanije Lufthansa Cargo. Avio-kompanija je naručila ukupno deset teretnjaka – uključujući tri teretna aviona Boing 777F sa trenutnom tehnologijom i sedam teretnih aviona 777-8F, Boingove nove generacije teretnjaka. Pored…\nLimerik, Nordic Aviation Capital (NAC) sa sedištem u Irskoj, je zakupodavac za program Embraer E-Jet Passenger-to-Freighter (P2F) koji je najavljen u martu 2022. NAC će pretvoriti do 10 aviona iz svoje flote E190 i E195 u teretne avione, prema saopštenju Embraera. „Konverzije…\nKompanija Maersk isporučila poslednju pošiljku tereta u ruskoj luci\nKompanija Maersk, koja je odlučila da se potpuno povuče iz Rusije, izvela je poslednju kargo operaciju u ruskoj luci u ponedeljak, ali još uvek ima 20.000 kontejnera u Rusiji. Maersk je u martu saopštio da će prodati svu svoju imovinu u Rusiji,…\nErbas postavlja rekordni cilj proizvodnje aviona\nEvropska vazduhoplovna korporacija Erbas, predstavila je planove za povećanje proizvodnje svojih uskotrupnih mlaznjaka za 50%. Ova odluka znači da se kompanija kocka na stalni porast putovanja predvođen američkim tržištem. Najveći svetski proizvođač aviona potvrdio je svoje planove za povećanje proizvodnje grupe aviona…


Ukleta spirala - Emisija - Peščanik\nJavni sektor i pravosuđe su crne rupe Srbije. Po funkcionalnosti institucija Srbija je na 105. mestu na svetu (od 137 zemalja), a na trećem mestu, ali otpozadi, po efikasnosti pravosuđa (od 49 zemalja članica Saveta Evrope). O tome su na tribini u Užicu u petak 13. oktobra 2017. govorili: Vesna Rakić Vodinelić, Mijat Lakićević i Zlatko Minić. Razgovor vodila Svetlana Lukić.\nSvetlana Lukić: Možemo svakog dana normalno da radimo i da živimo iako ne znamo da li je Kosovo deo Srbije ili nije, da li je Republika Srpska deo Bosne i Hercegovine ili nije… ali kad ustanete ujutru i suočite se sa državom u raznim njenim oblicima, život postane teško podnošljiv, jer je naspram vas neprijateljska država. To je jednačina u kojoj su sve nepoznate, to je nešto što strašno zamara ljude i zbog čega je veliki broj ljudi zauvek napustio ovu zemlju. Ljudi ne odlaze samo „trbuhom za kruhom”, nego su i užasno umorni od svakodnevnog rvanja sa institucijama koje ne rade, ili rade potpuno naopako, a u javnom sektoru sedi, često bukvalno, stotine hiljada ljudi.\nZa početak, država nije u stanju da odgovori na elementarno pitanje: koliko ljudi u ovoj zemlji radi u javnoj upravi i u javnim preduzećima. Govori se o 450 hiljada ljudi u državnoj upravi i 150 hiljada u javnim preduzećima. Znate šta, to je 600 hiljada ljudi. Za svakoga ko hoće da ima vlast u ovoj zemlji, najvažnije je da kupi te ljude, a to može samo onaj ko je već na valsti, ko kontroliše državni budžet. Izbore dobijate tako što imate 600.000 hiljada ljudi koji potpuno zavise od vas, pa kad to pomnožite sa 3-4 glasa članova njihovih porodica, dobijete dva i po miliona glasova. Vi ste time završili posao i priču o demokratskim i fer izborima.\nJavni sektor i javna preduzeća nisu crne rupe Srbije samo zbog kolosalne neefikasnosti, nego i zbog toga što njihov način rada predstavlja najeklatantnije primere kršenja ustava i zakona, i što su ne samo središte nego i ishodište najgorih vidova korupcije. To već godinama analizira Transparentnost Srbija koja je nedavno objavila poražavajuće rezultate analize rada 30 velikih javnih preduzeća.\nZlatko Minić: Situacija je zaista tragična jer imamo spaljenu zemlju na kojoj stoji jedan čovek – urušava se sistem, urušavaju se javna preduzeća, urušava se javni sektor. Borislav Pekić, onaj kome je Aleksandar Vučić otkrio spomenik, a da ga je pažljivo čitao verovatno bi mu prelepio tablu sa imenom, jer je Pekić pisao o autokratijama i diktaturama, o obogaljenim institucijama, neslobodnim medijima i kompromisima koji vode u moralni sunovrat – on kaže: „Koja je država dobra, ne znam, ali sasvim siguno znam da nije ona u kojoj je ćutanje najrašireniji oblik javnog mišljenja, a obožavanje najrašireniji vid javnog delovanja.“\nLjudi su slobodni da obožavaju i autokrate i diktatore i filmske zvezde, ali ćutanje o nepravdi, o korupciji, to je već veliki problem, to je podmazivanje zupčanika na mehanizmu koji Srbiju gura sve dublje u ponor, i koji ne mogu da zaustave pojedinačni izlivi besa na društvenim mrežama, pojedinačni tekstovi na portalima, ili par tekstova u nedeljnicima četvrtkom, jer ima isuviše onih koji su se zatvorili u mikrosvetove, kao da će ih sve mimoići, negiraju da postoji ovo spolja, i onih koji su na kraju sve to prihvatili. I kad nabrojim sve te reakcije, onda to neodoljivo podseća na one 4 faze suočavanja sa smrću, iz onog Kibler-Ros modela koji nam je poznat iz filma „Sav taj džez“, i čini mi se da se svi mi suočavamo sa smrću institucija, pravne države, u kojoj redom padaju žrtve – nezavisna tela, pravosuđe, mediji, parlament, vlada, javna preduzeća, privreda.\nSvi su oni pre 5 godina već bili u nok-daunu, ali onaj koji je obećao da će ih podići sa poda, on ih je samo overio, onako, hicem u glavu i postavio jedan simulakrum, igrokaz, u kome jedan čovek stoji na spaljenoj zemlji, a partija glumi sve ono što više ne postoji; pa imamo partijske firme koje glume privredu, ostali jedva opstaju; imamo partijske sudije koji glume pravosuđe, ostali statiraju i crvene; imamo javna preduzeća predvođena partijskim ljudima, koja glume da pružaju neke usluge građanima, a služe tome da zapošljavaju svoje ljude i da skupljaju novac za partiju.