Fudbal, Jugoslavija i Srbija: „Ljudi moji, je li to moguće“ - trenuci koje navijači ne zaboravljaju : Južne vesti\nFudbal, Jugoslavija i Srbija: „Ljudi moji, je li to moguće“ - trenuci koje navijači ne zaboravljaju\n10:41, 17. 11. 2021.\nVeliki ekran nasred sobe, momci i devojke u dresovima reprezentacije prate televizijski prenos, pivo i grickalice na stolu, a napetost u prostoriji može da se seče nožem.\nIgra se 90. minut, Srbiji je potreban gol za odlazak na Mundijal, a sa druge strane su Kristijano Ronaldo i moćni Portugal.\n„Još jednom lopta u šesnaestercu, evo prilike, Mitrović i - gooool, goool, goool, goool, Srbija vodi."\nOva rečenica ili urlik Gojka Andrijaševića, komentatora televizije Sport klub, milionima navijača Srbije predstavljala je najlepšu muziku za uši i uvod u slavlje zbog pobede od 2:1 i plasmana na Mundijal.\n„Uvek gledaš da se suzdržiš, ali imaš taj trenutak kad kažeš sebi - e sad ću da se 'pustim' i tako je bilo u Lisabonu - zaista sam se pustio u prenosu", kaže Andrijašević za BBC na srpskom.\nSrbija ide na Svetsko prvenstvo, junak Mitrović poručio: Verovatno će „čuka" da mi stane\nIako sada euforija trese fudbalske navijače, u istoriji reprezentacije nekadašnje Jugoslavije, a potom i Srbije nije baš bilo previše sličnih pobedonosnih utakmica i prilika za spektakularne prenose.\nPlasman Srbije na Mundijal u Katar prava je prilika za podsećanje na neke od njih, za sve generacije navijača.\nIstorijske utakmice i prenosi\n1) „Ljudi moji, je li to moguće"\nLjubomir Radanović u duelu sa Ijanom Rašom, reprezentativcom Velsa\nZa iskusnije poznavaoce reprezentativnog fudbala u bivšoj Jugoslaviji verovatno nema napetije situacije i srećnijeg završetka od ove iz Splita 1983.\nJugoslaviji je na stadionu Poljud bila potrebna pobeda da bi se plasirala na Evropsko prvenstvo u Francskoj 1984.\nDva puta je Safet Sušić te decembarske večeri grejao 30.000 srca navijača na obali Jadranskog mora, ali su se Bugari vraćali u život.\nU poslednjih pola sata, kao na traci su se smenjivali napadi pred jednim, pa pred drugim golom, a kako je vreme odmicalo, nada tadašnjih Jugoslovena, pa i televizijskog komentatora Mladena Delića polako se gasila.\n„Nema više vremena za bilo šta,\nNema vremena, 45:38… Vujović, Vujović…\nMa evo šansa! Gol! Gol, ljudi, ma je li to moguće, ludnica šta je ovo!\nŠta će se ovo dogoditi?\n3:2, Ko, ko?\nPa ljudi, šta je ovo? Radanović, Radanović... Radanović!\nJe li to moguće, tresu se tribine, šta ću vam reći, poštovani gledaoci."\nLjubomir Radanović je i 30 godina kasnije tvrdio da u početku nije bio svestan značaja gola i važnosti pobede.\n„Znao sam da sam dao važan gol, ali nisam ni slutio da je bio toliko specifičan, toliko jedinstven.\n„Igrači obično tek kasnije shvate značaj.\n„Za mene je to bila važna utakmica, splet srećnih okolnosti i prelepa uspomena", rekao je Radanović za Blic pre četiri godine.\nPosle Mitrovićevog gola protiv Portugala, Radanović se u izjavi Novostima našalio:\n„Neka Mitar (nadimak Aleksandra Mitrovića) i ja sada delimo slavu po pola, nemam ništa protiv".\nStil prenosa Mladena Delića bio je specifičan i da je neko drugi izrekao tu legendarnu rečenicu posle pobednosnog gola, ne bi bilo originalno, ocenio je televizijski komentator Gojko Andrijašević.\n„Sećam se da sam prenos gledao u tadašnjoj Jugoslovenskoj narodnoj armiji, stacioniran u Nišu.