Skup i gas i priključak – Semendria\nSkup i gas i priključak\n06. septembar 2013. DRUŠTVO – Cene kućnog priključka na gasnu mrežu u Srbiji od 600 do 1.500 evra. Ukoliko sami distributeri ne smanje cene, sigurno će država preduzeti nešto, kažu u resornom ministarstvu. Uzrok usporene gasifikacije upravo skupi gas i priključak, napominju nadležni.\nGas je čist energent i ima višestruku namenu. Domaćinstva mogu da ga koriste ne samo za grejanje, već i za kuvanje, zagrevanje vode, plastenika i staklenih bašta. Međutim, nije problem samo cena gasa, jer je preskupo i njegovo uvođenje. Cene kućnog priključka, od grada do grada, kreću se od 600 do čak 1.500 evra.\nU Smederevu je od 2003. do 2007. godine postojao ambiciozan plan gasifikacije, pored kućnih priključaka bilo je planirano i da se sve kotlarnice u gradu prebace na gas.\nMeđutim, vrlo je malo urađeno, krajem prošle godine taj posao je ponovo pokrenut pa se gasifikuju i sela u okolini.\nRadomir Nikolić iz sela Vranovo kaže da neće nabaviti priključak ako cena bude 1.000 evra.\n“Da li ću da ga uvodim to je sada znak pitanja. Mi nemamo nikakvu informaciju. Ništa u mesnoj zajednici nismo obavešteni. Prepričava se da je cena 1.000 evra. Međutim ako to bude cena, nema šanse”, priča Radomir.\nSmederevske vlasti poručuju da su ugovorile povoljnu cenu, pa će građani priključak platiti 600 evra. Inače, cene su po Srbiji veoma različite.\nU Užicu priključak na gasnu mrežu košta 1.300 u Beogrdu 900 evra. U Agenciji za energetiku kažu da je najveći problem što cene gasnog priključka niko direktno ne odobrava, jer to nije uređeno zakonom.\nLjiljana Hadžibović iz Agencije naglašava da se cene neopravdano razlikuju.\n“Razlikuju se, neopravdano se razlikuju. Mi bismo bili zadovoljni ako bi bila od 600 do 800 evra. U planinskim uslovima je malo skuplje nego što je to u recimo Vojvodini”, kaže ona.\nProtekle godine “Srbijagas” ali i drugi investitori povremeno su snižavali cenu priključka na gasnu mrežu. Međutim, to nije dovoljno.\nU Ministarstvu energetike kažu da je gasna oprema skupa, ali da distributeri moraju da ponude pojeftinjenje, kako bi privukli potrošače.\nPomoćnik ministra energetike Petar Stanojević kaže da je gasifikacija usporena upravo zbog visokih cena.\n“Praktično je gasifikacija Srbije skoro stala zbog skupog gasa i skupog priključka. Ukoliko sami distributeri ne odluče da smanje cene priključaka, što je u njihovom interesu, jer bi povećavali sopstveno tržište, sigurno će država preduzeti nešto”, rekao je Stanojević.\nGasifikacija Srbije je veoma važna pošto bi trebalo da naša gasna mreža već za dve godine bude priključena na gasovod Južni tok. Pored većih količina gasa koje će zemlja dobiti tim gasovodom očekuje se i povoljnija cena tog energenta.\n« Blokirani pravci Velika Plana – Smederevo, Velika Plana – Žabari\nObarao i tukao žene tražeći im novac »


Postupak postavljanja oglasa za Vaš apartman na sajtu kopaonikapartmani.rs.\nPostupak postavljanja oglasa na kopaonikapartmani.rs\nPotrudićemo se da Vam što jednostavnije objasnimo postupak postavljanja oglasa smeštsaja.\nHome / Postupak postavljanja oglasa\nPostupak postavljanja oglasa na portalul kopaonikapartmani.rs\nPoštovani posetioci, Drago nam je da se interesujete za portal kopaonikapartmani.rs na kome možete postaviti Vaš apartman ili najnovije vesti na Kopaoniku. Ukoliko ste novi korisnik potrebno je da za početak postetite stranicu za registraciju korisnika.\nNakon popunjavanja polja za registraciju novog korisnika, dobićete elektronsku poruku za aktivaciju naloga. Aktiviranjem naloga i logovanjem na prvoj stranici korisničkog dela dobićete ostala detaljna uputstva.


Korona virus i domaći turizam: Mogu li jezera, banje i bare da zamene more - Ozonpress :: internet portal\nBlogerka Angelina Popović bila je za vikend prvi put na jezeru Bruje kod Erdevika, na sat vremena od Novog Sada.\n„Svake godine letujemo negde, a sad zbog korone ne možemo i zato smo pozvali prijatelje koji žive blizu da nam pokažu kako to izgleda i zasta je lepo“, kaže Angelina za BBC.\nZa one koji se bave turizmom ovaj obrt je očekivan – ljudi vole da se kupaju i rashlade, vole i društvo – ali kad već ne mogu na more, mogu na domaća jezera, banje ili bare.\n„More je kod nas kao neki svetac, možda kao krsna slava u narodu, koliko god da su teška vremena za to mora da se ima i mora da se ode“, kaže za BBC turistički vodič Danijel Metikoš.\nKoliko je ta želja nekad jaka ilustruje primerom ljudi koji su se sa decom 15. juna – prvog dana kada su otvorene granice sa Grčkom – odmah uputili na letovanje.\n„Nisu ljudi sad našli jezera ili banje, oni su uvek bili tu negde, ali baš zato što su blizu nismo obraćali pažnju na njih u želji da idemo negde drugde, ima tu i malo pomodarstva“, dodaje Metikoš.\n„Tu je vrlo lepa plaža, lepa je i voda za kupanje, ima labudova, samo što smo imali interesantnu priliku da zateknemo tu nekog ko peče roštilj“, kaže ona kroz smeh.\nNa jezeru je bilo malo ljudi svega 30 do 50 ljudi, dodaje, i otišla bi ponovo.\n„Eventualno ići prepodne i u toku rade nedelje, ko je u mogućnosti“, navodi Angelina.\n„Sad smo bili na Tikvari, sve je lepo uređeno, tuševi, utisak o prirodi odličan, deci se svidelo kad smo skelom prelazili Dunav, ali smeta ono što je naše, ljudski doprinos“, kaže Srđan, ukazujući na ekološke probleme.\nSačekala ih je gomila smeća u vodi od prganskog do neorganskog.\n„Na Štrandu mislim piše – ostavi plažu kakvu je želiš zateći, a ja mislim da naš čovek baš suprotno radi.\n„I kad naiđe na neku prljavštinu ili flašu u vodi, on ih rukom onako pljusne da otera, a ne pada mu na pamet da baci“, navodi Srđan.\nJezero Beli kamen, dragulj Fruške gore, u mestu Bešenovo nekadašnji je kop u vlasništvu beočinske fabrike cementa, a sada kontrastom plavetnila vode i beline kamena na trenutak podseti na Mediteran, navodi se na lokalnom sajtu.\nNa jednoj slici se vidi i reka automobila kako prilaze plaži, a za njima ostane gomila otpada, po svedočenju posetilaca.\n„Samo spustiš du*e u đubre i uživaš na „plaži“. A prašina, bela, kamenolomska“, napisala je jedna korisnica Tvitera.\nAli ljudi tamo sede u prašini na djubre ću koje su ostavili juče, flaše, dušeci, konzerve. Samo spustiš dupe u djubre i uživaš na „plaži“. A prašina, bela, kamenolomska. pic.twitter.com/Huet3GXkC0\nAngelina nije objavljivala mesta gde je bila, jer zna da se meštani ljute kad im dođu velike grupe turista.\n„Ljudi naši po selima nisu navikli da im nagrnu velike količine ljudi, već oni borave tamo da bi imali neki mir“, ističe blogerka, svesna snage društvenih medija.\nAngelina za kupanje „kao najlepšu“, ipak, preporučuje Mrtvu Tisu i reku Tisu uopšte, jer ima dovoljno plaža da svako može da nađe mesto za sebe, a prijatna je za plivanje.\nOvih dana, u jeku pandemije, sve popularnija je Obedska bara, specijalni rezervat prirode i „raj za ptice“.\nZa još zelenih fotki ostanite uz ovaj profil. 🙄 Al’ stvarno je mnogo lepo! 😍😍😍 Za neki drugi put ostalo veslanje kroz barske rukavce. 💚 #ObedskaBara #mySerbia #naturelovers pic.twitter.com/DbQQCS5bMx\nNavodi Ledinačko jezero, Pavlovačko, Međeš u Sremu, Dobrodol, ali kao posebnu atrakciju pominje roze-ljubičastu voda u banji Pačir kod Subotice.\n„Išli su moji brat i snaja prvi put sad na jezero Međeš u Šatrincima, pre toga su i oni bili na bešenovačkom jezeru, kome je malo teže prići“, navodi on.\n„Kod nas su mesta ili prekomercijalizovana ili potpuno zapuštena.\n„U svakom delu Srbije bi moglo da se napravi tura od nekoliko dana tokom koje će ljudi moći i da obiđu nešto i da se okupaju, ali na tome treba da se radi, prvenstveno na lokalu“, navodi Aleksandar Seničić, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Juta.\nKako Seničić svaki vikend putuje van Beograda nedavno je kod Negotina bio pored vodopada koji izgleda „nestvarno“.\n„Mesto se zove Kamena stena i izgleda kao iz filma o Tarzanu. Voda se spušta preko stena, ali oko toga je prljavo i ide se kroz livade i neobeležnim stazama“, napominje Seničić.\nIpak, ima i dobrih primera poput Bovanskog jezera kod Sokobanje ili Borskog jezera, koja su ekološka i uređena jezera, na kojima ljudi mogu da se okupaju.\n„Plaže na Rzavu su mi omiljena mesta za kupanje, uopšte taj krajolik – tu drveće nad vodom podseća na Amazon.\n„Reka je pola metra duboka, ali uma useke koji prave prirodne bazene tri do četiri metra. Plaže imaju i zanimljive nazive Bosa noga i Sofijin izbor“, navodi Seničić.\nTrenutno nema dokaza da korona virus može inficirati ljude putem vode, čak ni ako je progutate.\nKada se radi o kupanju u prirodnoj vodi koja nije dezinfikovana i ne sadrži dodatni dezinfekciono sredstvo, neophodno je da se kupači struktno pridržavaju mera lične higijene, preporuke su Gradskog zavoda za javno zdravlje.\nNe treba doći na kupalište ako imate bilo koji simptom respiratorne ili druge infekcije, a kad dođete obavezno je korišćenje toaleta, tuširanje pre i posle kupanja, često pranje i dezinfekcija ruku, upozoravaju stručnjaci.\n„Ljudi po inerciji se tamo trude da ne sede jedni pored drugih“, dodaje Seničić.\n„Ipak je more nezamenljiv doživljaj, posebno deci. Ali jednostavno nismo bili u mogućnosti“, objašnjava ovaj 41-godišnjak.\n„Meni su roditelji uvek govorili da sam išao na more kad je bilo najbitinije, kao najpotrebnije, ali se ja tih letovanja uopšte ne sećam jer su dešavala do pete godine mog života“, kroz smeh ističe Srđan.\nDo 15. marta u Srbiji je bilo uplaćeno oko 350.000 aranžmana za letovanje, a od toga je realizovano samo pet do šest procenata, podaci su Jute.\nTek svaki stoti putnik je otišao na planirano letovanje u Grčku.\n„Idu sad Egipat i Turska, jer za njih ne treba PCR test, ali to su jako male cifre, jer učestvuju sa pet odsto u ukupnom prometu“, dodaju.\n„Ljudi više putuju po Srbiji, što je očekivano, ali to su uglavnom produženi vikend ture“, navodi Seničić.\nUobičajeni broj ljudi koji tokom sezone putuje na more je oko 700.000 ljudi preko agencija i još toliko otprilike u sopstvenom aranžmanu – najčešće u Grčku i Crnu Goru.\nUkupno, milion i po ljudi, procene su Jute, mada nema zvanične statistike.\nUprkos poseti ovdašnjim kupalištima, o značaju mora za srpskog turistu govori i jedan vic koji nam je ispričao vodič Danijel Metikoš.\n„Zašto srpskog turistu svi vole? Zato što zarađuje 300 evra, troši 600, a ostavlja 100 za more sa strane“.


- Odredite jasno za šta štedite. Važno je da precizirate sebi šta štednjom želite da postignete.\n- Kada ste definisali cilj štednje, odnosno koliko novca vam je potrebno, odredite i vremenski period u kome vaš cilj treba da se ostvari.\n- Kako biste uštedeli planirani iznos u roku koji ste predvideli, odredite mesečne iznose koje morate odvajati za štednju. Ostatkom sredstava raspolažite tek kada iznos za štednju stavite na stranu – držite se pravila „plati prvo sebi“.\n- Budite uporni i ne odustajte lako. Možda će u početku delovati nemoguće, ali vremenom će štednja postati lepa navika koja će vam pomoći da obezbedite finansijsku sigurnost, ugodniji i bezbrižniji život.\nZa lakše određivanje cilja štednje možete upotrebiti poznatu „SMART" metodu, na osnovu koje cillj treba da bude konkretan, merljiv, dostižan, relevantan i vremenski ograničen (Specific, Measurable, Achievable , Relevant, Time bound). Evo konkretnog primera: Želim da renoviram stan u martu sledeće godine. Cilj je u tom slučaju konkretan i merljiv (u martu ćete znati da li imate potrebnu sumu), dostižan (zarađujete dovoljno - predviđena mesečna izdvajanja su moguća), relevantan (štednja će omogućiti renoviranje) i vremenski ograničen.\nU svakoj situaciji važno je imati i svoj „krizni fond“, koliko god da iznosi, koji može da posluži kao podrška za održavanje likvidnosti u slučaju ranije nepredviđenih okolnosti. Ova tema aktuelizovana je i trenutnom situacijom, a detaljnije savete za dobro upravljanje finansijama tokom i nakon pandemijemožete pogledati na ErsteZnali.rs, platformi za finansijsku edukaciju koju je pokrenula Erste Banka.