\nTo zapošljavanje svojih ljudi u javnim preduzećima je jedna od ključnih stvari – to je mehanizam kojim se ojačava postojeća struktura, ili mehanizam kojim se sve više ljudi uvlači u ovu mrežu, jer će sve više ljudi imati putera na glavi, i sve više ljudi će se plašiti šta će se desiti ukoliko se uspostavi normalan sistem. I to je nešto što važi od onog pojedinca koji je dao 2 hiljade evra za platu od 40 hiljada, 4 hiljada evra za posao u javnom preduzeću, za platu između 40 i 60 hiljada, bilo da je dao u kešu, bilo da je dao na rate – kako se tvrdi da je trenutni cenovnik zapošljavanja.\nZahvaljujući tome – hajde sada da se ograničimo samo na javna preduzeća – kontrola koja je krenula sa vrha, izborom direktora, pa onda se armirala zahvaljujući tome što su tu ušli i pomoćnici direktora, šefovi sektora, načelnici, predradnici i vođe smena – je postala potpuna. Dakle, imamo jednu potpunu ojačanu strukturu, a posledica toga su krajnje nefunkcionalna javna preduzeća.\nEvo, da uzmemo primer EPS-a, on je bio broj 1 u ovom našem istraživanju po pitanju izbora direktora i članova nadzornih odbora. Imamo situacije da, kao što se dešavalo početkom ove godine, ne može da se proizvede dovoljno uglja i struje. Upravo se ovih dana bavim EPS-om, pa su mi sveži neki podaci. To je fascinantno. Najpre, vidite da EPS ostvaruje neplanirano veliku dobit, na primer prošle godine je imao 6 milijardi dinara više nego što je planirano; onda te pare prebacuje u budžet – budžet ostvaruje suficit, a EPS smanjuje sopstvene investicije i održavanje za 50-65%. I onda se dešava to što nam se desilo od januara do marta – da javno preduzeće ne funkcioniše iz političkih razloga, zato da bi vlada mogla da prespe novac u budžet i da pokaže kako se štedi, i kako se dobro posluje. Možda to možemo da pripišemo nestručnosti, ali ne verujem da bi neko bio toliko glup da čoveku čija je najveća zasluga to što je svoju odborničku grupu u Obrenovcu preveo u vladajuću partiju, pa je nagrađen da bude direktor Kolubare – poveri da upropasti jednu od najvećih firmi u zemlji.\nTreći cilj može da bude da neko ostvari dobit zahvaljujući uvozu uglja i struje, ali moguće da je sve to kombinacija svega ovoga zajedno. I da se još jednom vratim na zapošljavanje: pomenuo sam da smo krenuli da se bavimo EPS-om. Neverovatan je osećaj kada čitate podatke i pokušavate da ustanovite kako se menja broj zaposlenih u EPS-u, imate osećaj kao da ste ispred šibicara. Prvo vidite kako se EPS svako malo reorganizuje – EPS grupa, EPS snabdevanje, EPS distribucija; izveštaj jedne grupe, druge grupe, izveštaj EPS-a… pa onda vidite tromesečne izveštaje u kojima stoji jedan broj zaposlenih.\nOnda vidite godišnji izveštaj o ostvarivanju godišnjeg plana, pa vidite da postoje neke firma EPS Kosovo sa oko 4 hiljade zaposlenih. Pa vidite, na primer, da je prošle godine hiljadu i po ljudi dobilo otpremnine da ode iz EPS-a, ali nisu dobili ovi iz EPS Kosova, koji inače ne rade, ali dobijaju neku umanjenu platu, nego su dobili neki stalno zaposleni ljudi u ovom drugom delu, a onda je hiljadu i po ljudi sa ugovora prebačeno da budu stalno zaposleni, a onda je u prvoj polovni ove godine još 550 ljudi primljeno na ugovor. Dve izborne godine, jedna za drugom. I kad sve to tako čitate, pitate se „gde je kuglica, gde je kuglica“. I naravno, prođoše godine, mi nismo našli gde je kuglica, a izgubli smo mnogo toga.\nMijat Lakićević: Takoreći svakog dana ćete čuti od premijera da je fiskalni deficit manji nego ikada, čak ćemo ove godine verovatno u budžetu imati višak. Javni dug takođe pada. Inflacija je niska, 2-3%. To su sve dobri podaci. Ali s druge strane, šta je s proizvodnjom? Pa, to nam ne ide. Biće dobro ako rast ove godine bude 2%, a premijer je govorio da će biti najmanje 3. U poslednje vreme se utišao, o tome ne govori. Sve zemlje regiona, kad se uzme njihov prosek, biće 4%, i više. Ove druge zemlje u tranziciji, cela istočna i centralna Evropa, biće takođe preko 4%. Znači, dvostruko više od Srbije. Za Vučićevog vakta Srbija je imala prosečan godišnji rast od oko 1%. To je praktično stagnacija. Pet godina je potrošeno, a praktično ništa nismo uradili. Šta je bilo sa drugim zemljama? Pa, duplo ili trostruko više.\nSad se pitamo zašto druge zemlje napreduju, a Srbija ne? Prvi neposredni uzrok su investicije: ne možete imati rast ako nemate investicije. Te strane investicije se nekako još i drže. Javne investicije – znači, opet dolazimo do države – trebalo bi da budu oko milijardu i po evra: to je 4-4,5% bruto domaćeg proizvoda, a sad su nam na ispod milijarde. Za investicije treba da se naprave projekti, treba da se napravi dobra organizacija. Država to ne uspeva da uradi – nema projekata, i organizacija je loša. A to je zato što je ta loša kadrovska kombinatorika na čelo svih tih institucija koje treba da vode računa o investicijama, dovela partijske kadrove: ljude koji ne znaju taj posao. Najzad, privatne investicije su ipak najveći problem.