\n„Sve je bilo veoma neizvesno - Jugoslaviju i Bugarsku je pobeda vodila na EP, a u slučaju remija, plasman bi ostvario Vels.\n„Ja sam to tad zvao ljubavni trougao", kroz osmeh kaže Andrijašević.\n„Pravda je spora, ali dostižna" - o sudiji Feliksu Brihu koji je naljutio Srbiju\n2) Katanec, Stojković, šansa - goooooool!\nSvetsko prvenstvo u Italiji 1990. poslednje je na kojem je igrala reprezentacija socijalističke Jugoslavije.\nU praskozorje građanskog rata na veliku scenu je stupila ekipa predvođena selektorom Ivicom Osimom koji je napravio miks starih „lavova" i nadolazeće generacije asova poput Dragana Stojkovića i Dejana Savićevića.\nPosle dobrih partija u grupnoj fazi, žreb je namerio Jugoslaviju na Španiju u osmini finala, a utakmica se igrala u Veroni.\nU gradu ljubavi Romea i Julije, Stojković je pokazao da između njega i lopte postoji romansa.\nA španski golman Andoni Zubizareta tog sunčanog junskog popodneva dobro je zapamtio jugoslovensku desetku.\n„Zlatko Vujović, tu je Sančiz...\nKatanec, Stojković, šansa - goooooool! Jugoslavija 1:0!"\nOve rečenice televizijskog komentatora Milorada Đurkovića ne mogu na pravi način da opišu pravo umetničko delo Stojkovića, koji je fintom prevario Martina Vaskeza, a onda plasirao loptu pored Zubizarete.\n„Trčim ka šesnaestercu Španije i već vidim sebe kako se radujem.\n„Samo molim boga da Zlatko Vujović prebaci Sančiza i da lopta dođe do mene. Kada je krenula da pada, nisam nijednog trenutka imao dilemu.\n„Njih milion bi šutnulo iz prve. Ja sam zalomio, Vaskez je otišao po burek, a ostalo... Ostalo je istorija", govorio je Stojković za agenciju Anadolija 2019\nŠpanci su izjednačili pet minuta pre kraja golom Hulija Salinasa i meč je otišao u produžetke.\n„Sudija je dao znak da se slobodan udarac izvede.\nStojković - 2:1! Stojković, po drugi put!\nPa to bi mogao biti gol odluke!"\nFudbalski svet se poklonio Stojkoviću koji je u trećem minutu prvog produžetka golom iz slobodnog udarca sa više od 25 metara odveo Jugoslaviju u četvrtfinale.\nU četvrtfinalu je Jugoslavija posle penala poražena od branioca titule Argentine.\nŠta je „Mafija" - igra koja je zaludela fudbalere Srbije\nIako tada još nije radio kao komentator, Gojko Andrijašević kaže da su mu ovi Stojkovićevi golovi pomogli da shvati zašto je fudbal važan i koliko ljudi vole umetnike na terenu.\nKod akcije za prvi gol, komentator Đurković je već viknuo - gol, dok je na ekranu lopta tek prolazila pored čuvara mreže.\n„Tada je bilo uobičajeno da postoji razlika od sekunde do dve između slike i tona, posle se sve promenilo kad smo prešli na digitalno", objašnjava Andrijašević.\nKako bi ovekovečio uspomenu na ovu utakmicu i prvi pogodak Stojkovića, ovaj novinar se 2002. kada je pratio meč Kjeva i Crvene zvezde u Veroni, slikao se baš ispred gola na stadionu Mark Antonio Bentegodi.\n3) Goooooool! 2:1 Savo Milošević, 91. minut!\nAlex Livesey /Allsport/Getty Images\nPosle sankcija Ujedinjenih nacija zbog građanskog rata, Jugoslavija, koju su tada činile Srbija i Crna Gora, na veliku scenu vratila 1996. u kvalifikacijama za Mundijal u Francuskoj.\nU grupi je bila sa Španijom i Češkom, tadašnjim viceprvakom Evrope.\nUpravo je duel sa Česima u Pragu početkom aprila 1997. bio odlučujući za borbu ko će do drugog mesta i baraža.\nPredrag Mijatović je u 28. minutu doveo Jugoslaviju u vođstvo, a izjednačio je Radek Bejbl u 75. minutu.