U Nišu počela vakcinacija trećom dozom - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nU Nišu počela vakcinacija trećom dozom\nVakcinacija trećom (buster) dozom vakcine protiv koronavirusa počela je danas, saopštili su iz Domu zdravlja. Vakcinacija se obavlja u centralnom objektu Doma zdravlja (ulaz broj 5) svakog radnog dana i vikendom od 07:00 do 20:00 časova i u Zdravstvenoj stanici Niška Banja svakog radnog dana od 07:00 do 14:00 časova.\nTreća doza vakcine protiv COVID-19 se primenjuje kod osoba kod kojih je od davanja druge doze prošlo najmanje šest meseci, bez obzira na vrstu vakcine koju su primili.\nPreporučuje se osobama sa narušenim imunitetom – imunodeficijencijama i stanjima imunosupresije, primaocima transplantata koštane srži i solidnih organa, osobama koje su na hemodijalizi i osobama koje žive sa primarno ili sekundarno imunosuprimiranim pacijentima.\nTakođe treću dozu vakcine bi trebalo da prime i osobe starije od 60 godina, korisnici Domova za stara lica i lica u ustanovama socijalne zaštite, zdravstveni i radnici u ustanovama socijalne zaštite, kao i putnici u međunarodnom saobraćaju.\nPored ovih kategorija, sve prethodno vakcinisane osobe kod kojih je od davanja druge doze prošlo najmanje šest meseci mogu da prime treću (buster) dozu vakcine protiv COVID-19 , pri čemu se ostavlja mogućnost da osoba koja se vakciniše izabere vrstu vakcine koja će biti primenjena kao treća (buster) doza, saopštili su iz Doma zdravlja.\nGrađani ne treba da dolaze za treću dozu vakcine, već će biti pozivani putem portala eUprave. U niškom Domu zdravlja dostupne su sve vakcine: Sinofarm, Sputnjik V, Fajzer i AstaraZeneka.\nPodsetimo u Nišu je do sada potpuno imunizovano vše od 60 odsto građana. Prema rečima Milorada Jerkana direktora Doma zdravlja, Niš prednjači po broju vakcinisanih građana.\nJerkan je kazao da je vakcinaciji najbolji i jedini lek da se virus pobedi, posebno sada kada raste broj zaraženih i kada je počeo novi talas epidemije.\nOznakeCOVID dom zdravlja Izdvajamo treća doza vakcinacija


Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda BiH | Trebevic.net\nPrijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda BiH prethodno biranih od strane predsjednika Evropskog suda za ljudska prava predviđa da Predsjedništvo BiH imenuje, a Dom naroda potvrđuje imenovanje trojice domaćih sudija Ustavnog suda.\nPomenuti zakon, koji je sačinio pravni tim SNSD-a i uputio na usaglašavanje strankama iz Republike Srpske koje imaju poslanike u Parlamentu BiH, te predstavnicima hrvatskog naroda, predviđa da budu imenovana dvojica sudija iz Federacije BiH i jedan iz Republike Srpske.\n– Izabrane sudije pripadaju različitim narodima, a trojici stranih sudija Ustavnog suda BiH prestaje mandat danom izbora sudija u skladu sa ovim zakonom – predviđa predloženi zakon koji je u posjedu “Glasa Srpske”.\nKada je riječ o potrebnoj stručnosti i kvalifikacijama, zakon samo kratko kaže da se “za sudiju Ustavnog suda bira državljanin BiH sa pravom glasa koji je istaknuti pravnik visokog moralnog ugleda”.\nKao razlog za donošenje ovog zakona navodi se potreba da BiH obezbijedi vlastiti suverenitet, koji je sadašnjim načinom izbora troje stranih sudija Ustavnog suda ograničen.\n– Potrebno je u skladu sa ustavnom mogućnošću obezbijediti da Ustavni sud BiH u punom kapacitetu bude popunjen sudijama državljanima BiH koje bi birao organ BiH. Kao samostalni i nezavisni organ, Ustavni sud bi trebalo da predstavlja instituciju u kojoj je državni subjektivitet BiH najviše došao do izražaja – navodi se u obrazloženju zakona.\nPored toga, kao argument za usvajanje predloženog zakona se navodi i mišljenje Evropske komisije o članstvu BiH u Evropskoj uniji iz 2019. godine.\n– Ustavni sud je tumač Ustava i zadnja instanca kada je riječ o sukobu nadležnosti između različitih nivoa vlasti. Od devet sudija Ustavnog suda, tri su međunarodne sudije. Neke odluke Ustavnog suda i dalje se ne sprovode. Profesionalnost i nezavisnost sudija Ustavnog suda treba ojačati, počevši od unapređenja kriterijuma za njihov izbor i postupaka imenovanja. Potrebno je riješiti pitanje međunarodnih sudija u Ustavnom sudu – citira se mišljenje Evropske komisije.\nŠefica Kluba poslanika SNSD-a u Parlamentu BiH Snježana Novaković Bursać potvrdila je da je pravni tim ove stranke pripremio prijedlog zakona kojim treba da bude riješeno pitanje stranih sudija Ustavnog suda.\n– Želja nam je da tekst zakona bude u potpunosti usaglašen sa strankama iz Republike Srpske, ali i sa legitimnim predstavnicima hrvatskog naroda, kako bi prijedlog zakona upućen u dalju proceduru dobio jedinstvenu podršku svih relevantnih predstavnika srpskog i hrvatskog naroda koji djeluju na nivou BiH – kaže Novaković Bursać.\nOna nije željela da govori o detaljima zakona dok se o njemu ne izjasne i ostale strane kojima je upućen na usaglašavanje.


Dvojcu Kovi-Frimel nagrada Underground Spirit | SEEcult.org\nVest | Tica Kovi | Rajner Frimel | Underground Spirit | FEF Palic | Nagrade\n13.06.2018 | 15:01\nItalijanska rediteljka i scenaristkinja Tica Kovi (Tizza Covi) i austrijski reditelj i fotograf Rajner Frimel (Rainer Frimmel), koji od 1996. godine stvaraju zajedno u oblasti filma, pozorišta i fotografije, dobitnici su nagrade Underground Spirit 25. Festivala evropskog filma Palić, koja se dodeljuje za izuzetan rad na polju nezavisnog filma, kao i za jedinstven pristup filmskom jeziku i autentičnu autorsku poetiku stvaranu izvan dominantnih tokova filmske industrije.\nTica Kovi i Rajner Frimel studirali su fotografiju na Univerzitetu u Beču, a 2001. godine režirali dokumentarni film “Das ist alles” (That’s All).\nSopstvenu filmsku producentsku kuću Vento Film osnovali su 2002. godine.\nNjihov dokumentarac “Babooska” o svakodnevnoj borbi modernih nomada u Italiji osvojio je 2005. nagradu Volfgang-Staudte na Berlinalu. “La Pivellina” je njihov prvi igrani film, a prikazan je na više od 130 međunarodnih filmskih festivala širom sveta. Film je dobio brojne međunarodne nagrade, uključujući Europa Cinemas Label u Kanu i bio je austrijski kandidat za Oskara za najbolji strani film 2010. Igrani film “The shine of the day”, koji prati razvoj odnosa pozorišnog glumca i njegovog davno zaboravljenog ujaka, premijerno je prikazan 2012. u takmičarskoj selekciji na Festivalu u Lokarnu, gde je osvojio Srebrnog leoparda za najbolju žensku ulogu. Film je takođe nagrađen za najbolji austrijski film na festivalu Diagonale, a 2013. je osvojio nagradu Max Ophuls u Sarbrikenu.\n“Mister Universo” je njihov poslednji igrani film koji prati život Taira, trenera lavova u cirkusu. Nakon što izgubi svoju srećnu potkovicu, on više ne može da nastupa i započinje potragu za čovekom od koga ju je dobio, u nadi da će dobiti još jednu. Film predstavlja topli, humani rad o životu na marginama u ekonomski uništenom italijanskom cirkusu. Premijerno je prikazan u Lokarnu 2016. godine, gde je osvojio nekoliko nagrada, uključujući Europa Cinema Label i nagradu FIPRESCI, dok je na bečkom festivalu Viennale osvojio nagradu ExtraVALUE.\n“Njihovo stvaralaštvo deluje kao sila prirode, pokazujući šta ostaje kada sreća i mišići nestanu”, objavio je Cinema Scope o Tici Kovi i Rajneru Frimelu, koji trenutno rade na novom dokumentarnom filmu.\nNagrada Underground Spirit biće im uručena tokom trajanja 25. Palićkog festivala, u okviru kojeg će biti prikazan izbor njihovih filmova.\nNagrada Underground Spirit dodeljena je do sada francuskom reditelju F. J. Osanu, nemačkom reditelju Uliju M. Šupelu, domaćem reditelju Želimiru Žilniku, Norvežaninu škotskog porekla Jernu Utkilenu, švedskom rediteljskom duu Oli Simonsonu i Johanu S. Nilsonu, francuskom animatoru Eduaru Salijeru, mađarskom super-8 dvojcu braći Buharov, umetničkoj grupi od pet španskih reditelja koju je nakon Palića britanski filmski magazin Sight & Sound nazvao “Električnim jahačima Apokalipse”, jugoslovenskom i slovenačkom direktoru fotografije i reditelju Karpu Godini, jednom od začetnika crnog talasa, te francuskom animatoru, reditelju i vizuelnom umetniku Bertranu Mandiku.\nJubilarni, 25. Festival evropskog filma Palić biće održan od 14. do 20. jula na Paliću i u Subotici, a prikazaće stotinak relevantnih evropskih naslova raspoređenih u 12 programskih celina (Glavni takmičarski program, Paralele i sudari, Mladi duh Evrope, Novi mađarski film, Crnomorska regija u fokusu, Omaž program dobitnicima nagrade Aleksandar Lifka, Omaž program dobitnicima nagrade Underground Spirit, Ekološki dokumentarci, Klasici na trgu, Best of Europe 2017, selekcija filmova sa festivala “Žigmond Vilmoš” iz Segedina i Palić u Beogradu).\nKako je ranije najavljeno, nagradu “Aleksandar Lifka” za izuzetan doprinos evropskom filmu dobiće proslavljeni glumac Rade Šerbedžija, a ime drugog laureata biće poznato uskoro.


700 tisuća kuna za razminiravanje Karlovačke županije – Trend.com.hr\n700 tisuća kuna za razminiravanje Karlovačke županije\nKARLOVAC – Razminiravanje koje Karlovačkoj župniji potpomažu ITF i Hrvatski centar za razminiravanje, uvelike je doprinjelo povećanju sigurnosti i razvoju gospodarstva Karlovačke županije, kazao je župan Ivan Vučić prilikom potpisivanja Memoranduma o razumijevanju.\nRiječ je o Memorandumu kojim će dvije strane potpisnice, Karlovačka županija i ITF uložiti svaka po 350 tisuća kuna za razminiravanje. Nakon 1995. godine, Karlovačka županija brojila je 150 km kvadratnih minski sumnjivog područja i 32 km kvadtratnih miniranog područja. Zajednički je uloženo 4 milijuna kuna, tako da je ostalo još 67 km kvadrtanih minski sumnjivog područja te 21 km kvadratni miniranog na području 12 jedinica lokalne samouprave. U 182 incidenta, zbog mina su stradale 264 osobe, od toga 60 smrtno.\nPredsjednik ITF-a Dorijan Maršić kaže kako za iduću godinu nije optimističan jer naime donatori odlaze na druge lokacije gdje su sada aktualna žarišta i tamo ulažu novac za razminiravanje. No Karlovačka županija i dalje ostaje prioritet, jer donatori žele vidjeti rezultate, a Karlovačka županija ih zasigurno ostvaruje i pokazuje.\nDino i Iva Povrženić zlatni na Kupu Jadrana\nGrad Karlovac subvencionira poljoprivredna gospodarstva


IvaE. јан 19, 2022, 2:16 по подне\nOsvajač 11 titula prvaka sveta neće moći da se takmiči u Australiji, poručuju mu pre njegovog dolaska u tu zemlju.\nNastavlja se priča oko ulaska u Australiju bez vakcine. Posle Novaka Đokovića, isto pokušava da uradi i američki surfer Keli Slejter, a političari u toj zemlji mu poručuju - "Nemoj da se nadaš!"\nĐoković je i dalje glavna tema u Australiji, gde je političar otkrio da je Novaku bilo smešteno sve oko njegove situacije, dok je Rafael Nadal indirektno "prozvao" Srbina da se vakciniše. Sada stiže nova saga o ulasku u Australiju.\nSlejter nije vakcinisan i neće mu biti dozvoljeno da se takmiči u Svetskoj surf ligi u Viktoriji i Zapadnoj Australiji. Osim Slejtera, 11-strukog svetskog šampiona, i trenutno najbolji surfer sveta Gabrijel Medina ima problem oko vakcinacije i eventualnog ulaska u zemlju.\nMedina, koji je branilac trofeja, rekao je u avgustu da mi je odbio ponudu Brazilskoj olimpijskog komiteta za vakcinu pre Igara u Tokiju, ali je sledećeg dana objavio na Instagramu da "vakcine spasavaju živote" i da će se uskoro vakcinisati. Ipak, i dalje nije poznato da li je to uradio.\nOZNAKE IZVEŠTAJĐokovićPoznatiCrni Bombarder PortalNajnovije VestiNAJNOVIJE DANAS


Glavni saradnik za računovodstvo – šef računovodstva\nBeograd, Majora Zorana Radosavljevića\nUkoliko voliš izazove i želiš da postaneš deo tima koji svake godine pomera granice u oblasti elektroenergetike onda je Elnos Grupa kompanija za tebe.\n-Organizacija i rukovođenje procesima knjiženja u službi računovodstva\n-Knjiženje i kontrola ulazne i izlazne dokumentacije, dinarskih i deviznih izvoda banke\n-Obračun zarada i naknade, refundacije bolovanja i ostalih naknada zaposlenima\n-Kontrola robno-materijalnog poslovanja, analitičko knjigovodstvo sitnog inventara i materijala\n-Ispravno vođenje računovodstvenih poslova u skladu sa propisima i zakonskom regulativom, praćenje izmena i imeplementacija istih u računovodstvenu praksu\n-Odgovora za izradu poreskih bilansa i svih poreskih prijava, obračun svih vrsta poreza\n-Priprema i izrada PDV prijave\n-Učestvovanje i izrada periodičnih i završnih računa, konsolidovanih izveštaja povezanih lica\n-Saradnja sa revizorskim kućama, sa nadležnim kontrolnim i inspekcijskim organima\n-Razvijanje i primena kontnog okvira Grupe kako bi se obezbedila uporedivost izveštaja na konsolidovanom nivou\n-Mesto rada: Batajnica\n-Rad u internacionalnom koncernu za elektroenergetiku, koji je tržišni lider u oblasti rada na elektranama, elektroenergetskim mrežama i infrastrukturnim projektima.\n-Saradnju sa stručnjacima iz različitih oblasti, priliku za učenje, rast i razvoj kroz rad na domaćem i inostranim tržištima (Švedska, Island, Portugal, Španija, Bosna i Hercegovina, Srbija, Crna Gora, Makedonija...)\n-Da budeš deo mladog, agilnog i proaktivnog tima\n-Mogućnost napredovanja i unapređenja\n-VSS/VS, ekonomskog usmerenja, licenca ovlašćenog računovođe\n-Radno iskustvo minimum 3 godine na poslovima licenciranog računovođe\n-Odlično poznavanje MRS, kao i računovodstvenih i poreskih propisa\nSrbija, Beograd, Majora Zorana Radosavljevića 372


Koncert na Zidiću: Džezbollah - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Koncert na Zidiću: Džezbollah\nNeko drugi 2. septembar 2020. Koncerti Postavite komentar\nU petak, 4. septembra 2020. od 20.00, na Platou Milana Mladenovića, ispred Doma omladine Beograda, nastupiće džez sastav Džezbollah.\nMuzički serijal DOB-a, „Koncerti na Zidiću“, nastaviće Džezbollah, dizaster džez kvintet iz Beograda.\nBend kombinuje uticaje sa pank i free jazz scene i transformiše ih u kakofoniju sa političkim nabojem koji odražava imperijalizam na Bliskom istoku.\nMožda najbolji opis njihovog zvuka dolazi od slučajnog prolaznika koji se zadesio na jednom od retkih nastupa benda:\n„Kad bi ih neko pitao šta više gotive, Orneta Kolmena ili Black Flag, njihov odgovor bi bio ‘Da'“.\nIzdanje prvog EP-a pod naslovom „Balkan intifada“ spremaju za jesen 2020.\nKoncerti na Zidiću, koje Dom omladine Beograda od 2013. godine organizuje na Platou Milana Mladenovića, postali su jedan od omiljenih letnjih kulturnih programa za sve Beograđane i goste našeg glavnog grada.\nI u osmoj sezoni Dom omladine Beograda, na otvorenoj sceni, otkriva nove bendove i predstavlja neke stare muzičke znance. (danubeogradu.rs)\nTagovidom omladine beograda džezbollah izlasci jazz koncerti koncerti na zidiću leto u beogradu muzika plato milana mladenovića za dž\nPrethodni Meridianbet: Pravila su jednostavna – Uskoči u trku za ELEKTRIČNI TROTINET i vredne novčane nagrade\nSledeći Sahrane i kremacije u Beogradu, 3. septembar 2020.