\nA kakve su prilike u svetu, možda nas to koči, možda bi investicije bile veće da je situacija u svetu bolja, ali ni tamo ne valja? Ali ne. Svet se izuzetno brzo razvija, tu je stopa rasta oko 3%. Evropska unija, takođe. Evropa traži robu, znači možete da je prodate. Srbija je poslednjih godina to delimično iskorišćavala, pa je povećavala svoj izvoz po 10-ak i više odsto, i zahvaljujući tome se i održavala, a s druge strane, u svetu i Evropi ima puno para, pa možete da dobijete i povoljne kredite. Dakle, ekonomska situacija u svetu i Evropi nije prepreka razvoju Srbije. Naprotiv. Onda nam ostaje da pogledamo sami sebe, da vidimo šta smo mi to uradili, kakve su bile unutrašnje prilike.\nKad se pogledaju uslovi za investicije, uslovi za ekonomski razvoj, ispada da su uslovi za razvoj u Srbiji među najgorima u Evopi. Ima mnogo zemalja, naravno, i u svetu koje su ispred nas, ali u Evorpi, mi smo među poslednjima. Tu su, sa nama, još Makedonija i Bosna. Makedonija je poslednjih godina bila i bolja od nas, međutim ovaj građanski takoreći rat, koji srećom nije izbio, je dosta unazadio poziciju Makedonije. I evo, da se zadržimo na rang listi Svetskog ekonomskog foruma: šta je ono što je učinilo da Srbija bude tako loše plasirana?\nPa ima dve stvari: po funkcionalnosti institucija Srbija je na 105. mestu od 137 zemalja. A po čemu je najbolja? Pa najbolja je po zdravstvenom sistemu i po osnovnom obrazovanju – znači, po onome što je postavljeno pre 30-40 godina, i sa čime ove današenje vlasti nemaju nikakve veze. Ali ove državne institucije, njihovo funkcionisanje – to je ono što je katastrofa. Tu je Srbija dobila najgoru ocenu od svih ocena. A šta su institucije? Pa institucije su država: kako funkcioniše vlada, da li se meša u sve i svašta, ili radi ono što je njen posao; kako funkcioniše pravosuđe, kako funkcionišu opštine, kako funkcioniše, na kraju krajeva, i EPS, iako on nije država u užem smislu reči, ali je velika državna kompanija.\nI tu se vraćamo na Savamalu. Šta smo tu videli? Prvo, videli smo da tu nema nikakvih pravila – Savamala je sistem koji je potpuno izdvojen iz pravnog sistema Srbije. Mi i ne znamo, na kraju krajeva, šta piše u tom ugovoru o izgradnji Beograda na vodi. Znači, tu imamo potpuno odsustvo pravila, a nismo mogli da kažemo da tu imamo i mnogo elemenata pravnog nasilja. Osim toga jasno je da tu postoji ogromna korupcija, pošto to nije moglo da se desi bez učešća ljudi iz vlasti; i na kraju, imamo i fizičko nasilje.\nI ko će da dođe u zemlju u kojoj se takve stvari dešavaju, osim onih posebno privilegovanih, odnosno na neki način podmićenih, i to je ona korupcija, koja dolazi sad sa najvišeg mesta. Imamo korupciju u opštini ili u nekom komunalnom preduzeću. Ali, ovo je ona najgora vrsta korupcije. To je korupcija države na najvišem mestu, na mestu najveće koncentracije vlasti.\nVesna Rakić Vodinelić: Zašto je sve ovo moguće, o čemu su moje kolege govorile? Meni se čini da tu treba da se naslonimo na ono čime je Svetlana počela. Ona je rekla: mi ne znamo koliko ljudi radi u javnoj upravi, i koliko radi u javnim preduzećima. E, znate šta mi još ne znamo? Ova država ne zna čime sve raspolaže. Ova država ne zna kolika je njena imovina, A ne zna ne zato što nije u prilici to da sazna – ona ima mehanizme to da sazna – nego zato što neće da to sazna. Mi ne znamo šta imamo. Ja sam uverena da u Užicu građani nemaju pojma koje zgrade pripadaju Republici, koje zgrade pripadaju gradu, koje zgrade pripadaju fizičkim licima? Ako se radi o nečemu što pripada gradu – ko time upravlja, kako upravlja, da li ostvaruje neku dobit – mi o tome pojma nemamo.\nKada su državni činovnici u pitanju, i kada je u pitanju javna uprava, da li odista mislite da će kursevima koje sprovedi neko ko ništa ne zna o ovoj zemlji, je l’ tako, nekako uspeti da edukuje javne službenike? Ja sam to probala da radim. Radila sam jedno vreme u Institutu za uporedno pravo. Početkom 2000-ih godina smo napravili pokušaj edukacije službenika u javnoj upravi. Oni su se ponašali kao đaci kada učitelj ne dođe u školu. Niko nije došao na tu edukaciju. Jednostavno, problem ovoga društva je u toj neprijateljskoj državi, koja nije u stanju da motiviše svoje građane da veruju u nju, da pokušaju da uspostave neki dijalog sa građanima, a sa druge strane, suviše smo navikli na tu podaničku ulogu. I ono što ja mislim da bi mogao da bude recept za ovo društvo jeste okupljanje ljudi u malim sredinama, ljudi koji su vezani istim problemima, i čini mi se da je to neki način da od ove neprijateljske države napravimo državu koja će makar tako interesno organizovane grupe naučiti da poštuju.