\nSve je mirisalo na kraj sa nerešenim ishodom, o čemu je govorio i komentator Zvonko Mihajlovski.\n„Treba sada držati loptu u nogama…\nIde sada Drulović, prilika za Drulovića.\nUlazi u šesnaesterac, prati sada to jedan naš igrač, šansa iiiii - to je gol!\nGoooooool! 2:1 Savo Milošević, 91. minut!\nIzvanredna akcija Drulovića, na pravom mestu Milošević i pobedonosni gol reprezentativaca Jugoslavije."\nDvadesetak godina kasnije, Milošević je rekao kako veruje da je to gol po kojem ga najviše pamte navijači u Srbiji.\n„Onako, kada me sretnu na ulici… od svih golova, baš taj im je najdraži.\n„Češka je bila izuzetno dobra reprezentacija, a ti golovi koji donose nešto i koji se postignu u poslednjem minutu, imaju specifičnu težinu", rekao je Milošević za sajt FSS.\n4) Brani Stojković! Brani Stojković!\nSlavlje fudbalera Srbije protiv Nemačke\nReprezentacija Srbije prvi put je samostalno na svetskim prvenstvima nastupila 2010. u Južnoj Africi.\nEkipa koju je kao selektor predvodio Radomir Antić osvojila je prvo mesto u kvalifikacionoj grupi ispred Francuske što je raspalilo maštu navijača da se može do velikog rezultata na završnom turniru.\nA tamo - prva utakmica i poraz od Gane 1:0 i raspoloženje javnosti se odmah promenilo, pogotovo što je u drugom golu protivnik bila Nemačka.\nNemci su od 37. minuta igrali bez isključenog Miroslava Klosea, a samo minut kasnije Srbija je iskoristila brojčanu prednost.\n„Kuzmanović dobro ka Krasiću, ovaj ulazi na drugu stranu, tamo je Žigić…\nSpušta loptu, Jovanović i gooool!\nGoooooool! 1:0 ide kod navijača srpske reprezentacije."\nOvako je komentator Aleksandar Stojanović opisivao šta se desilo na stadionu u Port Elizabetu, pre nego što je Milan Jovanović skočio u kanal koji razdvaja teren od tribina.\nStrepeli su navijači u Srbiji posle toga, Nemačka je napadala, a onda u 60. minutu penal za Pancere pošto je rukom igrao Nemanja Vidić.\n„Podolski će izvesti jedanaesterac.\nBrani Stojković! Brani Stojković!\nSreća nas je gledala do ovog 60. minuta i sada moramo da je prigrabimo."\nSrbija je uspela da sačuva pobedu, ali je u sledećem meču izgubila od Australije sa 2:1 i ostala bez nokaut faze.\nJovanović je ocenio da je taj gol verovatno obeležio njegovu karijeru.\n„Trijumf nad Nemačkom, kao reprezentacijom koja osam godina nije doživela poraz na velikim takmičenjima, osim tada od nas, za navijače ima poseban sentiment, ne samo u sportskom, nego i u istorijskom kontekstu", rekao je osam godina kasnije.\nBila je to jedna od retkih pobeda fudbalske reprezentacije nad nekom evropskom selekcijom na Svetskim prvenstvima.\n5) Skočio je Petrović, Karasi i gol, gol, 4:2!\nJugoslavija je vodila borbu da se plasira na Mundijal u Nemačkoj 1974, posle dve propuštene svetske smotre.\nDa bi se domogli baraža, Plavi su morali da pobede Grčku u Pireju sa dva gola razlike, a zanimljivo da je grčka televizija tada signal još slala u crno-beloj tehnici.\nI sve je dobro počelo tog 19. decembra 1973, pošto je golovima Dušana Bajevića i Stanislava Karasija Jugoslavija stigla do 2:0.\nIpak, Grci su izjednačili do kraja prvog poluvremena i najavili dramu u nastavku.\nIvica Šurjak je doneo vođstvo od 3:2, ali Grci su posle toga odbijali sve nalete.\nA onda u sudijskoj nadoknadi, komentator Vladanko Stojaković dočarao je spektakl:\n„Da vidimo šta će se sada desiti…\nSkočio je Petrović, Karasi i gol, gol, 4:2!