Potreban materijal: tipl za gipsani zid, šraf\nPravljenje pregradnih zidova od gipsanih ploča je izuzetno lako i brzo i zbog toga se sve češće koriste u stambenim i poslovnim objektima. S druge strane ovakva vrsta zidova zahteva poseban pristup kada je su u pitanju naknadni radovi na njima kao što su npr: postavljanje instalacija ili kačenje polica, kuhinjskih i sanitarnih elemenata, slika i slično...\nZa svaki od ovih radova potrebno je u gipsani zid ušrafiti šraf o koji će se zakačiti potrebna konstrukcija ili predmet.\nProizvođači gipsanih ploča i tiplova deklarišu maksimalno opterećenje ovakvog načina kačenja za pojedine debljine gipsanih ploča kao i za svaki tip upotrebljenog tipla za gipsane ploče. Svakako ova vrednost varira od upotrebljenih elemenata i načina montaže kao i razdaljine između šrafova pa u koliko želite da okačite nešto teško potrebno je da detaljo proučite proizvođačke specifikacije svakog pojedinačnog elementa, a maksimalna težina koju možete okačiti biće najmanja težina koju može nositi svaki pojedinačni element.\nU ovoj foto priči prikazaćemo vam proces postavljanja tipla i šrafa u gipsani zid.\nZa početak je potrebno da na mestu gde planirate da postavite tipl i šraf probušite rupu. Rupu bušite bušilicom na kojoj je isključena vibracija. Prečnik bušilice treba da bude prilagođen prečniku tipla.\nNakon što je rupa probušena, pripremite odgovarajući tipl...\n...pritisnite ga sa strane kako bi ste mogli da ga postavite u izbušenu rupu...\n... i postavite ga u rupu. Tipl će u rupu ući lagano do pred kraj. Na poslednjem santimetru tipl ima rebra koja će se kako ga utiskujete u rupu urezati u gipsani zid. Ovo je važno zbog toga jer obezbeđuje da se tipl ne okreće oko svoje ose dok šrafite šraf. Na taj način šraf gužva deo tipla koji se nalazi u zidu, a zgužvana plastika onemogućava lako izvlačenje šrafa iz zida prilikom kačenja tereta na šraf.\nKada je tipl postavljen do kraja u predviđenu rupu, akomulatorskom bušilicom ušrafite šraf koji će na ovaj način čvrsto stajati u gipsanom zidu.


Jun 18, 2019, 23:57:21 posle podne\n[WIP]Work in progress (Urednik: Mumi') »\n[WIP] Empire Bay\nAutor Tema: [WIP] Empire Bay (Pročitano 171 puta)\n« poslato: Decembar 19, 2018, 18:00:26 posle podne »\nCOMMING SOON 2019\nDende 29 Productions vam najavljuje server koji će se otvoriti u narednoj 2019.godini.\n-Server koji će biti u 2019.godini će nosit naziv Empire Bay.\n-Vrsta igre će biti RolePlay odnosno simulacija pravog života.\nRadnja se odvija u gradu Empire Bay u periodu 1951.godine poslije Drugog svjetskog rata...Gradom vladaju mafijaši koji dolaze iz Sicilije,Clemente Crime Family koji vodi Alberto Clemente,Falcone Crime Family koji vodi Carlo Falcone,Vicni Crime Family koji vodi Frank Vinci, Salieri Crime Family koji vodi Don Salieri...Nezadovoljni režimom Benita Musolinija uputili se u Empire Bay.Glavni junak priče si upravo ti koji si došao u ovaj grad kako bi živeo lijep život.Nažalost ne ide sve po planu...Plate na poslovima u kojima ti radiš su mizerne i sa vremenom postaješ nezadovoljan sa takvim uslovima.Kako bi stekao veliku svotu novca donosiš konačnu odluku da se baviš kriminalom.Počevši sa krađom,kidnapovanja pa sve do ubijanja i droge...Glavna prepreka će vam biti policija koja će vas pokušati uhapsiti i zatvoriti a da stvar bude još gora sukobljavat ćeš se sa drugim kriminalcima koji će vas pokušati ubiti...Osim italijana tu su i Rusi i Kinezi,Rusi teže ka tome da budu uvijek najbolji i da tu prednost sačuvaju u najdužem roku...Kinezi su mirni za razliku od Rusa,teže ka partnerstvu sa drugim mafijama a poznati su kao najbogatnija mafija u gradu.Na tebi je kako češ prihvatiti situaciju u gradu, ako se bojiš umret češ, ako smeš uspeti češ.\nZAŠTO TREBATE DA POSJETITE NOVI SERVER\nTežimo ka tome da server bude što unikatniji i jednostavan za igranje bez sistema koju će povećavati lagove na serveru koji ugrožava vašu igru u njemu.Primarna stvar jeste vaša zabava i druženje na serveru.Osim za održavanje samog servera novac neće igrati veliku ulogu.Čak i da platite novcem da postanete donatorski vip nećete ništa biti bolji od ostalih igrača.Uspjeh se dostižte radom i trudom.Samim radom i trudom dobijate kvalitet i iskustvo koji će vas pratiti sve dok vi to održavate.Na našem serveru će biti stogo zabranjen šovinizam/nacionalizam svi će biti jednaki bez obzira na vjeroispovjest,rasu,kulturu,tradiciju...\nPošto je ovo najava nečeg novog na samp sceni TeamSpeak3/Discord i sam IP servera doći će sa vremenom kao i SLIKE.Slotovi na serverima zavisi od vas koliko vas ima i ko je željan da se pridruži uzbudljivoj priči druženju i zabavi.Svjesni smo da su ovo samo obećanja do kojih možda neće doći ali uz vašu punu podršku ovo sve se može ostvariti u veoma kratkom periodu.Izrada je u toku a od vas tražimo da budede uz nas od danas pa do kraja.Zajednica je u potrazi sa ljudima bez obzira na godine da budu dio zajednice pod uslovom da se radi o ozbiljnoj osobi i sa iskustvom.Ukoliko smatrate da ste maksimalno ozbiljni i dostojni da budete dio zajednice kontaktirajte ovaj profil PM , svaka poruka koja je poslata na ovaj profil će biti odgovorena u najkraćem mogućem periodu...\n« Poslednja izmena: Decembar 19, 2018, 18:05:39 posle podne NihadSeb »\nBroj zahvalnica: 616\n~ Onaj koji doista voli,voli u tišini: u djelima ~\nOdg: Empire Bay\n« Odgovor #1 poslato: Decembar 19, 2018, 18:12:38 posle podne »\nVidim da se temelji na Vitu Scalleti i druzini cak i Empire Bay je tu zajedno sa Salieri Familijom i sve u kompletu,jako mi se svidja ono sto sam procitao ako je ovako kako je opisano , ja definitvno moram doci i viditi\n[GM] Abstract Gaming v0.2 [GM] Abstract Gaming v0.5 [GM] Abstract DeathMatch/Stunt/FreeRoam [GM] Extreme Gaming x1 [GM] World Gamers RPG [GM] World Gamers RPG (( Update + Fix ))\n[GM] Last Story OGC [GM] Extreme Gaming x1.1\n[FS] Tombee [FS] Register Reward [FS] Simple Dealer system [FS] Rcon Panel Control\nFacebook: Purda Corelli\nKorisnici koji su se zahvalili: Seb.cfg\nBroj zahvalnica: 21\nOwner na Cloudy Gaming serveru\n« Odgovor #2 poslato: Decembar 19, 2018, 18:17:58 posle podne »\nCitat: Hashtag.Purda Decembar 19, 2018, 18:12:38 posle podne\nBroj zahvalnica: 361\n❤ Scripter & Mapper ❤ ZGRPG ! Office 4k2019\n« Odgovor #3 poslato: Decembar 19, 2018, 19:56:54 posle podne »\nSvaka cast ja bih crkao da napisem ovaj text\n#SCRIPTER ON DUTY !\n----- NIKAD PORAZ SAMO LEKCIJA! -----\n« Odgovor #4 poslato: Decembar 19, 2018, 20:16:39 posle podne »\n- Abyss Community @ Administration -\n- "Make your unique virtual experience." -\n- www.abyss-samp.com -\n« Odgovor #5 poslato: Decembar 19, 2018, 21:43:03 posle podne »\nideja je ukradena takav server je već u izradi\n« Odgovor #6 poslato: Decembar 19, 2018, 22:49:01 posle podne »\nNe brini nece server biti isti kao taj...


Izvor: B92, 29.Jul.2021, 18:01\nLoznički mineral jadarit iz zemlje bi, pre vode i hemikalija, mogli da izvuku - referendum ili odluka Skupštine opštine Loznica.\n"Ako su hteli da prebace odluku o rudniku na građane, što lepo ne sprovedu referendum odmah i stopiraju sve nove odluke", kaže on.\nGlavna urbanistkinja Dragana Jovanović je ranije rekla da izmena prostornog plana "nije verifikacija projekta Jadarit", već da je "akcenat na razvoju preostalog seoskog područja".\n"Izmenom Prostornog plana grada Loznice, ovaj plan višeg ranga, protivzakonito se usaglašava sa prethodno donetim Prostornim planom područja posebne namene za projekat Jadar, što je plan nižeg ranga", kaže za BBC Radomir Lazović iz pokreta Ne davimo Beograd.\nOna je dodala da ga zato "Prostorni plan Grada prepoznaje kao zonu na teritoriji Loznice odnosno kao područje posebne namene za koje se sve dozvole i rešenja izdaju upravo po PPPPN-u, a ne po Prostornom planu Grada".\n"Razlog za izradu ovog Prostornog plana nije verifikacija projekta jadarita kako se želi predstaviti, već je akcenat na razvoju preostalog seoskog područja, sagledavanje potencijala za sveukupni rast i razvoj cele teritorije grada i otklanjanje onih ograničenja koje ima sadašnji plan", rekla je ona.\nNezavisno od oba dokumenta, predsednik Srbije Aleksandar Vučić pomenuo je treći papir - referendumski.\nNa pitanje novinara o Rio Tintu i rudniku za eksploataciju jadarita, Vučić je odgovorio da "inače oni ljudi ne razumeju zašto bi se neko bunio" protiv otvaranja rudnika, zato što "ono što je objavljivano" u medijima u Srbiji o radu te kompanije nije tačno.\n"Ovo nije tečna ruda, sve je izmišljeno i sve je politička propaganda", rekao je Vučić.\n"Čekamo da vidimo odluku Rio Tinta, ako bude sve u redu, da su spremni da ulože 2,4 milijarde evra i sad treba da kažete ljudima u Jadru i Rađevini da treba da se odreknu toga, makar i 10 odsto pripalo njima, a ostalo Republici Srbiji.\n"Kad čuju šta će dobiti verujem da će doneti pozitivnu odluku ali prihvatićemo i ako odluka bude negativna, ali neki drugi ljudi će morati da objašnjavaju zašto će ostati bez novca", rekao je Vučić.\nVesna Prodanović, direktorka Rio Sava Eksplorejšn, navela je da ako bude organizovan referendum o projektu Jadar i on bude negativan, kompanija će morati da zauzme stav, jer "ne postoji pravni okvir po kojem dozvole ne važe" ako odluka birača bude negativna.\nZa Mijatovića priča o refendumu je "suluda jer se u međuvremenu donose drugačije odluke".\n"Suludo je i što se mi danas bunimo, a Prostorni plan za Jadar je usvojila Vlada Srbije već odavno, ovo sada je samo korak dalje", kaže Mijatović.\n"Ako su stvarno imali dobre namere i želeli da čuju šta narod misli - zašto je već počela priprema dokumentacije?\n"Referendum samo znači nove podele u Srbiji", kaže on.\n"Tako da, ako bi se menjao neki zakon koji bi omogućio Rio Tintu da posluje u Srbiji - onda bi moglo da ima smisla da ga Skupština raspiše", kaže Stojanović.\nOdgovaralo se i 1998. godine na pitanje o učešću stranih predstavnika u "rešavanju problema na Kosovu i Metohiji".\n"Postoji globalni trend u poslednje vreme da populisti često pribegavaju referendumima i na taj način prebacuju odgovornost na građane u neslobodnim uslovima", tvrdi Stojanović.\nIz kompanije Rio Tinto kažu su doneli investicionu odluku - za projekat Jadar izdvojili su 2,4 milijade američkih dolara.\n"Oni više ne otkupljuju zonu rudnika, već su prešli sada da otkupljuju kuće u zoni uticaja rudnika", kaže Marija Petković iz Gornjih Nedeljica za RTS.\n"Ovo je ozbiljan rudarsko-industrijski projekat, sigurno da ima uticaja na životnu stredinu, ali u današnje vreme ovakvi projekti mogu da se realizuju uz prihvatljive rizike i uz njihovu kontrolu", kaže Vesna Prodanović, generalna direktorka Rio Sava Eksplorejšen.\n"Otkriven je samo u Srbiji i samo u ležištu 'Jadar' kod Loznice", rekao je u januaru 2021. za BBC profesor Rudarsko-geološkog fakulteta Vladimir Simić.\n"S obzirom da se procenjuje da se u ležištu 'Jadar' nalazi blizu 10 odsto istraženih resursa litijuma u svetu, svakako da ima značajnu vrednost", dodaje profesor.