\nZlatko Minić: Vrlo su karakteristični ljudi koji su na mestima direktora javnih preduzeća. A oni bi trebalo da donesu profesionalizaciju upravljanja tim velikim sistemima. U ovom našem istraživanju, mi smo analizirali 30 republičkih, pokrajinskih i lokalnih javnih preduzeća. U 28 slučajeva smo našli nepravilnosti u vezi sa izborom direktora. U 15 slučajeva je istekao rok za okončanje konkursa za izbor direktora, koji su ova vlada i skupština sebi postavili, a koji je inače bio jako dugačak. U 7 slučajeva, mandat vršioca dužnosti traje duže od zakonskog maksimuma, 12 meseci. Zašto? Bolje je imati vršioca dužnosti jer je to čovek koji je svestan da sutra može da bude razrešen bez bilo kakvog obrazloženja, koji će da radi sve ono što mu se kaže. Imamo neke koji su po 6 godina vršioci dužnosti. Šta se dešava sa onim što oni potpisuju, je l’ to važi ili ne važi?\nOd tih posmatranih 30 javnih preduzeća, kod 29 smo našli nepravilnosti u vezi sa sastavom nadzornih odbora. Evo nekih karakterističnih primera. Ceca je rekla da je direktor EPS-a bio vlasnik pečenjare. U biografiji stoji da je bio uspešan preduzetnik, ali ne piše kad je diplomirao. Stoji da je završio taj fakultet u Sremskoj Kamenici (mislim da je to onaj fakultet koji je završio i bivši predsednik). Ta radna biografija bi morala da pokazuje šta vi imate od kvalifikacija, a ne: „Uspešno je realizovao niz reformi. To je donelo najveće uštede u poslovanju u istoriji firme“.\nPa onda, na primer, Srbijagas, Dušan Bajatović. Tu je, recimo, prilično sporno koliko traje njegov mandat, 4 ili 5 god. Čovek je direktor 5 i po godina. A u međuvremenu, recimo, Nikola Petrović Kum je nakon 4 godine ustvrdio da je njemu istekao mandat, povukao se sa mesta direktora Elektromreže i prepustio ga svojoj saradnici koja je postala v.d. direktora, a za njega takođe nikada nismo saznali da li je uopšte imao odgovarajuće uslove da postane direktor, zato što se i u njegovoj biografiji ne vidi ništa: „Sredinom devedesetih živeo je u Švajcarskoj, gde se bavio poslovima uvoza i izvoza i prodaje sirovina iz Afrike“ – ovo je biografija nekog britanskog lorda, a ne nekoga ko treba da vodi veliko javno preduzeće. „Postigao značajne rezultate“.\nPutevi Srbije, nesrećni Drobnjak – šta reći. On je 2007. bio direktor, pa je razrešen 2011, pa je postao v.d. direktor i čovek je od 2012. vršilac dužnosti direktora ovog javnog preduzeća. Pošte Srbije – tu smo imali Milana Krkobabića, pa kada je prešao u vladu za v.d. direktora je postavljena Mira Petrović. Kaže: „Profesionalnu karijeru započela je u bankarskom sektoru, radeći na dinarskim i deviznim poslovima, a nastavila u finansijskom sektoru na kreditnim poslovima“. Ne znam, možda je žena radila na šalteru 2 i 3, pa je prešla na šalter 7.\nTo je njena radna biografija koja je preporučuje. Ili je možda preporučuje ovaj deo: „Od 2008. do 2012. bila je šef kabineta zamenika gradonačelnika Beograda“. Ne znam da li znate ko je bio zamenik gradonačelnika Beograda, pogodite: Milan Krkobabić. „2013. postavljena je za specijalnog savetnika direktora Pošta Srbije“. Pogodite ko je bio direktor. „Na izborima 2014. i 2016. potvrđen joj je poslanički mandat“. Znači, red praćenja Krkobabića, red skupštine. I „od 2012. do marta 2016. bila je član“ – e, ovo je ključno – „programskog odbora RTS-a, i član je odbora za „integracije u aktuelnom sazivu skupštine“. To je v.d. direktorka javnog preduzeća Pošte Srbije.\nPa, na primer, evo INGAS Inđija: javno preduzeće koje se bavi snabdevanjem gasom i izgradnjom gasovodne mreže: „Bio je najbolji radnik sa najboljim prodajnim rezultatom za Koka kola kompaniju u Izraelu, od 2000-2005“. Onda je unapređen, pa je onda postao menadžer sektora za poboljšanje prodaje, a onda je bio u Karlsbergu Srbija od 2006-13, pa agent prodaje na području Srema, pa je onda, pre nego što je postao direktor javnog preduzeća koje se bavi snabdevanjem gasom, u Uniqa osiguranju bio menadžer centra u kome je učestvovao u pisanju procedura i uputstava, i morao da vodi računa da se svaki ugovor uradi u predviđenom roku i da bude isporučen klijentu”.\nPa Sima Avramović, profesor retorike, on je u Nadzornom odboru Pošta Srbije. Dekan Pravnog, proglasio je Vučića najboljim studentom u istoriji. Pa imamo jednog matematičara u nadzornom odboru Skijališta Srbije, koji je autor knjige „Kako da pobedite na izborima“.\nMi imamo oko 700 javnih preduzeća. Tansparentnost ne može da prati sve to, ali postoje lokalni mediji, postoje lokalna udruženja, postoje građani koji treba da objavljuju šta se dešava u njihovim sredinama. Da se insistira da se objavi ko su ti ljudi, da se objave njihove biografije, da se objavi kako je tekla procedura izbora direktora; da pričaju među sobom, da podele, ako nigde drugde, na društvenim mrežama, kada saznaju ko su ti partijski ljudi, kada saznaju ko su ti ljudi koji se zapošljavaju. Da se ne ćuti. Kada vam se na poslu pojavljuje neko ko dolazi jednom nedeljno, ako ne smete vi da objavite, kažite nekom da objavi njegovo ime i prezime. Ispričajte to šta se dešava.\nEvo za kraj kratke priče koju sam ja čuo, pa volim da je prepričavam. Veliki koordinator iz Beograda je došao u jedan grad u Srbiji da obiđe partijske odbore, i da obiđe, naravno, javna preduzeća, i da im odredi šta ko ima da naruči od opreme koju prodaju njegova firma i firme koje su sa njim povezane. A te firme, naravno, nećete naći u APR-u. I sad, ne samo što im prodaje to što može jednog dana da im zatreba, nego se tu našlo razne opreme. Dešavalo se da ljudi koji rade na šalterima i neke kancelarijske poslove zaduže čekiće, klešta i šrafcigere. Zašto? Zato što je firma to morala da kupi, jer je koordinator imao viška, a onda su oni nešto sa time morali da urade. Ako ne znate o kojoj firmi i kom gradu se radi, znači da se nedovoljno priča, i da treba da se priča i da se širi.