\nDa li je mogućno? Da li je to mogućno?\nDa li je moguć ovakav trenutak sreće za naše navijače?"\nJugoslavije je posle toga u baražu pobedila Španiju 1:0 i kvalifikovala se za Mundijal, a i tu utakmicu prenosio je Mladen Delić.\nMeč se igrao 19. decembra koji vernici Srpske pravoslavne crkve obeležavaju kao slavu Svetog Nikolu, a Andrijašević je otkrio i anegdotu koju je čuo svojevremeno od Stojakovića.\n„Vladanku je posle gola Karasija u kabinu ušao neko od ljudi iz naše delegacije i dobacio 'Ima boga', što se moglo čuti i u prenosu."\nStojaković je morao po povratku u Beograd morao da ide na razgovore u razne partijske komisije, tvrdi Andrijašević.\nOn se seća da je kao dečak pratio prenos utakmice iz Pireja i da je kod rezultata 3:2 za Grčku u finišu izašao napolje da se igra, bez nade u uspeh Plavih.\n„Odjednom, komšija je urliknuo, brzo sam uleteo nazad u stan i ponovo upalio televizor, tada je trebalo malo više vremena da bih video šta se desilo."\nKako protiv šovinizma i rasizma u srpskom sportu - „pođimo od sebe“\nUEFA kaznila Zvezdu - šta je sve letelo po terenima u Srbiji\nVan konkurencije - dramatično oktobarsko veče u Zagrebu\nDoug Pensinger /Allsport/Getty Imgees\nDeveti je oktobar 1999. godine.\nUlice Zagreba vrve od navijača obučenih u dresove hrvatske reprezentacije, euforija je dostigla tačku usijanja, a vera u pobedu nad Jugoslavijom veća je planine Medvednice i najvišeg vrha, Sljemena, koji se poput čuvara nadvijaju nad gradom.\nZa Hrvatsku, tada zvanično treću reprezentaciju sveta, trijumf na krcatom stadionu Maksimir znači i plasman na Evropsko prvenstvo u Belgiji i Holandiji, dok Jugoslaviji „igra" i remi, makar za plasman u baraž.\nRane koje je napravio građanski rat u bivšoj Jugoslaviji još su sveže, a uprkos korektnim odnosima fudbalera dva tima, jak nacionalni naboj trese tribine stadiona u Maksimirskoj šumi.\nTada mladi televizijski komentator Gojko Andrijašević, napeto sedi u novinarskoj kabini pored iskusnijeg kolege Milojka Pantića koji komentariše prvo poluvreme i čeka da „uskoči" pred mikrofon u nastavku.\n„Bio je dogovor da Milojko i ja radimo po poluvreme utakmice seniora i mladih koji su igrali dan ranije u Zagrebu.\n„To je verovatno najstresnija utakmica u karijeri, meč koji prevazilazi okvire sporta, jeziva atmosfera i veliki pritisak."\nNa terenu, Alen Bokšić u 20. minutu postiže gol za vođstvo Hrvatske, na tribinama - oduševljenje i pesma.\nDa tišina može da se čuje pokazali su, za samo pet minuta, Mijatović i Dejan Stanković, čijim golovima je Jugoslavija napravila preokret.\nU finišu prvog poluvremena Jugoslavija ostaje bez Zorana Mirkovića koji dobija crveni karton jer je uhvatio Roberta Jarnija tamo gde nije smeo, a Mario Stanić u 47. izjednačuje na 2:2.\n„Nervozan sam bio, Hrvatska ima igrača više, očekuješ da će da te rasture u nastavku, a meni u glavi - zapamtiće me publika kao baksuza jer sam to prenosio, neću smeti da se vratim."\n„Pokazuje Garsija Aranda da se lopta treba ubaciti u igru…\nAli, nema više vremena - 2:2! Kraj!\nJugoslavija je na Evropskom prvenstvu u Belgiji i Holandiji juna sledeće godine!\nSvaka čast momci - naši su uspeli u ovom grotlu maksimirskog stadiona da izdrže sa 10 igrača više od 50 minuta i da se plasiraju na Evropskom prvenstvo."\nPogledajte video o mladoj nadi londonskog Arsenala