Zdravlje i sigurnost na radu – opća pravila\nDirektiva Vijeća 89/391/EEZ – mjere za poboljšanje sigurnosti i zdravlja radnika na radu\nOvom direktivom uvode se mjere za poboljšanje zdravlja i sigurnosti osoba na radu. Utvrđuju se obveze poslodavaca* i zaposlenika* kako bi se smanjile nesreće na radu i profesionalne bolesti na radnom mjestu.\nDirektiva se primjenjuje na sve sektore javne i privatne djelatnosti (industrijske, poljoprivredne, trgovinske, administrativne, uslužne, obrazovne, kulturne, zabavne i ostale).\nU njoj se navodi da poslodavci:\nimaju dužnost osigurati zdravlje i sigurnost svoje radne sage. To uključuje procjenu i izbjegavanje rizika, razvoj sveobuhvatne politike sigurnosti i omogućivanje odgovarajuće obuke osoblja;\nimenuju osobu odgovornu za sprječavanje rizika na poslu;\npoduzimaju potrebne mjere prve pomoći, protupožarne mjere i mjere za evakuaciju radnika;\nprocjenjuju rizike s kojima se mogu suočiti određeni radnici i osiguravaju provedbu nužnih zaštitnih mjera;\nzaposlenicima i/ili njihovim predstavnicima pružaju sve važne informacije o mogućim zdravstvenim i sigurnosnim rizicima i mjerama koje su poduzete kako bi se spriječili;\nsavjetuju se sa zaposlenicima i/ili njihovim predstavnicima te ih uključuju u rasprave o zdravlju i sigurnosti na radu;\nosiguravaju da svaki zaposlenik dobije primjerenu obuku iz područja sigurnosti i zdravlja koja je važna za njegov posao.\nOstale ključne točke\nSvaki zaposlenik odgovoran je u okvirima svojih mogućnosti voditi računa o vlastitoj sigurnosti i zdravlju te sigurnosti i zdravlju kolega.\nPosebno se trebaju zaštititi zaposlenici koji mogu biti posebno osjetljivi na moguće rizike i opasnosti na radnom mjestu.\nDirektiva se ne primjenjuje na neke specifične sektore državne uprave, kao što su policija, oružane snage ili elementi zaštite građana.\n* Zaposlenik: svaka osoba koju zapošljava poslodavac, uključujući novake i vježbenike, ali ne i kućne pomoćnice.\n* Poslodavac: svaka osoba koja je u poslovnom odnosu s nekime i snosi odgovornost za poduzeće.\nStrateški okvir EU-a za područje sigurnosti i zaštite zdravlja na radu 2014.–2020.\nNakon epidemije bolesti COVID-19 i uvođenja mjera za suočavanje s krizom Europska komisija donijela je: Komunikacija Komisije Smjernice za zaštitu zdravlja, repatrijaciju i putne aranžmane pomoraca, putnika i drugih osoba na brodovima\nSL L 183, 29.6.1989., str. 1.–8.\nSL L 284, 31.10.2003., str. 1.–53.\nSL L 165, 27.6.2007., str. 21.–24.\nSL L 311, 21.11.2008., str. 1.–54.\nSukcesivne izmjene, dopune i ispravci Direktive 89/391/EEZ uključeni su u originalni tekst. Ovaj pročišćeni tekst ima samo dokumentarnu vrijednost.


Karike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 653,719 korisnika i 1,254,473 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Svakog dana više od 10 krađa u Beogradu, među lopovima i maloletnici | 013 info\nEuronews Srbija\tNed, 22/05/2022 - 11:28\nNa području Beograda u proseku se dogodi oko 11 džepnih krađa dnevno. One se najčešće dešavaju u vreme velikih gužvi, tako da je tokom prazničnih dana bio veliki broj prijava ovih krivičnih dela, piše Euronews Srbija.\nJedan od onih koji su bili "na udaru" džaparošima je i Dobrosav Janković koji je bio skeptičan kada su mu kolege, turistički vodiči, pričali o neprijatnim situacija sa lopovima koji su pokušavali, a neretko i uspevali da odžepare nekog od putnika. Kaže da je sada veruje u sve te priče jer je jednom i sam postao meta. Na sreću, objašnajva, uspeo je da izbegne kaznu ali ne i niz pretnji.\n"Kod beogradskog Pobednika smo zastali da pričamo malo o tvrđavi, kada sam u trenutku osetio da mi sa leđa neko zavlači ruku u jaknu gde mi se inače nalazio novčanik. Brzo sam reagovao i sprečio da me opljačkaju", rekao je.\nAleksandar Mitrović šef Odseka za džepne krađe PU Beograd rekao je da se džeparenje najčešće dešava na Beogradskoj tvrđavi, u Knez Mihailovioj ulici, ali i na prometnim prešačkim prelazima, autobuskim stanicama i oko tržnih centara.\n"Lopovi naviše vole da odaberu strance, da ih prate neko vreme i da iskoriste pogodan trenutak da izvrše krivično delo", kazao je Mitrović.\nOvo potvrđuje i Janković navodeći da ih je jako teško prepoznati.\n"Ti ljudi su obučeni tako da izgledaju kao turisti, priđu grupi i dok je pažnja usmerena ka nama, oni jako brzo reaguju, izvuku telefon, dokumenta ili novac i udalje se u nepoznatom pravcu", dodaje.\nTako su strani turisti često prinuđeni da umesto u muzejima, vreme provode u policijskim stanicama i ambasadama, jer najveći problem nastaje kada su im ukradena dokumenta. Upravo je to problem i našim građanima, koji zbog hiljadu dinara u novčaniku, u slučaju krađe, imaju trošak od preko 10.000 za nova dokumenta.\nJanković kaže da sve ovo stvara jako loš imidž za turiste koji dolaze kod nas kako bi se opustili i razgledali.\n"Ne samo da to kvari sliku, nego je to jedan veliki probem iz tog razloga što ako neko ostane bez dokumenata ne može da nastavi putovanje, mora da se vrati u matičnu državu", kazao je.\nMitrović objašnjava da je za krađu zaprećena novčana kazna ili zatvor do tri godine, što se u praksi retko događa pa je među džeparošima najviše višestrukih povratnika.\n"Ne samo što je kaznena politika blaga i što dobiju nekoliko meseci do godinu dana za više krivičnih dela koja su izvršili, već i činjenica da ti postupci traju jako dugo. Naši policajci koji vrše hapšenje se pozivaju na suđenje posle pet ili više godina", kaže Mitrović.\nRanije su džeparoši bili stariji profesionalci, koji rade samostalno ili u paru, a danas je sve više maloletnih lica koja kradu u organizovanim grupama. Ponekad imaju i manje od 14 godina, pa ne podležu nikakvoj kazni.\nDžepna krađa je najčešće obična krađa, rekao je za Euronews Srbija advokat Vojin Šaljić koji objašnajva da se kod nje zapravo ne koristi sila, već se koristi to što je oštećeni nespretan, odnosno krađa se događa neprimetno. On navodi i to da kada se definiše kako je tačno krivično delo u pitanju, onda se sagladava i kolika bi kazna mogla da bude.\n"U zavisnosti od okolnosti izvršenja krivičnog dela, onda ide i kazna. Za običnu krađu zaprećena je kazna koja varira od novčane do zatvora do tri godine. To je neka obična krađa gde je iskorišćena mogućnost oštećene osobe. Osoba ne primeti da je pokradena. Kod teške krađe to izgleda drugačije. To znači da vam neko na drzak način otme novac, novčanik ili skine ogrlicu. Tu je zaprećena kazna i od jedne do osam godna. Kod razbojništva, koje je najgore, ono se dešava kada se primeni veća sila i preti žrtvi", kaže Šaljić i dodaje da u praksi najviše ima običnih krađi.\nKaže da su činioci uglavnom upoznati kakva je kaznena politika i znaju da postoji mogućnost da im se za to izrekne samo novčana kazna.\n"Mogu i da se dogovore sa tužiocima i da se odloži krivično gonjenje i u tom smislu može da se odbaci krivična prijava i oni odu na slobodu. Kazne su tu novačno različite i kreću se od 10.000 do i 10 miliona dinara", kaže on.\nŠaljić napominje i da kada su u pitanju obične krađe, ima dosta povratinka.\n"Dešava se često da oni skope dogovor sa tužilaštvom, što znači da oni onda nisu krivično gonjeni. Često zbog toga ima povratnika, ali nakon toga više nema mogućnosti oportuniteta, i to mu se vodi tek kao prvo krivično delo", objašnajva on.\nUptan kako zakon tretira maloletnike koji su često džeparoši ali i strance koji to takođe rade, kaže da se oni različito tretiraju.\n"Za maloletnike postoji posebna kaznena politika. Primenjuje se Zakon koji se tiče maloletnka, prema njima se mora voditi računa i primenjuju se vaspitne mere. Stanci se tretiraju kao domaći državaljani, osim ako postoji poseban odnos naše i te strane države", kazao je.


Lažni kalendar sojeva koronavirusa - Raskrinkavanje\nČinjenicu da je Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) odlučila da nove sojeve korone imenuje po slovima grčkog alfabeta, dežurni teoretičari zavjere iskoristili su da plasiraju nove tvrdnje koje podupiru njihove dobro poznate stavove.\nJedna od najnovijih teorija je „kalendar sojeva“, koji je podijeljen na fejsbuk profilu Saše Borojevića a koji navodno predstavlja dio skrivene agende koji ukazuje na dalji razvoj toka pandemije uključujući pojavu novih sojeva.\n„Kalendar sojeva, evo da imate i da me više ne pitate da li će se ovo sve uskoro završiti! Sreća pa grčki alfabet nema 7.000 znakova kao kinesko pismo“, navodi se u opisu fotografije.\nNa slici se pored kalendara sa datumima koji označavaju vrijeme pojave novih sojeva, nalaze i logo oznake Svjetskog ekonomskog foruma, Instituta Džons Hopkins i Svjetske zdravstvene organizacije.\nMeđutim, pretragom njihovih zvaničnih sajtova ne nalazimo ništa što bi ukazalo da oni stoje iza sumnjivog kalendara sojeva kovida.\nTreba napomenuti i da niko od relevantnih svjetskih medija do sada nije ukazao na postojanje nečega sličnom ovome kalendaru.\nOno što je posebno interesantno jeste činjenica da podijeljena fotografija tabele sa sojevima ukazuje na to da je Delta soj koronavirusa „lansiran“ u junu 2021. godine.\nIpak, za tu varijantu kovida, o kojoj se danas mnogo priča, čuli smo dosta ranije. Naime, on se u Indiji pojavio još u oktobru 2020. godine, što pokazuju podaci na sajtu Svjetske zdravstvene organizacije (SZO).\nU tabeli je između ostalog istaknuto da će u januaru 2022. godine doći do pojave novog lambda soja kovida, međutim taj soj je već svrstan u red onih koje SZO posmatra i prati nakon što se on počeo širiti prije par mjeseci u Latinskoj Americi.\nSZO je takođe detektovala još neke od varijanti iz kalendara, poput Iote i kappe, a koje bi navodno tek trebale da se pojave.\nUzimajući u obzir sve činjenice, zaključujemo da „kalendar sojeva“ do sada nije pomenula nijedna relevantna zdravstvena ili naučna organizacija u svijetu.\nTakođe imamo priliku da vidimo da su neki od sojeva koji su senzacionalno najavljeni, zapravo već prisutni i evidentirani od strane SZO.\nZbog svega toga, objavu sa fejsbuka označavamo kao teoriju zavjere.


I HRVATI PRESTAJU DA RADE NEDELJOM: Srbija nije ni blizu ove odluke | Novosti.rs\nSrbija se u "tom vozu" bar u bliskoj budućnosti neće voziti.\nIstovremeno bi se doneo i popis prodajnih objekata na koje se odredba ne bi odnosila, na primer na benzinske pumpe, prodavnice koje rade u bolničkim ustanovama, vazdušnim i trajektnim lukama, hotele...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić početkom ove godine se ponovo osvrnuo na pitanje neradne nedelje. Tada je poručio da "dok je živ neće da prihvati da nedelja bude neradna."\nKako je dodao, "mi moramo da razumemo da svi moraju da se angažuju da rade i vikendom a ne da dolaze da pitaju da radimo četiri dana nedeljno ili da nedelja bude neradna. Ne može. Mora da se radi. Nemojte spavati, nemojte ustajati kasno. Potrebno je da radimo vikendom, da radimo više kako bismo stigli najrazvijenije zemlje Evrope", rekao je Vučić.\nIz ministarstva rada Srbije tada su poručili da se "takva praksa pokazala kao loša u nekim zemljama, ali da poslodavci mogu svoj rad da organizuju kako žele, "to je ostavljeno poslodavcima da odluče".\nCrna Gora Aleksandar Vučić Hrvatska vikend nedelja neradne nedelje radne nedelje


Кompanija NIS i Fakultet tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu uspostavili su danas saradnju u oblasti obrazovanja, istraživanja i transfera znanja. Memorandum o saradnji je u ime kompanije NIS potpisao Vadim Smirnov, zamenik generalnog direktora i direktor Funkcije za odnose sa državnim organima i korporativne komunikacije, a u ime Fakulteta tehničkih nauka dekan Rade Doroslovački.\nPingback: Memorandum o saradnji između kompanije NIS i Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu - biznis24.rs


Direkcija: Institucije da dostave podatke o imovini u SFRJ | Ekonomija | Novosti.rs\nTanjug | 08. oktobar 2018. 13:27 | Komentara: 0\nRepublička direkcija za imovinu Srbije, iako je 5.oktobra istekao rok, pozvala je danas nadležne institucije da prijave svoju imovinu u bivšim jugoslovenskim republikama\nRepublička direkcija za imovinu Srbije, iako je 5.oktobra istekao rok, pozvala je danas nadležne institucije da prijave svoju imovinu u bivšim jugoslovenskim republikama.\nU saopštenju se podseća da je 5. oktobra istekao rok za prijavu po javnom pozivu kojim je Republička direkcija za imovinu pozvala organe i organizacije, javne ustanove i društva kapitala čiji su osnivači lokalne samouprave i autonomna pokrajina, da dostave podatke o nepokretnoj imovini koja se nalazi na teritoriji bivših republika članica SFRJ.\nPROČITAJTE JOŠ: FIRME DA PRIJAVE OTETO: Popis srpske imovine u SFRJ\n"Direkcija i posle ovog roka dobija svakodnevno nove prijave ove imovine i koristi priliku da podseti sve koji nisu prijavili svoju imovinu u bivšim jugoslovenskim republikama, da to učine, jer je to u najboljem interesu zaštite imovinskih prava, zagarantovanih evropskim konvencijama i Sporazumom o pitanjima sukcesije", navedeno je u saopštenju Republičke direkcija za imovinu.