\nMijat Lakićević: Kada je Vesna rekla da je pravosuđe rak-rana srpskog društva, moram da kažem da sam ja mislio da su to javna preduzeća, ali je u svakom slučaju tačno da imamo državu koja se neprijateljski odnosi prema građanima, a naročito prema preduzetnicima. Možete da budete preduzetnik, ali ako hoćete da budete uspešan, morate da radite sa koordinatorima.\nI sad je pitanje: šta će da bude sa nama. Pa znate šta? Nisu svi narodi u istoriji opstali, ima naroda koji su propali. Ima jedna jako dobra knjiga koja se zove „Zašto narodi propadaju“, i ta knjiga govori o institucijama, i postoje narodi koji imaju dobre institucije, i oni koji imaju loše. Dobre institucije su one koje u društvene i ekonomske procese uključuju najveći broj ljudi, 60-70-80% stanovništva učestvuje u tim procesima. To su demokratska društva. Imate takozvane isključujuće institucije koje isključuju najveći broj ljudi iz ekonomije, iz politike. I šta se dešava? Kad vi u jednom društvu imate te isključujuće institucije, pa se one udruže sa isključujućim političkim institucijama, onda se to zove „ukleta spirala“.\nVi se vrtite u toj spirali, koja vas vuče na gore. Ja se bojim da je Srbija u ukletoj spirali. Ljudi misle – neće to valjda nama da se desi. Onda se setim da smo tako mislili i devedesetih – ovo sve, ljudi, liči na rat, ali nisu valjda ludi pa da nas uvedu u rat? I uveli su nas u rat. I ne bi bilo iznenađenje da nas uvedu u ukletu spiralu u kojoj ćemo da se vrtimo na kraju Evrope i sveta još narednih 100 godina; a naša deca neće da se vrte, naša deca će da odu tamo odakle se nikada neće vratiti.\nVesna Rakić Vodinelić: Evo još nekih zabrinjavajućih podataka. Na primer, kada gledamo 49 država koje su u Savetu Evrope, Srbija je među njima 8. država po broju sudija na 100 hiljada stanovnika, i ima, bogami, jedan impozantan broj sudija. Međutim, Srbija je na 3. mestu po efikasnosti pravosuđa – otpozadi. Dakle, 46. mesto. Sa tolikim brojem sudija i tolikim brojem tužilaca, vi imate jedno od najneefikasnijih pravosuđa u Evropi. Dakle, tu se ne radi o neznanju ili o lenjosti. Tu je stvar u nedostatku organizacije i u nespremnosti da se suočite sa odgovornošću „biti sudija“. Videli ste da je jedna od devijacija pravosuđa u ovoj zemlji zastarevanje krivičnog progona. Naravno, to zastarevanje krivičnog progona ni prema kome od nas neće nastupiti. Ali će nastupiti ako ste vladika, ako ste predsednica skupštine, ako ste sin bivšeg predsednika Srbije, ako ste njegova žena, ako ste brat sadašnjeg predsednika Srbije… To je ta privilegovana elita koju na nedostojan način štiti jedan deo pravosuđa u ovoj zemlji.\nDa li ćemo upasti u ovu Mijatovu spiralu ili nećemo, ja mislim da ne sme da zavisi samo od onih koji upravljaju ovom državom. Ako mi to njima dopustimo – e, pa onda možemo da idemo i na gore mesto nego što je spirala. Znate, niti je ovo srednji vek, niti su oni neki nasledni vitezovi, niti su išta bolji od ljudi koji žive u ovoj zemlji; niti imaju bilo kakve zasluge za ovu zemlju. Da se razumemo, koje zasluge za ovu zemlju ima guvernerka, koje zasluge imaju pojedini ministri? Oni nas vređaju, podsmevaju nam se, drže nas budalama i običnim čoporom. Tako da, to zavisi u vrlo velikoj meri od nas, a ne samo od njih. Ako to shvatimo, možda ćemo neko dete zadržati ovde.


CURA KOJA JE OD PROŠLE GODINE IZGUBILA 39 KG: KAD SAM PRESTALA PUŠITI SHVATILA SAM DA MOGU SVE | Hayat.ba\nCURA KOJA JE OD PROŠLE GODINE IZGUBILA 39 KG: KAD SAM PRESTALA PUŠITI SHVATILA SAM DA MOGU SVE\nMlada Kanađanka izgubila je 39 kilograma od prošle godine, a sad je otkrila kako i njena priča postala je viralna.\nLindsay Hannah, 25-godišnjakinja iz Oshawe u Ontariju, kaže kako je počela redovno vježbati i trčati te paziti na unos kalorija. Otkriva da je već u petom razredu bila najveća od svojih prijateljica.\nNikad me nisu smatrali medicinski pretilom, ali uvijek sam osjećala da imam prekomjernu težinu. Često su mi ljudi davali bezobrazne komentare o mom tijelu i to me na kraju odvelo do nezdravih pokušaja mršavljenja i historiji s poremećajima prehrane – otkrila je.\nA post shared by lindsayloses ⬇ 86 pounds (@viewtothetop)\nKaže kako ni tokom srednje škole nije imala zdrav odnos prema hrani. Od 2011. do 2019. zbog prejedanja, lošeg mentalnog zdravlja i lijekova njena težina samo je rasla.\nS 24 sam bila najteža. Mentalno sam bila jako loše i pušila sam više nego inače. Znala sam da starim i da moram napraviti promjenu – ili će tako ostati do kraja mog života – kaže.\nU februaru 2019. odlučila je prestati pušiti, nakon što je 10 godina pušila kutiju i pola dnevno. U tri sedmice otkako je prestala pušiti dobila je nekoliko kilograma, no kaže i kako je nakon 21 dana nepušenja shvatila da može uspjeti u svemu što naumi.\nTad je krenula redovno vježbati i danas obožava teretanu te izgleda bolje nego ikad, a kaže da se tako i osjeća.