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "EU aktivirala klauzulu balansa"\nRADUNOVIĆ TVRDI 07. 10. 2019. 12:38 >> 16:28 14\n"EU aktivirala klauzulu balansa"\nEvropska unija (EU) stopirala je proces integracije Crne Gore zbog neravnomjernog napretka u pregovorima u svim poglavljima, a posebno zbog nepostizanja napretka u ključnim poglavljima 23 i 24., smatra predsjednik skupštinskog Odbora za evropske integracije Slaven Radunović. On je ocijenio i da je neformalno aktivirana i klauzula balansa, ali da se to iz političkih razloga još zvanično ne pominje.\n"Međutim, ovih dana, u okviru diplomatskih krugova, sve češće se mogu čuti slični komentari, pa i potvrde ove moje teze", rekao je Radunović.\n"Jer ni jedan zvaničnik nije čak ni zatražio tužilačku istragu protiv (Ivice) Stankovića, koji je podmićivan novcem koji mu je donosio, po sopstvenim tvrdnjama, sekretar VDT", kazao je Radunović.\nRadunović je naveo da su ti razlozi konsolidacija EU, izborna godina na nivou Unije, obezbjeđivanje saglasnosti svih država članica za davanje zelenog svjetla.\n"Ukoliko želimo da podstaknemo bolju dinamiku pregovora, moramo postići konkretne i mjerljive rezultate u oblasti vladavine prava, prvenstveno u borbi protiv korupcije na najvišem nivou i organizovanog kriminala - u čemu smo lideri u regionu, pa i šire, što je već opštepoznata činjenica", rekao je Radunović.\n"Ništa nije izvjesno, što opet znači da klauzula balansa jeste na snazi", ocijenio je Radunović.\n"Da imamo garantovan napredak u oblasti vladavine prava, siguran sam da bismo i u ovom poglavlju brže napredovali, a ovako sam skeptičan po pitanju toga da li ćemo išta učiniti i tokom predsjedavanja Hrvatske EU od januara 2020., koje je predstavljeno kao najbolja prilika za Crnu Goru do sada, za ostvarivanje što boljeg bilansa rezultata na putu ka EU", kazao je Radunović.\nOn smatra da je neprimjereno govoriti o mogućnosti da Crna Gora postane članica EU do 2025. godine.\n"Ne samo zato što je teško govoriti o vremenskom okviru za članstvo, nego mi je nelagodno davati bilo kakve procjene u tom smislu, jer ovaj ritam nije pokazatelj stagnacije – mi nazadujemo", ocijenio je Radunović.\n17. 12. 2019. 42\n19:42 Ne postoji pravna obaveza da država vraća zemlju


Deset evropskih godina je prošlo kao tren: Zašto je Srbija još uvek u 2007? - Nedeljnik\nJedan od razloga za povampirenje ideja iz poslednje decenije prethodnog veka je taj što je Srbija danas tamo gde je trebalo da bude 2007. godine. Sve postpetooktobarske vlade, od Đinđićeve, Živkovićeve, Koštuničine, preko dve Tadićeve (Dačićeve i Cvetkovićeve) i do Vučićevih, akumulirale su barem deset godina zakašnjenja u procesu evropskih integracija. Paradoksalno, bez obzira na uvreženo mišljenje u srpskom javnom mnjenju, odgovornost za to zakašnjenje je gotovo isključivo na strani Beograda.\nNesposobnost srpskih vlasti da blagovremeno i efikasno reše pitanje odnosa sa Crnom Gorom, zatim saradnje sa Haškim tribunalom i na kraju pitanje Kosova, bili su permanentni kamen o vratu zbog kojeg je Srbija napredovala kao puž ka članstvu u EU.\nPažljivi posmatrači su gledali kako Srbija propušta priliku za prilikom da ubrza put svojih evropskih integracija dok su se prepreke na putu ka članstvu u EU umnožavale i postajale sve teže. Takozvane proevropske političke partije i nevladine organizacije, koje su mahale zastavom EU, svojim su ponašanjem i rezultatima učinili mnogo više da Srbiju udalje od Evrope i približe je Rusiji, nego armija poštovalaca lika i dela predsednika Vladimira Putina, duboko ukorenjenih u gotovo svim porama društva.