Dampierre-sous-Bouhy - Wikipedia\nDampjer su Bui\n47°30′00″N 3°08′06″E / 47.5°N 3.135°E / 47.5; 3.135\nDampjer su Bui na karti Francuske\nDampjer su Bui (fr. Dampierre-sous-Bouhy) je naselje i opština u istočnom delu centralne Francuske u regionu Burgonja, u departmanu Nijevr koja pripada prefekturi Kon Kur sir Loar.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 470 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 17 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 26,9 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 233 metara (maksimalnoj 346 m, a minimalnoj 187 m).\n554 630 558 572 484 470 473\nDampierre-sous-Bouhy na Wikimedijinoj ostavi\nDampierre-sous-Bouhy na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nDampierre-sous-Bouhy na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta Dampierre-sous-Bouhy na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja Dampierre-sous-Bouhy na mapi (Mapquest)\nKoordinate: 47° 30' 00" SG Š, 03° 08' 06" IGD


Lavrov u Sarajevu : Rusija hoće kompromis i odlazak OHR-a | Kliker.info\nLavrov u Sarajevu : Rusija hoće kompromis i odlazak OHR-a\nNakon razgovora sa članovima Predsjedništva BiH i ministrom vanjskih poslova BiH Svenom Alkalajem, šef ruske diplomatije Sergej Lavrov je izjavio da se Rusija zalaže za striktno poštivanje Dejtonskog sporazuma, hitnu transformaciju Ureda visokog predstavnika i ukidanje bonskih ovlaštenja koja, prema njegovim riječima, usporavaju afirmaciju državnosti BiH. "Činjenica da je BiH postala nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda potvrđuje kako ova zemlja mora preuzeti odgovornost za sopstvenu sudbinu. Zato je neophodno da se hitno ispune svi uslovi koje je postavilo Vijeće za provedbu mira kako bi se OHR (Ured visokog predtavnika za BiH) transformirao u Ured specijalnog predstavnika Evropske unije (EUSR)", rekao je Lavrov.\nLavrov: "Podržavamo rješenja koja su rezultat opće saglasnosti" Lavrov je komentirao i aktuelne reformske procese i nastojanja da se promjenama Ustava omogući bolje funkcioniranje institucija BiH. "U posljednje vrijeme pojavile su se različite ideje za rješenje bh. krize koje su van okvira principa dogovorenih u Upravnom odboru Vijeća za provedbu mira. Naš stav u vezi s ovim idejama je vrlo jasan. Rusija će podržati svako rješenje do kojeg Bosanci i Hercegovci dođu konsenzusom i konstruktivnim dijalogom, dakle ono rješenje koje je rezultat opće saglasnosti", kazao je ruski ministar.Ministar Lavrov je posebno naglasio da će se Rusija, kao članica Vijeća za provedbu mira, zalagati za donošenje odluka koje će podržati oba bh. entiteta i sva tri konstitutivna naroda. Lavrov i ministar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj konstatirali su da dvije zemlje moraju unaprijediti ekonomsku saradnju.Bildunterschrift: Baza EUFOR-a u Butmiru gdje su održani razgovori o reformi Ustava BiH pod okriljem EU i SAD\nZajednički interes je unapređenje ekonomskih odnosa "Dogovorili smo se, između ostalog, da hitno iniciramo sastanak dvojice kopredsjedavajućih Mješovite komisije za praćenje trgovinsko-ekonomske saradnje", rekao je ministar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj. "Također je dogovoreno stvaranje institucionalnih okvira za unapređenje investicija i reguliranje pitanja dvostrukog oporezivanja", kazao je Alkalaj.Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov je rekao da se najveći dio zajedničkih ekonomskih projekata za sada realizira u Republici Srpskoj, ali je izrazio nadu da će i u Federaciji BiH doći do pomaka na ovom planu, za šta poseban interes iskazuju i ruske kompanije. (Kliker.info-DW)


REC publication: LOKALNI AKCIONI PLAN ZA BIODIVERZITET OPŠTINE PLJEVLJA\nmart 2011 | Štampa | Knjiga\nLokalni akcioni plan za biodiverzitet Opštine Pljevlja (LBAP) rađen je u okviru trogodišnjeg projekta (2009-2011) “Biodiverzitet i usluge ekosistema za lokalni održivi razvoj na Zapadnom Balkanu”, kojim je rukovodio Evropski centar za zaštitu prirode (ECNC – European Center for Nature Conservation), u saradnji sa Regionalnim centrom za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC CEE – Regional Environmental Center for Central and Eastern Europe), a koji je finansiran od strane Ministarstva spoljnih poslova Finske”. Projekat se bavi biodiverzitetom, najbitnijim pitanjima lokalnog održivog razvoja i dobrobitima koje on pruža lokalnoj zajednici u vidu dobara i ekosistemskih usluga.\nLOKALNI AKCIONI PLAN ZA BIODIVERZITET OPŠTINE PLJEVLJA ()


Mučna ispovest Dragane Grnčarski o paklu koji je prošla u braku sa suprugom Nebojšom!\nI.M. | petak 12. novembar 2021. 23:30h\nNebojša i Dragana Grnčarski • Dušan Milenković / RAS Srbija\nDragana Grnčarski, koja je nedavno prijavila da je suprug, vlasnik modne agencije Grnčaski, u januaru ove godine tukao, izjavila je na saslušanju u Prvom osnovnom tužilaštvu u Beogradu da se plaši supruga jer je nasilje od njega trpela od 2006.\nDragana je optužila muža, kako piše Kurir, s kojim je i u brakorazvodnoj parnici, da je od njega "trpela fizičko, psihičko i finansijsko nasilje". Podsetimo, ona je supruga prijavila nekoliko meseci posle nasilja, za koje tvrdi da se dogodilo 4. januara u njihovom stanu. Na pitanje zašto ga nije prijavila kada se incident navodno dogodio, niti je otišla kod lekara koji bi konstatovao povrede, izjavila je da nije htela da se njihova imena razvlače kroz medije.\nNebojša i Dragana Grnčarski\n- Te večeri sam sedela u dnevnoj sobi, čitala knjigu i pušila cigaretu. Prošao je pored mene i rekao: "Luzerko, nikada ništa u životu nisi napravila, i deca su te provalila." Pošto sam ćutala, uhvatio me je za ruke, počeo da me trese i da viče: "Mutava, odgovori", a onda mi je udario dva šamara. Otrčala sam u kupatilo da se ispovraćam, spakovala stvari, pozvala drugaricu i otišla kod nje - ispričala je, prema nezvaničnim informacijama, Dragana.\nNavodno, rekla je da je imala podlive na rukama i povrede na licu, kao i da ju je glava bolela, ali da joj se nekoliko dana kasnije Nebojša izvinio i rekao da ne zna šta mu je i da je "neki đavo ušao u njega", pa je pristala da se vrati kući. U međuvremenu su, kako je rekla, porodično putovali u Egipat, na Maldive i Brione, a Grnčarski je uplatio i splavarenje Tarom, na koje je odbila da ide. Tada se iselila iz stana, podnela tužbu za razvod, a potom i krivičnu prijavu za nasilje u porodici.\n- Ispričala je da je posle toga nastavio da je vređa i šalje joj poruke. Prema njenim rečima, pisao joj je da će da dobije batine, a prozivao je, kako tvrdi, i da je "ministarka", jer je išla na sastanke stranke Dragana Đilasa, čiji je ona član. Međutim, nije želela da odgovori na pitanja koliko je vremenski bila angažovana u stranci, niti da li je zbog toga zapostavila porodicu - otkriva sagovornik. Prema njegovim rečima, brakorazvodna parnica je u toku, jer nisu mogli da se dogovore oko podele imovine, a u međuvremenu je Grnčarskom izrečena i mera zabrane prilaska i komunikacije sa ženom, jer je prijavila da je uhodi.\nDragana je tokom saslušanja, koje je trajalo satima, navodno otkrila i da je prve batine dobila kada im je prvo dete imalo šest meseci.\n- Tada me je prebio kaišem samo zato što je smatrao da više pažnje poklanjam detetu. Otišla sam kod roditelja, ali me je zvao, izvinjavao se i vratila sam se. Sve je bilo normalno neko vreme, a onda je redovno počeo da me vređa. Govorio je da sam kreten, budala, luzerka, a od pre nekoliko godina uvrede su postale svakodnevne. Čak mi je i pred decom govorio da će mi "j****i majku, da sam k***a i alkoholičarka" - iznela je optužbe na račun bivšeg manekena. Muž ju je, kako je rekla, i finansijski maltretirao, "jer joj je plaćao minimalac, a dnevno joj ostavljao novac za hranu, dok su sve pare bile na njegovom računu".\nBivši maneken ocenio stil Srba: Muškarci su nemarni, a žene kič!


Kapor je mržnju spram Sarajeva pravdao traumom iz kina u kojem su ga, pred djevojkom, maltretirali jalijaš, a Miljenko... | DEPO Portal\nAlmir Imširević odgovara na Jergovićevu 'čestitku'\nKapor je mržnju spram Sarajeva pravdao traumom iz kina u kojem su ga, pred djevojkom, maltretirali jalijaš, a Miljenko...\nJergović: Do prije neki dan BiH je bila i srpska, i hrvatska, i muslimanska. A onda su bošnjački nacionalisti rekli...\nI tako je započela likvidacija Hrvata iz Bosne i Hercegovine, njihovo pretvar...\nViše puta iščitavam njegovu poruku, pokušavam shvatiti, dokučiti razloge, jer mi je dojadilo slušati kako oni koje poštujem, sa pristojne udaljenosti, o Sarajevu i BiH govore drugačije nego prilikom naših susreta. Jergović kojeg sam slušao na ovogodišnjem Bookstanu bio je, ako ne mudriji, ono sigurno – odmjereniji\nPoslao nam Miljenko Jergović čestitku za praznik. Piše kako su „bošnjački nacionalisti vjerske ili građanske inspiracije, slijedeći logiku koja je prethodno već uspostavljena u Republici Srpskoj, rekli da Federacija Bosne i Hercegovine nije i srpska, i hrvatska, nego je bošnjačka i bosanska, tobož građanska, pa još ostavljena Redžepu Erdoganu u amanet.\nI tako je započela likvidacija Hrvata iz Bosne i Hercegovine, njihovo pretvaranje u obespravljenu manjinu s obećanim pravima kakva su manjine imale u sultanskoj Turskoj.“\nSarajevo možda i jeste Pakao na zemlji, ali zar je baš svako ko iz njega ode – Dante?\n#miljenko jergović #dan državnosti BiH #almir imširević #momo kapor #sarajevo


10 koraka do uspešnog brainstorminga | Doktor za karijeru\nKome je Doktor za karijeru namenjen?\nKoji pregled vam je potreban?\nKorisni alati za razvoj karijere\nVodič za karijeru\nRecepti za uspešnu karijeru\nKako izgleda koučing sesija?\nDoktor za karijeru\nOsnovni paket testova\nPregled Dr za karijeru\nPaket za učenike\nPaket za studente\nPaket za zaposlene\nPaket za menadžere\nPaket za inostranu karijeru\nPaket za buduće preduzetnike\nPaket za zanatlije\nPaket za HR menadžere\nB2B – HR usluge\nKontrola po potrebi\n10 koraka do uspešnog brainstorminga\nDa li ste ikada imali problem da nađete kreativno rešenje za neki poslovni izazov? Pristalice mozganja (brainstorming) smatraju da ova tehnika generiše veliki broj ideja, među kojima se sigurno nalazi i rešenje problema. Brainstorming je jedna od najjednostavnijih metoda kreativnog razmišljanja koja zahteva samo jedan uslov –\nOve tehnike su praktične za sve vrste poslova.\n1. Jasno definišite problem – Postavite jedno pitanje i odredite kriterijume koji će vas usmeravati ka rešenju. Najbolje je da odredite nekoliko reči na osnovu kojih će ostali članovi tima koristiti asocijacije koje im padnu na pamet.\n2. „Outside the box” – Ovim motom su se rukovodili skoro svi kreativni direktori uspešnih kompanija. Međutim, danas se kreativnost podiže na viši nivo. Razmišljajte kao da nema kutije.\n3. Dovedite šefa – Iako zvuči negativno i kritički, ova tehnika se pokazala veoma uspešnom. Na ovaj način se postiže dinamika i do rezultata se dolazi brže. Svi će hteti da se dokažu pred nadređenim, tako da nećete imati manjak ideja.\n4. Stanite! – Ovo je vrlo bitna tehnika. Kada osetite da ste u nekom momentu istrošili sve ideje koje ste imali, napravite pauzu. Često i taj mali predah može dovesti do ponovne erupcije ideja. Recimo, Džef Garlok (Gef Garlock), američki komičar, kaže da su mu možda i najbolje životne ideje dolazile baš u vreme tuširanja. Pa setite se samo Njutna i jabuke.\n5. Zapisujte ideje – Kod ove metode najbolje bi bilo da koristite neki od elektronskih uređaja – tablet, telefon, notebook. Tako ćete uvek moći da ažurirate i menjate ideje, bez bojazni da ćete izgubiti uređaj (kao što biste, recimo, papir). Praktično je da izaberete jednog člana tima da beleži ideje.\n6. Zamenite uloge – Litman (Littman), proizvođač edukativnih igara za decu, smatra da je ova tehnika najefikasnija za uspešno rešavanje zadataka. Kako bi osmislila novu igru, ona traži od svojih zaposlenih da se ponašaju kao klijenti, odnosno deca školskog uzrasta. Na ovaj način menja perspektivu, a nove ideje se rađaju.\n7. Zbližite se sa kolegama – Korektan odnos među kolegama neophodan je kako bi se donekle pronašla zajednička osnova ideje. Svaka osoba ima svoj način razmišljanja i pristupanja izazovu. Jedino ćete moći efikasno da pristupite mozganju ako shvatite na koji način vaše kolege razmišljaju.\n8. Pohvalite trud – Što je veća sloboda i opuštenija atmosfera, članovi tima će biti spremniji na iznošenje ideja, bez straha da bi mogli ispasti smešni ili nedovoljno informisani.\n9. Dajte komentar, ali ne kritikujte – Kritikovanje ideja može biti rizičan za članove grupe, jer bi nakon toga prestali aktivno da učestvuju u sastanku i iznose ideje. Kritika guši kreativnost. Umesto toga, ohrabrite ideje svih članova i podstaknite ih da se efikasnije uključe u rešavanje problema.\n10. Vizualizujte ideje – Ovaj korak je izuzetno važan. Kako biste uklopili sve elemente koji će činiti osnovu vaše ideje, pokušajte da zamislite kako će ona izgledati u konačnom obliku. Recimo, ako treba da napravite novi logo firme ili da promenite politiku preduzeća, obratite pažnju na to da su svi delovi skladni, da se poklapaju i da nema nepravilnosti. Tek kada u svojoj glavi imate jasnu sliku kako će sve izgledati na kraju, počnite sa realizacijom.\nZapamtite – bez ljudi nema ideja, a bez ideja nema uspeha.\nNedavno objavljeni recepti\n5 uverenja koja provereno uništavaju karijeru\nKroz život gradimo i nosimo sa sobom različita uverenja o svetu, ljudima, pojavama. Neka od njih se direktno prenose na posao i karijeru. Ljudima koji…\nDa li ste ikada imali problem da nađete kreativno rešenje za neki poslovni izazov? Pristalice mozganja (brainstorming) smatraju da ova tehnika generiše veliki broj ideja,…\nKako da izgradite što uspešniju karijeru?\nČak i najuspešniji poslovni ljudi reći će vam da konkretan recept za uspešnu karijeru ne postoji. Reći će vam da mnogo zavisi od vas –…\nKako se postaje uspešan? Šta kažu oni koji to jesu?\nZašto osobe približno istog potencijala i obrazovanja postižu dijametralno suprotne rezultate? Šta pravi razliku? Saznajte koji će stavovi prema poslu koji obavljate „kupiti” vašeg poslodavca, a…\nNađite paket za svoju karijeru!\nDoktor za karijeru info\nKako vam pomažemo?\nKome je servis namenjen?\nPojedinačni testovi za\nZaposlene u inostranstvu\nUsluge po vašoj meri\nPaket za HR sektore