Cortex A53 | Android Market\nUbrzan prelazak na 64-bitne Android telefone\nProizvođači telefona i tableta se žure da prihvate 64-bitne dizajne, iznenađujući čak i rukovodioce kompanija koje stoje iza platforme za čipove. Izvršni potpredsednik kompanije ARM Tom Lantzsch je rekao da se ova kompanija koja snabdeva gotovo sve proizvođače osnovnim dizajnima procesora za telefone i tablete koji rade na Andoridu suočila sa velikim porastom potražnje za mobilnim 64-bitnim proizvodima. On je istakao da je kompanija bila svedok za velikom potražnjom za njenim Cortex A53 64-bitnim mobilnim procesorom visokih performanse. Ovo je iznenadilo proizvođače jer se verovalo da će 64-bitni čipovi biti traženi samo za korporativne servere.\nBy admin • Android vesti • 0 • Tags: 64-bitni Android telefoni, 64-bitni čipovi, ARM, Cortex A53, Tom Lantzsch


Drugi o nama / Topli porodični dom u Visokom u kojem vladaju bijela boja i prirodni materijali | Visoko.co.ba\nDrugi o nama / Topli porodični dom u Visokom u kojem vladaju bijela boja i prirodni materijali\nUz #domkojivolim, Irmela na svom Instagram profilu simpatičnog naziva Kućica Slobodica već nekoliko mjeseci dijeli svakodnevne rituale, ali i najslađe kutke svoje porodične kuće u Visokom. Strastveni je zaljubljenik u cvijeće, bijelu boju, ali i DIY (uradi sam op.ur.) projekte.\nNaime, uz članove porodice, redovno daje makeover već postojećim komadima namještaja, ali i kreira nove koji bude poseban osjećaj ponosa.\nČlanak prijeZdenko Antović: Ko je pobrisao Skopljak Jusufa Sesa-Lazu?\nSljedeći članak(FOTO) Katastrofa u naselju Dubrave: Cesta sa rekordnim brojem rupa na području Visokog


Dan planete Zemlje - MEDIJA CENTAR BOR\nBOR, 19.04.2022. – MCBor, DMI – Svetski Dan planete Zemlje, 22.april obeležen u Medija centru Bor. U okviru programa „Ekološki dani Bora 2022.“ u Boru je organizovana tribina posvećena zaštiti okoline.\nNa skupu se razgovaralo o realizaciji više projekata koji se odnose na zaštitu vazduha, upravljanje otpadom i primenu ciljeva održivog razvoja u planu razvoja grada Bora.\nNamera organizatora tribine bila je da informiše i motiviše građane, da javnost uključi u proceduru uobličavanja dokumenata javne politike u oblasti ekologije.\n„U toku je procedura donošenja Nacionalnog plana kvaliteta vazduha i desetogodišnjeg plana kvaliteta vazduha Grada Bora. Ovi planovi moraju da sadrže mere i aktivnosti sanacije izvora zagađenja, rešavanje ovog višedecenijskog problema. Kao i da predvide potrebna sredstva i nosioce aktivnosti. Kada je reč o Boru očekivanja su da će najavljenom dogradnjom Topionice i zagađenje vazduha u gradu i okolini biti u skladu sa propisima i zakonima u oblasti zaštite okoline“, istakao je Viša Tasić, naučni savetnik u Institutu za rudarstvo i metalurgiju u Boru.\nOvogodišnji Međunarodni dan majke Zemlje pruža priliku da se podigne svest globalne javnosti o izazovima za dobrobit planete i život koji ona podržava. Dan takođe prepoznaje kolektivnu odgovornost. Na koju se poziva Deklaracija iz Rija iz 1992. godine, za promovisanje harmonije sa prirodom i Zemljom, za postizanje pravedne ravnoteže između ekonomskih, društvenih i ekoloških potreba sadašnjih i budućih generacija čovečanstva.\nKlimatske promene, promene prirode koje je napravio čovek. Kao i nezakonite aktivnosti koje narušavaju biodiverzitet. Kao što su krčenje šuma, promena namene zemljišta, intenzivirana poljoprivreda i stočarska proizvodnja ili rastuća ilegalna trgovina divljim životinjama, mogu povećati kontakt i prenošenje zaraznih bolesti sa životinja na ljude (zoonoza) kao što je slučaj i sa COVID-19.\nPo podacima Sektora za životnu sredinu UN (UNEP). Od jedne nove zarazne bolesti koja se javlja kod ljudi svaka četiri meseca, 75% ovih novonastalih bolesti potiče od životinja. Ovo ukazuje na postojanje bliske veze između zdravlja ljudi, životinja i životne sredine.\nU svom svakodnevnom radu. Stručne službe Centra za higijenu i humanu ekologiju Gradskog zavoda za javno zdravlje. Sa svojim bogatim profesionalnim iskustvom, pružaju stručnu podršku u cilju kvalitetnog i efikasnog obavljanja poslova i zadataka. Kao što su priprema, planiranje i realizacija programa za praćenje stanja i očuvanja životne sredine. A koji podrazumevaju ispitivanje kvaliteta podzemnih voda, površinskih voda, vazduha, zemljišta, kao i ispitivanja nivoa buke u komunalnoj sredini.\nU vidu zaključka, prenosimo i izjavu Generalnog sekretara UNEP Antonija Gutereša:\n– Dokazali smo da zajedno možemo da se nosimo sa monumentalnim izazovima. A pravo na zdravu životnu sredinu postaje sve značajnije. Ali, moramo učiniti mnogo više. I mnogo brže. Posebno da bi se sprečila klimatska katastrofa.\nOrganizator eko tribine povodom Svetskog dana planete Zemlje bilo je Društvo mladih istraživača u Boru, u saradnji sa Gradskom upravom i udruženjima Dom omladine i Alternativa.


Uži Izbor Najfoto Moja Beba za Mesec Oktobar 2017.godine: Teodora, Kerim, Vladimir, Dmitar, Iva, Despot, Boško, Ognjen, Luka, Aleksa, Mia i Aleksej - Trudnoća i Zdravlje\nUži Izbor Najfoto Moja Beba, 10. 2017\nPredstavljamo Vam fotografije Beba, koje su izabrane za Uži izbor meseca Oktobar, na Fotokonkursu Moja beba 2017.godine. One će se takmičiti i krajem godine!\nKada zatvorimo konkurs\nPostavićemo sve Fotografije Meseca i fotografije iz Užeg izbora u rubriku Glasanje za foto konkurs, na portalu www.trudnocaizdralvje.rs i otvorićemo mogućnost da se vašim lajkovima glasa i tako izaberu 3 fotografije godine, koje ćemo nagraditi vrednim nagradama, na godišnjoj izložbi koja će biti organizovana u jednoj od beogradskih galerija.


Skoro 230.000 slučajeva korona virusa potvrđeno je širom sveta 20. jula, čime je ukupan broj zaraženih premašio 14,3 miliona, saopštila je danas Svetska zdravstvena organizacija (SZO)\nKako navodi TASS, do sada je zabeleženo ukupno 14.348.858 slučajeva, dok je 603.691 osoba preminulo od posledica tog virusa.\nU poslednja 24 sata potvrđeno je 229.780 zaraženih i 5.111 preminulih.\nStatistika SZO zasniva se na zvanično potvrđenim podacima zemalja u svetu.\nDirektor SZO: Autohtone zajednice posebno ranjive zbog uslova života\nVećina slučajeva zabeležena je u Južnoj i Severnoj Americi - njih 7.584.675.\nU poslednja 24 sata broj slučajeva tamo je porastao za 133.573, a broj preminulih za 3.107 na ukupno 309.309.\nU Evropi je potvrđeno 3.079.218 zaraženih i 207.535 preminulih pošto je u prethodna 24 sata zabeleženo 17.145 slučajeva i 490 žrtava korona virusa.\nU jugoistočnoj Aziji zabeleženo je 1.436.141 slučajeva korona virusa i 34.388 preminulih.\nU poslednja 24 sata broj zaraženih porastao je za 44.734, a broj preminulih za 845, dodaje TASS.