\nVlada Zorana Đinđić je potrošila skoro dve godine na stvaranje državne zajednice Srbija i Crna Gora, koja će trajati tek malo duže od vremena koje je utrošeno u pregovorima za njeno stvaranje. Kada je konačno stupio na snagu Beogradski sporazum, na kojem se zasnivala tzv. "Solanija", vlade Zorana Živkovića, a zatim i Vojislava Koštunice, počele su da se nadmudruju sa Podgoricom oko carinskih tarifa i na koliko koloseka bi trabalo da se odvijaju pregovori o članstvu u EU. Jedan od ključnih uslova da bi se dobila "studija o izvoljivosti" za članstvo u EU su jedinstvene carinske tarife, a one, pre svega zbog dažbina na cigarete i drugu akciznu robu, nikako nisu mogle da budu usaglašene između dve članice državne zajednice. Tako je izgubljeno još godinu i po dana. Tako je Srbija proćerdala najveći deo najpovoljnijeg perioda za proširenje EU. Umesto potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i dobijanja statusa kandidata, mi nismo imali ni studiju izvodljivosti. Za to nije niko bio kriv do tadašnje vlasti.\nZatim je u Holandiji i Francuskoj, na referendumima, oboren Ustav EU što je bila prva posledica velikog proširenja iz 2004. godine i početak radikalnijeg raspoloženja u zapadnoevropskim državama prema širenju EU. Vlada Vojislava Koštunice, a zatim i Tadićeve vlade, umesto da eliminišu izgovor Holandije koja je zaustavila pregovore o SSP zbog (ne)saradnje sa Haškim tribunalom, durile su se zbog izlaska Crne Gore i koncetrisale gotovo svu pažnju na pregovore o statusu Kosova.\nU međuvremenu su u EU ušle Rumunija i Bugarska, čije je članstvo, odnosno iskustvo EU članica sa Bukureštom i Sofijom, imalo za posledicu sve rigidniji odnos Nemačke prema procesu proširenja. Nesaradnja sa Haškim tribunalom vlasti u Beogradu dala je odličan izgovor Holanđanima i Nemcima, zemljama u kojima je potpuno ispario entuzijazam za proširenje s početka veka, da blokiraju Srbiju. Tako je zbog nespremnosti, nesposobnosti ili odsustva političke volje vlasti u Beogrdu da sarađuje sa Haškim tribunalom izgubljeno još četiri do pet godina.\nParalelno, kako je problem saradnje sa Haškim tribunalom opadao tako je rasla sledeća velika prepreka na evropskom putu Srbije - Kosovo. Do sada smo zbog, uslovno rečeno, Prištine bacili u vazduh još dve do tri godine i danas je teško predvideti koliko će zakašnjenje na kraju iznositi. Takođe, to što smo pregovore o članstvu u EU počeli deset godina kasnije plaćamo mnogo dužim i minucioznijim procesom. Zbog iskustva sa deset zemalja koje su ušle 2004. godine, i pre svega Bugarske i Rumunije, EU je značajno pooštrila proceduru i kontrolu realizovanih rezultata, ne samo za zatvaranje već i otvaranje poglavlja.\nSrbija i njeni građani plaćaju i platiće ko zna koliko visoku cenu što njihova polička vođstva nisu imala nekada hrabrost, nekada odlučnost, nekada viziju, nekada razboritost, nekada pragmatičnost, nekada sposobnost da čitaju i interpretiraju političke trendove i pomeranja u EU. Da je Srbija napredovala ka EU kako je mogla i da je počela pregovore o članstvu u EU krajem 2005. ili najkasnije 2006. godine, ne samo da bi već bila članica EU, već bi imali i rešeno pitanje Kosova, budući da bi položaj Srbije bio mnogo komotniji da je proglašenje nezavisnosti Prištine dočekala u odmakloj fazi pregovora o članstvu.