HRT: Turski i grčki ministar se međusobno optuživali na konferenciji za medije\n21:03 / 15.04.2021.\nKonferencija u Ankari\nFoto: Presidential Press Office / Handout via REUTERS\n- Došli ste ovdje, i pokušavate optužiti Tursku, kako biste poslali poruku svojoj zemlji. Za mene je to neprihvatljivo, uzvratio je Cavusoglu.\n- Grčka pozicija je jasna. Turska je prekršila međunarodni zakon i pomorski zakon u Egejskom moru i na istočnom Mediteranu, rekao je Dendias.\n- Kad uđemo u međusobne optužbe, imamo jedni drugima puno toga za reći. Ako želite nastaviti ove svađe, tenzije, možete, a i mi ćemo nastaviti isto, dodao je.


Pobjeći iz Tarkov - preživjeti po svaku cijenu!\nAlternativni nazivi: Pobjeći iz Tarkova, Escape Frome Tarkov\nIgrati ESCAP Frome Tarkov\nIgra pobjeći od Tarkov ili bijeg od Tarkova.\nIzdatel i programer djeluje kao jedna osoba Battlestate Igre Studio je objavio da je igra pobjeći iz Tarkov će biti objavljen u MMORPG žanru, Arcade / Action 2 verovatno. 06. 2016 Također poznat karakteristike igre i priče proizvoda, i navijači vojnih simulatora trljaju ruke u očekivanju novih. Toy obećava mnoge inovacije i jedinstvene karakteristike. Pored ogromne otvoreni svet igrača očekujem punu realizam onoga što se događa kroz specijalno razvijeni dodatnih modula MMO. Možemo reći da igrači moraju preuzeti pobjeći iz Tarkov jedinstvena igra u kojoj prepliću veliki dnevni svijetu, najpopularniji žanrova, sposobnost za interakciju sa okolinom i upijanje scenario.\nIskusstvo ostati živ.\nGde nešto na ruskom prostranstva izgubila grad duhova Tarkov. Jednom je bio prosperitetan i pun života, a sada je samo vjetar hoda ulicama dodirivanje električnih žica, jure ostatke papira i rezanje off starih plakata. Na stajališta i dalje stoji napuštena vozila, i vozila parkirana u kući. Kuće više podsjeća na prazne kutije sa polomljeni prozori i razbio unutar zidina. Tvornice se ne zuji, ne zvoni tramvaja, nije bučno publika žure da zaposli ljude.\nV ovaj prazan grad pokrenula vojnu akciju dva rivala vojne organizacije: UN od strane Zapada i ruskih oružanih snaga. Ali, čak i obučeni da prežive u bilo vojnika okruženju neće biti lako da se nosi sa situacijom ove strašne mjesto. Igrači će morati pronaći izlaz Tarkova, ostane živ kada smrt može doći iz raznih razloga:\nU nećete imati slabe protivnike, kao da je na rubu mogućnosti testiranja, tako da se spremi za preuzimanje pobjeći iz Tarkov, kao način da se dokaže sebi da mnogo sati proveo za ostale gaming proizvode, ne potroše uzalud. Svaki posao-Quest bliže pronalaženju izlaza iz nepoznatom gradu. U isto vrijeme, vi ćete naučiti cijelu priču Tarkova sa svoje tajne, koje će biti od koristi za prolaz uspjeha. Ni u jednom trenutku se ne ometa u realne slike. Likovi u interakciji sa okolinom, koristeći svoje prednosti za svoje potrebe. Mijenjanje vremenske prilike i vremena utiče na proces radi borbe, a lik se ponaša u skladu sa svojim stanjem stepen povrede, zdravlja, atmosferske utjecaje.\nGeroy stalno razvija u četiri pravca:\nPoluchennye znanje će biti od koristi u obavještajne operacije, napad na neprijatelja ciljeve, istraživanja ekspedicije, trgovinu, zajedničke misije, sa presretanje i prikupljanje sredstava. Svako može specijalizirati u određene vještine, ali je potrebno da se to razvijati. Razvoj u igri, i ekonomske strane. Osim činjenice da igrači minirana na aukciji koja im je potrebna sredstva, moguće je da ide na buvljak u cilju razmjene dobara, kao i pokrenuti svoje trgovine s podređenima. Između ostalog, igrači mogu uključiti u špijunažu, liječenje, proizvodnju i optimizacija oružja, istraživanja, i druge štetne akciju pomoći ostvariti glavni cilj. Pretpostavimo da je prije izlaska pobjeći iz Tarkov na PC je nekoliko mjeseci da učestvuju u beta test zatvorene nije kasno da se registrujete. Ovo je odlična prilika da nauče priču iznutra pred drugima.\nIgre Online MMORPG igre online ESCAP Frome Tarkov


Industrijski metalni zalihe: Volfram, Niobium, Tantal, Kovar, Invar | Orao legura\nOrao legura korporacija je vodeći snabdevač metali visokog kvaliteta. Širok spektar materijala je dostupan za momentalnu isporuku., i znam Orao legura prilagođene ocene, veličine, oblici i gotovih delova sa kratkom olovo puta.\nAluminijum • Hafnijum • Visoka temperatura • Invar • Kovar • Molibdena • Nikla • Niobium • Rhenium • Tantal • Volfram • Vanadium • Cirkonijum\nPrikaz naših proizvoda Prikaz naših proizvoda Prikaz naših proizvoda\nGlobalna materijalne rešenja\nOrao legura je dosta., oblikovana i distribuiran od suštinskog značaja materijale da vodeće kompanije u hemijskoj, industrijske, aeronautika, proizvodnja, tehnološke kompanije i mnoge druge za gotovo 35 godina. Koriste se u stotinama različitih aplikacija nam sofisticirana legura i suštinski oslonac energetskog, iz kondenzatori tu struju računara koji će sa opremom koja vozi svoju biljku. U ponudi imamo konkurentne cene kao svog potencijalnog klijenta industrijske metalne dobavljača sa nepobedivim kvaliteta za sve nam metala, kao i korisne usluge za pomoć u svakom staneљ do narudžbinu.\nZašto odabrati Orao legura korporacija\nOrao legura korporacija je vodeći metalne isporučilac širok asortiman najkvalitetnijih materijala za gotovo 35 godina. Mnogi artikli raspoloživi za momentalnu isporuku, i znam orao legura Prilagođeni ocene, oblici, veličine i gotovi delovi specifikacije i crteže sa naših klijenata kratko vreme. U ponudi imamo konkurentne cene i nepobediv kvaliteta za sve nam metale, kao i korisne usluge za pomoć u svakom staneљ do narudžbinu. Orao legura je distribuiran od suštinskog značaja materijale da vodećih kompanija u vazduhoplovstvo, hemijski, komercijalni, Odbrana, elektronike, maљinbravari, industrijske, radionice, medicinski, vojna, nuklearni, ulje & Gas, poluprovodnik, tehnologija i mnoge druge.\nIndustrija znanja & Stručnost\nIzrada Custom delova\nStručnjaci u programima prilagođene zaliha\nAko ste završili crtanje segmenta - Otpremi ovde\nKliknite na dugmePovratak kupcaGoogleBingThomasnet.com\nOvo polje je u svrhe validacije i treba da ostane nepromenjena.\nKontakt Orao legura\nOrao legura te dovodi vrhunskog kvaliteta metali za širok spektar industrija i svrhe. Mi smo na mreži metalne dobavljači rad sa desetine širokoj upotrebi i redak metali. Nam opsežne zaliha je pregledan da osigura najviši kvalitet i svaki nalog odmah ispunjava se kako biste brzo proizvodnje na termin.\nSaznajte više o nam legura i u raznim konfiguracijama dostupna sa svakim. Kontaktirajte nas sa bilo kakvih pitanja ili za poručivanje.


Oglasi za grad Bugojno - strana 1 | Besplatni Mali Oglasi Srbija\nOglasi za grad Bugojno - strana 1\n18. Apr 2018. 11:23\nPotrebni izvodjaci radova za drvenu nadstresnicu na objektu\nGrađevinarstvo\toglas Usluge u građevinarstvu\toglas Bugojno\n13. Feb 2017. 21:53\nNekretnine\toglas Kuće\toglas Bugojno


Sporije saobraćanje moguće je i na ostalim dionicama gdje se izvode sanacioni radovi.\nIzdvajamo autoput A-1 Zenica jug-Kakanj (u mjestu Donji Tičići), zatim magistralne puteve:\nM-4 Tuzla-Kalesija, M-20 Goražde-Ustiprača, M-4 Banja Luka-Čelinac, M-16 Bugojno-Kupres i M-6.1 Karlov Han-Kolo, kao i magistralne puteve na području Živinica (M-18) i Sanskog Mosta (M-15).\nZenica jug-Kakanj, zbog radova na sanaciji klizišta, saobraćaj se na dionici autoputa A-1 Zenica Jug-Kakanj u mjestu Donji Tićići odvija sporije, jednom trakom (preticajnom).\nU suprotnom smijeru (Kakanj-Zenica jug) u funkciji su obje vozne trake, a zatvorena je zaustavna traka.\nBanja Luka-Čelinac u mjestu (Rebrovac), zbog radova na sanaciji klizišta i rekonstrukciji kolovoza, saobraća se sporije uz postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nJablanica- Potoci (Donja Jablanica), zbog sanacije kolovoza saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično.\nStup-Blažuj, zbog radova na redovnom održavanju, u vremenu od 8 do 16 sati, saobraća se jednom trakom, uz povremene obustave.\nGoražde-Ustiprača zbog izvođenja radova na rekonstrukciji sekundarne vodovodne mreže od 07:30 do 17:30 sati vozila će saobraćati naizmjenično, jednom trakom.\nR-435 Nevesinje-Berkovići, u toku su radovi na rekonstrukciji i modernizaciji ove dionice, zbog čega se saobraćaj odvija naizmjenično, jednom trakom\nR-445 Bilješevo-Kakanj (lokalitet Tičići), zbog izvođenja radova na sanaciji klizišta, saobraća se usporeno-jednom trakom.\nR-453 Srebrenica-Skelani (Kragljivode), zbog deminerskih radova, radnim danima, od 8 do 16 sati, saobraćaj se obustavlja u trajanju do 30 minuta.\nZbog izvođenja neophodnih radova izmjenjen je režim saobraćaja u ulicama: Azize Šaćirbegović, Vilsonovo šetalište, Sedrenik, Mula Mustafe Bašeskije, Antuna Hangija, Safvet-bega Bašagića i Zvornička.\nObjavio: Sat, 03/06/2017 - 08:07\nNezavisni blok nudi konkretna i izvodiva rješenja za smanjenje troškova života građana\nSaopćenje UG Forum Gliničara Glinica - sramotne prozivke kladuških vijećnika


Policija zauzela fabriku automobila "Ssangyong" - Klix.ba\n5.8.2009. u 16:43\nJužnokorejska policija u srijedu je u punoj opremi za razbijanje protesta zauzela fabriku automobila SsangYong (Šangjong) u kojoj radnici već više od dva mjeseca štrajkuju zbog planiranih masovnih otpuštanja usljed ekonomske krize, javio je Reuters.\nOko 600 otpuštenih radnika okupira glavnu zgradu fabrike već više od 70 dana, zbog čega je obustavljena proizvodnja, a troškovi kompanije premašili su 245 miliona dolara.\nSpecijalne snage policije su se helikopterima spustile na krovove dva skladišta i glavne zgrade SsangYonga u Pjeongtaeku, gradu u najmnogoljudnijoj južnokorejskoj provinciji Gjeongi, na sjeveru zemlje, koji se nalazi na oko 80 kilometara od prijestolnice Seula.\nSada je većina postrojenja fabrike pod kontrolom policije, izuzev glavnog skladišta za farbanje automobila, u kome štrajkači blokiraju ulaz naoružani lemilicama, izvještava agencija.\nOvo je bila završna faza pažljivo provedenih planova da se štrajk obustavi bacanjem suzavca iz helikoptera koji su kružili iznad fabrike i obustavljanjem dovoda vode do zgrada koje su okupirali štrajkači.\nSsangYong se nalazi pod prinudnom upravom budući da je ovaj najmanji proizvođač automobila u zemlji u velikim finansijskim problemima, a u cilju stabilizacije poslovanja planira se smanjenje broja zaposlenih, kojih ukupno ima 2.600, za više od trećine.\nSindikat fabrike, čijih je 51 posto u vlasništvu najvećeg kineskog proizvođača automobila SAIC, za oporavak preduzeća je tražio pomoć vlade, koja je odbijena, a sada se čeka odluka suda o njegovoj likvidnosti, prenosi Tanjug.\n05.08.2009. u 18:48\n05.08.2009. u 16:40