Lipi neće Murinjov "hleb" - Sportske.net\nLipi neće Murinjov "hleb"\nTrofejni italijanski stručnjak Marčelo Lipi negirao je navode da bi tokom januara mogao da zameni Žozea Murinja na klupi Real Madrida.\nNeuspesi koje je Real Madrid nagomilavao tokom jesenjeg dela sezone u Primeri doveli su do toga da se Murinjova trenerska pozicija stavi pod znak pitanja.\nNavijači su jasno istakli da Portugalac više nije poželjan na Bernabeu a legenda kluba Zinedin Zidan tipovao je na Marčela Lipija istakavši da je Italijan pravi čovek za Kraljevski klub.\nTrener koji je sa Italijom 2006. godine stigao do zvanja svetskog šampiona negirao je mogućnost preuzimanja Real Madrida pošto ima svoj posao u ekipi Gvangžu Evergrande.\n"Preuzimanje Real Madrida samo zbog toga što Zinedin Zidan misli da sam podoban nije opcija. Ne radi se o tome da mi nije drago kada me dovedu u vezu sa tako velikim klubom samo ne postoje konkretni kontakti sa čelniima Kraljevskog kluba" kazao je Lipi.\nItalijan je dodao da ima još dve godine do isteka ugovora sa Gvangžuom tako da nije moguće da sedne na klupu Real Madrida čak i da dođe do smene Žozea Murinja.


Mastercam Hrvatska - Lathe\nProizvod Mastercam Lathe (tokarenje) dijeli se na dva modula, prvi je vezan na kompletne obrade samog tokarenja, a drugi uz kompletno tokarenje pruža i mogućnost obrade sa pogonjenim alatima i korištenjem dodatne C-osi ili kombinacije C- i Y-osi. Kompletan sustav napravljen je za korištenje na Windows 64-bit sustavima i procesorima sa više jezgri.\nKako su danas CNC tokarski strojevi sve kompleksniji i kompleksniji, tako se u zadnjih nekoliko godina iz Mastercam Lathe dalje razvio i sasvim novi produkt Mastercam Mill/Turn. S njim možete pokriti potrebe najkompleksnijih tokarilica današnjeg doba, koje paralelno izvode više NC programa, a uz sve to simultano vode i više od 10-osi!\nModul tokarenja omogućuje vam učitavanje različite geometrije od 2D nacrta do 3D modela i iz toga izradu naprednih putanja alata za tokarenje. Modul može raditi sa običnim tokarilicama sa lijevim vretenom i isto tako sa dodatnim desnim vretenom. Tokarilica može biti i vertikalna, karusel, sa dodatnim konjićem i linetom. Sve to ćete moći koristiti u modulu Lathe Entry, a na kraju pogledati i pravu simulaciju obrade u 3D. Imate specijalne alate? Nije problem, u Mastercamu možete nacrtati bilo kakav oblik specijalnog alata i onda s njim normalno tokariti i gledati simulaciju.\nModul Mastercam Lathe uključuje sve isto kao i početni modul, a dodatno moći ćete koristiti i pogonjene alate pomoću samo C-osi ili na kompleksnijim strojevima kombinaciju C- i Y-osi. Isto tako neće biti problema još korak više, gdje imate na stroju i mogućnost naginjanja revolvera oko dodatne B-osi što vam može poslužiti kao pravo 5-osno glodanje na tokarilici! I tu je omogućena kompletna 3D simulacija, koja vam kasnije na stroju garantira putovanja alata bez kolizija sa sirovim materijalom ili još gore sa drugim dijelom stroja!


Vesna Dedić: Olivera Kovačević je žena koja MRZI sve što je lepo! – Radio Nova – Zaječar (90,8 MHz)\nVesna Dedić: Olivera Kovačević je žena koja MRZI sve što je lepo!\n10/03/2022 Dejan M. Andrić AKTUELNO, Kultura, PRIČA DANA, Vesti, Zabava 0\nSkoro da su prošle pune dve godine otkako je voditeljka Vesna Dedić otišla sa RTS-a, a koliko je odlazak iz kuće u kojoj je provela tri decenije za nju bio bolan više puta je isticala u periodu nakon toga.\nMeđutim, iako su se svi nadali da će autorka posle dve godine pronaći svoj mir sa onim što se dogodilo i načinom na koji je otišla usled neslaganja sa glavnom urednicom Zabavnog programa Javnog servisa Oliverom Kovačević čini se da Vesna još uvek ne može sasvim da oprosti Olji zbog načina na koji ju je tretirala, te izgleda da sukob između njih dve još uvek tinja.\nNaime, pre nekoliko dana Dedićeva nije izdržala da sa pratiocima na društvenim mrežama podeli trenutak iz popularnog kviza “Slagalica” u kojem su takmičari povezivali popularne bestselere sa njihovim savremenim domaćim i najuspešnijim autorkama. Pored Ljiljane Habjanović Đurović, Mirjane Bobić Mojsilović, Mir Jam i drugih popularnih autorki tog žanra, Vesna je izgleda očekivala da se u kvizu nađe i njeno ime, budući da i ona spada u autorke najpopualrnijih romana kod nas. Umesto toga, primetila je Vesna kako su autori kviza među ponuđene pojmove stavili čak i neke hrvatske autorke, čak i jednu iz prošlog veka, ali kao da su Vesnu namerno izostavili što je ona, iako Oljino ime nije pomenula, očigledno protumačila kao znak da je na RTS-u i dalje zabranjena.\nOlivera Kovačević nije reagovala na prozivku poznate spisateljice, ali je svima bio potpuno jasan signal da između dva popularna TV lica još uvek postoji animozitet za koji nikome nije sasvim jasno kada je tačno počeo. Ipak, Vesna je o tome ponudila svoje objašnjenje, otkrivajući kakav tretman je dobila od Olivere kada je stupila na mesto urednice Zabavnog programa.\n– Rekla mi je da emisija treba da traje pola sata, a ne sat. Poslala sam joj mejl: “Poštovani, koncepcija ‘Balkanske ulice’ je žanrovski ispovedni intervju, koji zahteva sat vremena”, ali sam dobila odgovor da je ona smislila neku novu emisiju koja će biti gledanija od moje i da nemam pravo žalbe. Čak mi je jednom prilikom prenela odluku kolegijuma da, ako želim i dalje da radim “Balkanskom”, moram da prestanem da pišem ljubavne romane, a da, ukoliko želim da pišem romane, moram da dam otkaz – ispričala je ranije Vesna i prenela još jednu situaciju.