Nada umire poslednja | FatHipster\nHomeNada umire poslednja\nBunt (Pobuna), Vladislav S. Rejmont\nDok „Životinjska farma“ Džordža Orvela poslednjih meseci biva sve popularnija kod nas, iznova osvaja čitalačku publiku i stiče nove obožavaoce, nama je pažnju privukla „Pobuna“, poslednje delo poljskog nobelovca Vladislava Stanislava Rejmonta, za koju mnogi tvrde da je „Farma pre Farme“. Ovaj roman objavljen je dvadesetak godina pre Orvelovog i postoji velika verovatnoća da ga je Orvel čitao i u njemu našao inspiraciju.\nVeć u samom sižeu vidimo jasne sličnosti sa čuvenom Farmom: životinje se bune protiv vlasti čoveka nad njima. Ovde ih na revoluciju nagovara pas, koji praktično do samog kraja ostaje njihov vođa.\nAli kako to da se pas, najprivrženiji čoveku od svih pripitomljenih životinja, pobuni protiv svojih gospodara i postane vođa revolucije? Asocijacije na biblijske motive su nedvosmislene i tu tek počinju: i Lucifer je bio jedan od najvernijih anđela Gospodu pre nego što je odlučio da se pobuni – pa „pao“.\nDobar sluga, zao gospodar\nPratimo, dakle, avanture Reksa, psa koji nakon smrti svog gospodara pada u nemilost gazdarice, biva prezren i „zamenjen“ ovčarima. Povređene sujete, beži u šumu i iskaljuje bes na svima koje sretne. Ubrzo ga privlači zov divljine i nešto praiskonsko što leži uspavano u njemu, te poprima vučji model ponašanja. Zaslepljen besom, žedan osvete i omamljen iznenadnom slobodom, gde može i da ubija, a da ne bude pozivan na odgovornost niti trpi bilo kakav vid kazne, započinje svoje putovanje – u sunovrat.\nJer, i divljina, u svoj svojoj slobodi, ipak je omeđena izvesnim zakonitostima. Sova (a ko drugi) ga upozorava da se u šumi ne ubija bez razloga, da postoji lanac ishrane koji se poštuje i da tu nema osvete, poredak prirode je takav da će jedni jesti, a drugi biti pojedeni. Međutim, Reks je gluv od mržnje i vapi za osvetom ljudskom rodu, dok u isto vreme ne prestaje da teroriše i šumski živalj.\nPoput sirena koje su zavodile Odisejeve mornare, Reksa zadivljuje poj ždralova o raju koji postoji na zemlji, mestu gde ima mnogo hrane, uvek je sunce i nema zlih izrabljivača od ljudi. Nadahnut snovima o slobodi i nepreglednom izobilju, uspeva da nagovori mnoge životinje, čak i divlje, da ga prate. Svi će oni sanjati isti san i, vođeni istom idejom, često razjedinjeni, ponovo se ujedinjavati i jurišati ka slobodi. Reks će kao Mojsije voditi svoj „narod“ ka obećanoj zemlji, putem koji je dug, mučan, za mnoge koban. Posut sumnjama koliko i trnjem, odronima, gustom maglom i zimom…\nDok šibani raznim prirodnim preprekama, kao i međusobnim sumnjama i svađama, životinje posrću na tom putu, ono što ih iznova motiviše da nastave dalje je neuništiva nada da će uspeti i doživeti da vide boljitak. Ne skrećući pogled sa istoka, gde se uvek rađa novi dan, a sa njim se budi i noću zgasnuta nada, uporno ustaju i nastavljaju dalje, što dalje od ljudi, daleko od prošlosti. Ali nedosanjan san nikada neće postati java. Naizmenična smena dana i noći postaje jednolična. U toj monotonosti nada počinje da se gasi i ustupa mesto spoznaji o uzaludnosti lutanja,\nU korist Pobune\nMogao je Rejmont jasnije pisati o tzv. poljskom pitanju i poljsko-ruskom ratu kao što je Orvel svojom „Farmom“ slikao sovjetsku revoluciju dvadesetak godina kasnije, ali je njegov „Bunt“ (tj. „Pobuna“) obojen nekim, nazovimo ih tako, univerzalnijim bojama.\nKljučni motiv oko kojeg gradi roman je nada. U nadi za bolje sutra leže sve naše inspiracije za promenom, ona je životni pokretač. Najveći snovi upravo su o slobodi, jednakosti i izobilju – to su činioci utopističkog prikaza zemaljskog raja, nikada i nigde dosegnutog.\n„Pobuna“ je sastavljena od niza bajkovitih simbola, lirskih deskripcija prirode, kao i biblijskih metafora. Njene su poruke univerzalne i vanvremenske. Kako su se od prvih plemena do današnjih država menjale društvene prilike, ono što je uvek ostajalo isto bila je čovekova potreba da bude slobodan – i sit. Tako se mogu podvući paralele i s ovom životinjskom avanturom i životom u tranzicijskim zemljama danas.\nRejmont postavlja pitanje na koje, čini se, ni danas nemamo odgovor: da li je prošlost sentimentalna varka kojoj se vraćamo svaki put kad nas porazi neuspeh današnjice; nije li bolje ne osvrtati se,ogrnuti se idealima slobode i jednakosti, pa krenuti put nade u bolje sutra.\nČlanak preuzet sa portala Book Hub.\nVladislav Stanislav Rejmont


Tajna pravilne ishrane koju vam niko neće odati - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Za lepši dan u Beogradu » Tajna pravilne ishrane koju vam niko neće odati\nTajna pravilne ishrane koju vam niko neće odati (foto: Lily Banse / Unsplash)\nNeko drugi 4. septembar 2021. Za lepši dan u Beogradu Postavite komentar\nAko ništa, osete krivicu. Koja je onda tajna pravilne ishrane? Spajanje pažnje i ishrane.\nZapitajte se da li osećate glad ili dosadu u kombinaciji sa tim što niste potpuno siti? Želite da jedete kada ste gladni. Da li je vaša namera da grickate između obroka ili da se najedete? Da li tražite kvalitetan obrok ili dopuštate sebi da se malo opustite sa hranom?\nProsmatrajte svoje telo dok jedete\nNe osećajte pritisak da morate da završite obrok. Ostaci obroka znače da u njemo možete da uživate dvaput!\nČak iako obrok nije bio ukusan, i dalje možete biti zahvalni što ste makar jeli. Ne morate da praktikujete svesno konzumiranje hrane svaki put kad jedete. Bilo bi nerealno da nikad više ne jedete dok sedite u kolima i slično. Nije stvar u tome da savršeno pratite korake, već o tome da učinite vreme obroka posebnim.\nI dalje možete da jedete sladoled, a verovatno ćete biti iznenađeni koliko će vam malo biti potrebno.\n(Autorka: Sara Džej / Medium)\nTagovibg svaštara hrana i piće saveti za lepši dan u beogradu zdrava ishrana zdravlje\nPrethodni Paraolimpijske igre – Tokio 2020: Dve medalje za Srbiju u Tokiju – Dragan Ristić zlato i Zdravko Savanović srebro\nSledeći Manakovo kulturno leto 2021


Jedanaest državnih institucija potrošilo oko 200.000 KM na "iće i piće"\nNajviše je potrošilo MOBiH i to oko 138.000 KM. Institucije uglavnom navode da je sve trošeno „po zakonu“, a iz nekih odgovora izgleda da su se najviše pili kafa, čaj i voda i to tokom „radnih sastanaka“\nTroškovi reprezentacije ili novca koje institucije iz budžeta mogu potrošiti na čašćavanje gostiju i organizaciju svečanosti, godinama su predmet kritika u revizorskim izvještajima gdje se skreće pažnja na uglavnom netransparentno trošenje novca za ove namjene.\nJoš nikada niko nije odgovarao zbog toga jer nije dokazao da je u skladu sa zakonom i baš za goste potrošio na hiljade maraka. Ovaj način rasipništva iz budžeta periodično se javi kao tema osim u revizorskim izvještajima i u poslaničkim pitanjima, ali sve se uglavnom završi na pitanju koliko je koja institucija potrošila za reprezentaciju i odgovoru da je iće i piće za neke goste ili svečanost koštalo toliko i toliko.\nRADNI SASTANCI UZ PLAĆENO PIĆE\nTako je Mirjana Marinković- Lepić, zastupnica Naše stranke u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH uputila pitanje na adrese oko 70 institucija na državnom nivou o tome koliko su novca potrošili u prošloj godini za ove namjene.\nOdgovori pristižu ovih dana, a zanimljivo je vidjeti iznose koji su potrošeni na reprezentaciju. Izuzev Ministarstva odbrane, koje doduše uopšteno navodi za koje su prigode trošili novac za ove namjene, nijedna druga institucija ne pojašnjava detaljno za koje goste, u kojim objektima i na šta tačno su ih trošili.\nUglavnom se navodi da je sve trošeno „po zakonu“, a iz nekih odgovora izgleda da su se najviše pili kafa, čaj i voda i to tokom „radnih sastanaka“.\nTrošenje na reprezentaciju zanimljivo je posebno zbog toga što većina uposlenika u institucijama BiH, a i nižih nivoa vlasti zbog pandemije korona virusa nije uopšte dolazila na posao, a restrikcije putovanja spriječile su i dolazak gostiju iz inozemstva, ali i iz zemlje.\nNo, raznorazni pravilnici omogućavaju čelnicima institucija da kad se primjerice u svojim kancelarijama ili ugostiteljskim objektima sastanu sa nekim onda te troškove ne plaćaju oni iz svog džepa, kao mi „obični smrtnici“, nego posegnu za parama iz budžeta, pa se čašćavaju na naš račun.\nTako se i u ovakvim slučajevima pokazalo da će naši vlasti uvijek naći načina da potroše naš novac na luksuz i za svoje potrebe, dok primjerice zaslužnim sportistima poput plivačice Lane Pudarić nalaze birokratske prepreke da im ne daju ni marku našeg novca.\nPrema do sada pristiglim odgovorima zastupnici Marinković-Lepić, na reprezentaciju je najviše potrošilo Ministarstvo odbrane BiH. Oni su naveli da zajedno s Oružanim snagama na reprezentaciju godišnje mogu potrošiti 330.000 KM, a da su u prošloj godini za te namjene utrošili 138.700,10 KM.\nPojasnili su da su na ime troškova reprezentacije po programu ,,Vojna odbrana”, organizaciju svečanosti povodom praznika i obilježavanja bitnih datuma MO i OS BiH, potrošili 21.515,10 KM, zatim na ime troškova reprezentacije po budžetskom programu,,Vjerske službe” koji se odnosi na organiziranje svečanog prijema povodom vjerskih praznika utrošeno 1. 200 KM.\nIz MO tvrde da su po programu “Administracija” koji uključuje sastanke u okviru institucije i poslovne događaje kod “vanjskih dobavljača”,(ma šta to značilo), potrošeno 49.802,32 KM, a na program “Međunarodne aktivnosti” koji se odnosi na organizaciju svečanosti povodom praznika i obilježavanja bitnih datuma u mirovnim misijama ili kako navode, poslovnih događaja prilikom ispunjavanja međunarodnih obaveza BiH u oblasti odbrane prema međunarodnim sporazumima utrošeno je 32.732,97 KM.\nVOJNI ATAŠEI I PRIJEMI\nJoš je 33.449, KM Ministarstvo odbrane potrošilo je za potrebe budžetskog programa ,,vojno-diplomatskog i vojnog predstavljanja” koje koriste vojni ataše ili vojni predstavnici Bosne i Hercegovine u inostranstvu prilikom organizacije raznih prijema, kako za predstavnike BiH, tako i za predstavnike drugih zemalja.\nI u ovom slučaju, ukoliko se u vidu ima da je prošle godine 10 mjeseci bila pandemija, da su na snazi bile restriktivne mjere okupljanja najmanje 10 od 12 mjeseci, jasno je da se uprkos svemu tome, nemilice trošilo za reprezentaciju.\nZastupnici Mirjani Marinković-Lepić iz Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH odgovorili su da su oni u prošloj godini na reprezentaciju potrošili 19.288,70 KM, dok su u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (SIPA) BiH za ove namjene utrošili 11.865,00 KM. Inače, SIPA na godišnjem nivou za troškove reprezentacije ima limit od 35.000 KM.\nAgencija za forenzička ispitivanja i vještačenja častila je i častila se u ukupnom iznosu od 6.650,32 KM, Ured za zakonodavstvo Vijeća ministara Bosne i Hercegovine je u 2020. godini na reprezentaciju utrošio 1.855,50 KM, Arhiv BiH 2.975,66 KM, a Agencija za zaštitu ličnih podataka BiH 2.140 KM.\nAgencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje na reprezentaciju je u prošloj godini potrošila 2.804,63 KM, Služba za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine je u 2020. godini na troškove reprezentacije utrošila 3.512,40 KM, a Agencija za osiguranje u BiH u istom period za iste namjene potrošila je 1.073,50 KM.\nAgencija za statistiku Bosne I Hercegovine tokom prošle godine potrošila 4.132,31 KM na reprezentaciju, a naveli su da je maksimalan iznos koji su imali na raspolaganju za te svrhe 7.000 KM.\nU 2020. godini, Konkurencijsko vijeće BiH je na reprezentaciju potrošilo 6.346,00KM. Oni su se još pohvalili da su u odnosu na 2019. godinu potrošili 10 posto manje sredstava predviđenih za ovu namjenu.\nKomisija za očuvanje nacionalnih spomenika na reprezentaciju je u prošloj godini potrošila 1.738 KM , a Komisija za koncesije BiH 2.393 KM.\nOdgovori koje dobija zastupnica Mirjana Marinković-Lepić pristižu sukcesivno i zasigurno će biti zanimljivo pratiti i one koje će doći iz drugih institucija. A, da li je pri trošenju budžetskog novca za namjene reprezentacije bilo sve po zakonu, kako sada tvrde iz institucija, znat će se već narednog mjeseca kada bi trebali biti objavljeni revizorski izvještaji Ureda za reviziju institucija BiH.\nS dnevnog reda skinuta Informacija o stanju u oblasti migracija\nUprkos pandemiji: U Parlamentu BiH nemilice trošili na iće, piće, vožnju…


DACIC: Evropska unija ne zna sta ce sa sobom, zato i ne zna sta ce s nama! – NAJNOVIJE VESTI\nDACIC: Evropska unija ne zna sta ce sa sobom, zato i ne zna sta ce s nama!\n3rd July 2016 , 10:56 12th July 2016 , 12:01 RTS\nEvropa ne zna tačno šta će sa sobom i to nas je dovelo u situaciju da ne zna, izgleda, ni šta će s nama, bez obzira na to što mi drugo, do Evrope, nemamo i što smo njen geografski, istorijski i kulturni deo, i što smo se veoma jasno opredelili da želimo u Evropu, poručio je u autorskom tekstu za “Politiku” šef srpske diplomatije Ivica Dačić\n– Pre tačno sedamdeset godina, u svom čuvenom govoru u Cirihu, Vinston Čerčil je rekao da je za ostvarivanje sna o ujedinjenoj Evropi potrebno samo „da stotine miliona muškaraca i žena odluče da učine pravo, a ne pogrešno, i da, kao nagradu, dobiju blagostanje, a ne prokletstvo.\nKako vam to danas zvuči? Kada su milioni u Engleskoj Evropi rekli ne, pozivajući se, između ostalih i na njega, i kada se milioni, širom Evrope, nadaju da će i sami imati priliku da se s njom pozdrave. Kada bi milioni s Bliskog istoka ipak da stignu do te i takve i Evrope. Kada se NATO i Rusija sve češće gledaju kroz nišan, a ne kroz naočare „na daljinu”. I kada, mnogima, sve ponovo miriše na „krv, suze i znoj”. Živimo li najlepše Čerčilove snove, ili njegove noćne more?\nGde je ona tačno, kakva je, kakva će da bude, nije nešto što nas je opredelilo u našim snovima. Mi smo hteli da budemo Evropa po onome što nas je i čemu ona učila – navodi, između ostalog, Dačić u autorskom tekstu.


Sećanje na pad Žepe | Institute for War and Peace Reporting\nUdovica bošnjačkog komandanta svedočila je na suđenju Tolimiru o poslednjim danima te enklave.\nPiše: Rachel Irwin iz Haga (TU br. 690, 2. maj 2011.)\nNa suđenju bivšem generalu vojske bosanskih Srba, Zdravku Tolimiru, udovica komandanta bosanske vojske svedočila je prošle sedmice sa puno emocija o padu enklave Žepa i kasnijem nestanku svog supruga u julu 1995. godine.\nSvedokinja optužbe Esma Palić udovica je Avde Palića, koji je za vreme rata komandovao snagama bosanske vlade u Žepi. Neposredno nakon pada te enklave, u julu 1995., Palića su zarobile snage bosanskih Srba, a potom mu se – prema iskazu svedokinje – izgubio svaki trag.\nNjegovi posmrtni ostaci su napokon identifikovani u avgustu 2009., pošto su pronađeni u jednoj masovnoj grobnici.\n„. . . Ono za čime sam u svom životu žudela, ali nisam ostvarila, posledica je činjenice da je neko drugi odlučivao o mom životu“, kazala je Palićeva, očiju punih suza. „Počev od 1992., moj se život uglavnom svodio na ono što je odlučio [Ratko] Mladić [komandant vojske bosanskih Srba], i sva ta mašinerija srpskih snaga, i politički krugovi koji su želeli da očiste ta područja od muslimanskog stanovništva. Moj život je izmenjen, a i životi moje dece . . . Četrnaest godina sam živela u agoniji.“\nPalićeva je ispričala kako je Žepa, pre no što su je Ujedinjene nacije 1993. proglasile bezbednom zonom, bila granatirana, te kako su žrtve uglavnom bili civili, uključujući žene, decu i starce. A nakon što je 11. jula 1995. obližnja srebrenička enklava pala u ruke bosanskih Srba, bila je granatirana i svedokinjina kuća.\n„Granata je pala i . . . vrata dnevne sobe su se otvorila od detonacije“, kazala je Palićeva. „Otrčala sam u sklonište, i . . . [moja] beba je plakala, a u jednom trenutku je počela i da povraća, pa sam se zaista uplašila za nju.“\nSvedokinja je rekla kako je otprilike u to vreme vojska bosanskih Srba počela preko zvučnika da šalje poruke stanovništvu Žepe.\n„Taj glas je poručivao ’Govori vam Ratko Mladić’, a onda i nešto poput ’Ne možete ostati u Žepi . . . Ne slušajte ludog Avdu. Vi ste njegovi taoci, on će vas odvesti u smrt’“, prisetila se Palićeva.\n„Ljudi su bili veoma uznemireni“, nastavila je ona. „Atmosfera koja je vladala u Žepi nakon pada Srebrenice mogla bi se opisati kao opšta pometnja.“\n„Rekli ste da je deo poruke glasio ’Ne možete ostati u Žepi’“, obratio se svedokinji tužilac Rupert Elderkin. „Da li Vas je to iznenadilo?“\n„. . . Mi smo vrlo dobro znali da, od trenutka kada je Srebrenica pala, ne možemo ostati na svojoj zemlji, jer je u Srebrenici bilo daleko više pripadnika UN-a . . . kada je Srebrenica pala, to je automatski značilo da će pasti i Žepa“, kazala je Palićeva.\n„Svima nam je tih godina bilo jasno da srpske vlasti i srpska vojska ne mogu dozvoliti da postoji mesto nastanjeno Muslimanima koje je toliko duboko u teritoriji koju su očistili. Oni su ponavljali poruke da ne možemo opstati na granici sa Srbijom.“\nPalićeva je ispričala kako je njen suprug tokom 1993. bio i u direktnom kontaktu s Mladićem. Tada mu je Mladić poslao bocu viskija i kutiju cigareta, sa „kratkom porukom na omotnici“.\n„Da li Vam je suprug ikada rekao zbog čega mu je Mladić poslao taj poklon? Koju poruku je Mladić time nastojao da mu prosledi?“, pitao je Elderkin.\n„[Moj suprug] mi je kazao da mu je u nekoliko navrata bilo ponuđeno da ode iz Žepe, pošto je Mladić poznavao Avdu, i pošto je znao da dok je Avdo u Žepi neće moći lako da uđe u nju“, odgovorila je Palićeva. „Ne samo zbog svojih vojnih sposobnosti, nego zato što je Avdo, moram reći, imao takav uticaj na stanovništvo u Žepi da se ono osećalo bezbedno – verovali su mu.“\nOna je rekla i da je njen muž uvek odbijao da ode iz enklave, čak i onda kada su mu bile nuđene „nagrade“ i mogućnost da se odseli „gde god hoće“.\nNakon što joj je u julu 1995. kuća pogođena granatom, Palićeva je zajedno sa svojim dvema kćerkicama – od kojih je jedna tada imala svega četiri meseca – potražila sklonište u drugom selu.\nBošnjački predstavnici iz Žepe su 24. jula potpisali sporazum kojim su omogućeni „trenutni prekid vatre, demilitarizacija, registracija muškog stanovništva radi razmene zarobljenika, te transport civilnog stanovništva“ iz Žepe – navodi se u pred-procesnom podnesku.\nPredstavnik Bošnjaka koji je potpisao taj sporazum, Hamdija Torlak, došao je – po rečima svedokinje – u mesto gde je ona boravila.\n„[Torlak] je duboko uzdahnuo i kazao: ’Morao sam da potpišem predaju Žepe’“, prisetila se ona. „Mogli ste to da čujete u njegovom glasu, bio je to glas izdajnika. Naravno da smo svi znali da bi svako ko bi se našao u istoj situaciji morao da učini istu stvar.“\nNakon toga su se svi – prema svedočenju Palićeve – vratili u Žepu, gde je trebalo da se ukrcaju u autobuse i odu na teritoriju koja je bila pod kontrolom bosanske vlade. Dok su ljudi ulazili u grad, ona je spazila svog supruga koji je stajao ispred nekog kafića.\n„Avdo mi je rekao da će sve biti u redu“, kazala je ona. „Rekao mi je da je tu Tolimir, i pokazao mi je tog čoveka.“\nNjen muž se sa Tolimirom dogovorio da bude na čelu autobuske kolone u jednom automobilu – posvedočila je Palićeva.\n„Rekla sam mu da ne veruje [Tolimiru]“, kazala je ona. „Tačno je da je delovao civilizovano u poređenju sa onim stvorenjima oko sebe, ali sam mu rekla da ne veruje tom čoveku. Moj suprug je pokušavao da bude staložen. Sigurna sam da je i sam bio vrlo svestan svega. Znao je da ne može zadržati Žepu – UN nije radio ništa, tako da on nije ni imao izbora.“\nNakon toga je zajedno sa decom ušla u autobus, a tokom putovanja im se u jednom trenutku pridružio i suprug, koji je sa njima ostao sve dok nisu stigli na teritoriju pod kontrolom bosanske vlade.\nKada su dospeli do puta koji je vodio na slobodnu teritoriju, ona se – kako je rekla – oprostila s mužem, koji se vratio u Žepu.\n„Preklinjala sam ga da se čuva, ponavljala mu da ne sme verovati Tolimiru“, posvedočila je Palićeva sa suzama u očima. „. . . Kazala sam mu da mora misliti na sebe i da ne može nikoga spasiti ukoliko prvo ne spasi sebe. Međutim, on mi je jasno rekao kako ne može dozvoliti da civili stradaju. Doslovce mi je kazao: ’Esma, uradiću ovaj posao do samog kraja, bez obzira na to šta će mi se desiti.’ On je bio takva osoba. Mislio je da je odgovoran za te ljude i nikada nije mogao ni da pomisli na to da sebe stavi iznad bilo koga drugog.“\nPalićeva je izjavila kako je dobila potvrdu da je njen suprug bezbedno stigao u Žepu, ali da je 28. jula preko radija čula da joj je muž, zajedno sa ostalim rukovodiocima iz Žepe, zarobljen. Nikada ga više, kako kaže, nije čula.\nA kada je na Tolimira došao red da ispita svedokinju, on se osvrnuo na njen raniji iskaz.\n„Kada je Vaš suprug došao u autobus, da li Vam je rekao da sam mu ponudio da ode na teritoriju [pod kontrolom bosanske vlade] zajedno s Vama, i da sam mu zbog toga i dozvolio da uđe u Vaš autobus?“, pitao je Tolimir.\n„Nije mi pomenuo Vašu ponudu“, odgovorila je Palićeva. „Negde u mom pamćenju je ostalo to da ste bili spremni da ga pustite. Smetao Vam je u Žepi.“\n„Gospodine Tolimir, ako ste zaista imali dobre namere, zbog čega niste spasili mog supruga nakon što je on spasao narod Žepe?“, nastavila je ona. „Umesto toga, Vi ste mu ponudili nečastan izlaz, kukavički izlaz. Da li biste Vi napustili svoj narod? Znam da bi mnogi to učinili.“\nU tom trenutku se umešao i predsedavajući sudija Kristof Fluge (Christoph Flugge).\n„Znam da je za Vas ovo emotivno veoma teška situacija, ali g. Tolimir bi Vama trebalo da postavlja pitanja“, kazao je on. „Nije moguće da on odgovara na ono što ga pitate.“\nTolimir je prikazao i video-snimak pregovora između rukovodstva bosanskih Srba i bošnjačkih predstavnika u Žepi, tokom kojih je Mladić spomenuo da će civilima dozvoliti „slobodu izbora“.\n„Ovo je snimljeno za Mladićeve svrhe“, kazala je Palićeva. „Zbog čega Mladić nije snimljen kako naređuje ubijanje, kasapljenje, spaljivanje? Ovo je snimljeno za njegove potrebe, a Vi se na to pozivate. A što se tiče slobode izbora, od 1992. mi nikada nismo imali nikakvu slobodu izbora . . . Vi ste ubijali, vi ste palili, ljudi su nestajali. Sada raspravljate o slobodi izbora kao da smo idioti.“\n„Mladić nikada nije naređivao ništa poput ubijanja, spaljivanja, klanja“, uzvratio je Tolimir.\nTolimir je potom rekao da je Avdo Palić organizovao „diverzantske grupe“ za napade na teritoriju bosanskih Srba. Okrivljeni je predočio i jedan dokument iz juna 1995. za koji je rekao da ga je potpisao svedokinjin suprug.\n„Nisu mi poznati svi ti detalji“, kazala je Palićeva. „Ne znam šta su i kako oni radili.“\nOna je rekla da se prema jednom zarobljenom bosanskom Srbinu koga je poznavala postupalo na human način, te da njen suprug nije dozvoljavao ljudima da idu u pohode po hranu i ostale potrepštine u srpska sela.


Hocu.ba Prijava za program “BizUP” – Hocu.ba\nPrijava za program “BizUP”Nakon uspješno implementiranog prvog izdanja BizUP programa kroz koji je podržan rad 12 bh. biznisa koje vode žene, a koji su pretrpjeli negativne efekte COVID-19 krize, Fondacija 787 u saradnji sa Britanskom ambasadom u BiH i UN Women BiH nastavlja podršku preduzetnicama iz svih dijelova BiH.\nTako će u periodu od septembra 2021. do marta 2022. godine biti implementirano drugo izdanje BizUP programa za 15 preduzetnica iz cijele BiH, a koji ima za cilj primarno dati podršku pri prevazilaženju ključnih izazova preduzetnica, savladavanju novih vještina i znanja iz različitih poslovnih oblasti, te i samom unapređenju poslovanja i vidljivosti njihovih biznisa.\nOhrabrujemo prijavu preduzetnica koje imaju registrovan biznis najmanje 6 mjeseci.\nMolimo da odvojite vremena za popunjavanje ove aplikacije, kako bismo stekli što bolju sliku o Vašem biznisu i poslovanju.\nAutor Selma Omerović BizUp prilika program\n« Poziv za besplatnu školu programiranja\nApliciraj i osvoji povoljan studentski smještaj! »


Španski tim potvrdio je i u meču sa Izraelcima da se nalazi u sjajnoj formi, pošto mu je ovo bila šesta uzastopna pobeda u prvom po jačini evropskom takmičenju.\n"Ponos Izraela" je okončao još jednu neuspešnu sezonu u Evroligi, jer je opet ostao bez plasaman u Top 8.\nNajbolji igrač u pobedničkom sastavu bio je Johanes Fojtman sa 14 poena, a u timu Nevena Spahije istakao se Pjer Džekson sa istim učinkom.\nTako je poznato svih osam ekipa koje će igrati u četvrtfinalu: CSKA, Fenerbahče, Olimpijakos, Real Madrid, Panatinaikos, Žalgiris, Himki i upravo Baskonija.\nKošarkaši Bamberga doživeli su poraz od Armanija sa 83:78, a Vladimir Micov je postigao 14 poena za tim iz Milana, dok je Dejan Musli ubacio 10.