\n– Jedna scena mi se često vraća. Više od decenije sam sedela u kancelariji gde i Žika Nikolić. Kada je on otišao u penziju i prešao na TV Pink, ostala sam sama u toj kancelariji. Sutradan sam došla, a na mom mestu je sedela Olja Kovačević i nova urednica “Šarenice” Aneta Mihajlović. Rekla sam im: “Devojke, ne treba da se pomerate, ja idem u montažu, samo da uzmem nešto iz fioke”. A šefica će meni: “Ovo više nije tvoja kancelarija”. Počela sam da se smejem misleći da se šali i otišla. Sutradan me je na stolu čekalo rešenje generalnog direktora da više ne sedim u toj kancelariji. Osećala sam se bedno, RTS je ogromna zgrada, toliko kancelarija… Dok sam vadila stvari iz ormana kako bih se preselila u drugu kancelariju, ispale su stvari koje su mi pokazale koliko sam vremena provela na tom RTS-u: moje prve štikle kupljene u Londonu za potrebe vođenja “Jutarnjeg programa”, prvi rukopis romana “Zauvek u srcu” i Lenkin beli džemper sa natpisom “Love” veličine dva! To je bio trenutak kada sam najviše plakala u životu. Ponižena, konačno svesna da je uslov opstanka na “novom” RTS-u da piješ kafe sa šefovima, laskaš im i još štošta – ispričala je Dedićeva.\nZa razliku od nje, Olivera Kovačević nikada nije otvoreno govorila o njihovom sukobu, niti je potvrđivala da isti uopšte postoji. Kada je Vesna napuštala RTS, urednica Zabavnog programa samo je izrazila zahvalnost na njenoj dotadašnjoj službi i izjavila da Vesna u toj kući nikada nije bila diskriminisana.


Svjetski mediji: Nakon presude o Srebrenici više niko neće htjeti slati svoje vojnike u mirovne misije - Klix.ba\nSvjetski mediji: Nakon presude o Srebrenici više niko neće htjeti slati svoje vojnike u mirovne misije\n6.9.2013. u 14:27\nVijest o današnjoj presudi Vrhovnog suda Holandije koji je odlučio da je država Holandija kriva za smrt tri Bošnjaka nakon pada Srebrenice u julu 1995. godine brzinom svjetlosti se proširila svijetom.\nKako izvještava novinar Agencije Anadolija, najugledniji mediji prenijeli da će “navedena odluka u značajnoj mjeri utjecati na naredne misije Ujedinjenih naroda (UN) u svijetu jer više niko neće željeti da pošalje svoje vojnike u strane misije”.\nBritanski BBC javlja da je Vrhovni sud Holandije presudio kako su “holandske mirovne trupe istjerale trojicu Bošnjaka iz vojne baze UN-a” nakon čega su ih pripadnici Vojske Republike Srpske (VRS) ubili.\nIrski list “The Irish Times” piše da bi odluka Vrhovnog suda Holandije mogla imati velikog utjecaja na buduće mirovne misije UN-a u svijetu.\n“Ovom odlukom je ranija sudska odluka potvrđena. Ali presuda bi mogla imati utjecaja na buduće misije UN-a jer bi države mogle da oklijevaju da učestvuju u stranim vojnim operacijama ukoliko bi njihove trupe mogle odgovarati kada nešto krene u pogrešnom smjeru”, navodi The Irish Times.\nAmerički “Fox News” prenosi da je presudom Vrhovnog suda Holandije potvrđeno kako je “Holandija poslala bosanske muslimane u smrt”.\n“Holandija je odgovorna za smrt trojice bosanskih muslimana jer su ih izbacili iz baze UN-a u Srerbenici 1995. godine”, javlja američka televizija.\nDanski list “Politiken” piše o presudi Vrhovnog suda Holandije, navodeći da je dokazano da je Holandija kriva za smrt trojice Bošnjaka u Srebrenici.\nNjemački “Der Spiegel” ističe da je holandski sud jasno pokazao da je Holandija odgovorna za ubistva trojice Bošnjaka u Srebrenici.\n“Holandija snosi krivicu za smrt nekoliko muslimana za vrijeme rata u Bosni. Ova odluka je potvrđena od strane Vrhovnog suda u Hagu. Porodice žrtava masakra u Srebrenici sada mogu tražiti naknadu isplate od holandske države”, navodi Der Spiegel.\nTurski medijski kanal “Haberciniz” piše da je Vrhovni sud Holandije današnjom presudom jasno dokazao da je “država Holandija kriva za smrt tri Bošnjaka nakon pada Srebrenice u jula 1995. godine”.\nAmerički list “The Washington Post” prenosi da je holandski Apelacioni sud zaključio u julu 2011. godine da je država Holandija odgovorna za smrt trojice Bošnjaka koje holandski vojnici iz sastava UNPROFOR-a 13. jula 1995. godine, dva dana poslije pada Srebrenice pod kontrolu Vojske Republike Srpske (VRS), predali snagama bosanskih Srba, te naredio holandskoj vladi da plati odštetu njihovim porodicama.\n“U presudi holanskog suda je navedeno da holandske trupe u Srebrenici nisu smjele predati u ruke srpskoj vojsci”, piše američki list.\nTužbu protiv Holandije podnijeli su Hasan Nuhanović, i porodica Rize Mustafića. U julu 1995. godine, holandski vojnici su predali Mustafića, te brata i oca Hasana Nuhanovića srpskim snagama koji su ih kasnije ubili. Podnositelji prijave smatrali su da su Holanđani trebali znati da će njihove porodice biti ubijene.\nHolandski pripadnici mirovnih snaga UN bili su zaduženi za takozvanu "sigurnosnu zonu" u Srebrenici, koju su u julu 1995. godine zauzele snage Vojske RS pod komandom Ratka Mladića nakon čega su izvršile genocid nad bošnjačkim stanovništvom za što se trenutno sudi Mladiću i političkom lideru bosanskih Srba Radovanu Karadžiću.\nHitlerov čuvar umro u 96. godini života\n06.09.2013. u 14:30