\nTakvoj Srbiji Evropa bi imala šta da ponudi i građani bi zaista imali mogućnost da biraju između zemaljske i nebeske Srbije.\n22.05.2017 - 00:02\nMa upravi si 100\_%.Treba da se što pre rasturi država da bi se možda malo brže možda ušlo u EU? Odma ćemo. Treba da se isporuče srpski najviši vojni i politički zvaničnici sudu koji je očigledno pristrasan na našu štetu da bi se možda malo brže možda ušlo u EU? Odma ćemo. Treba da se da legitimitet otimačini naše zemlje, uzurpaciji imovine, uništavanju groblja i svetinja na Kosovu jer ćemo možda malo brže možda u EU? Ma mi smo krivi 100\_% Šta ćemo morati u budućnosti da uradimo? Da idemo kolektivno na proslavu oluje i bljeska u Knin i da se veselimo? Da plaćamo ratnu odštetu Hrvatskoj koja je prognala na stotine hiljada Srba? Samo vi kvazi intelektualci recite, evo mi ćemo odma. Sve za EU.


Izvor: Sportske.net, 16.Jan.2020, 15:03\nStigle su ohrabrujuće vesti.\nKošarkaški savez Srbije je juče obelodanio da će se stručnom štabu Igora Kokoškova tokom kvalifikacionog turnira za plasman na Olimpijske igre pridružiti prvi trener Denver Nagetsa Majk Meloun.\nIpak, danas je stigao demanti od samog američkog trenera, koji je nakon pobede Denvera protiv Šarlota istakao da još ništa nije dogovoreno.\n"To nije definitivno", kratko je rekao trener Nagetsa.\nAmerički >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << mediji pišu da je razgovarano, ali da ništa zvanično nije dogovoreno.\nNedavno su stigle i nove informacije, navodno će Meloun ipak pomoći "Orlovima" na kvalifikacionom turniru, više u nastavku.\nJedan deo javnosti je protiv uključivanja stranog trenera u stručni štab, ali iz čisto košarkaškog aspekta gledano, utisak je da će dolazak Melouna biti pun pogodak za naš državni tim.\nRazloga je više, prvi je taj što je Meloun jedan od najzaslužnijih ljudi za Jokićev uspon do najviših visina NBA lige, verovao je u mladog Somborca, pružio mu šansu, prepoznao je njegov kvalitet i talenat i hrabro odlučio da gradi svoj tim oko njega.\nDanas je jasno da je napravio sjajnu stvar, Jokić je izrastao u najbolju "peticu" na planeti, a Denver Nagetsi su predvođeni našim košarkašem izrasli u jedan od najboljih timova najjače košarkaške lige na svetu.\nDakle, Meloun će bez sumnje biti od velike pomoći Kokoškovu pri sastavljanju tima oko Jokića, što je očigledno ideja novog selektora i mora se priznati da je ideja sasvim na mestu. Moramo do maksimuma iskoristiti potencijal našeg najboljeg igrača i jednog od najboljih na svetu, što nažalost nismo učinili na Mundobasketu u Kini.\nMeloun će pored toga dodatno približiti neke NBA principe našoj reprezentciji, principe koje su reprezentacije poput Španije i Francuske odavno usvojile.\nTrener Denver Nagetsa je i specijalista za defanzivu, iako je opšte mišljenje u Evropi da se u NBA ne igra odbrana, sasvim je jasno da to nije slučaj, a Meloun spada u red najboljih defanzivnih koordinatora među NBA trenerima, što je potvrdio i bivši igrač Klivlend Kavalirsa Saša Pavlović.\nSetimo se i da je Igor Kokoškov sa reprezentacijom Slovenije osvojio Evropsko prvenstvo 2017. godine, a kako je to uradio?\nSistemom koji je postavio izvukao je najbolje iz svojih najboljih pojedinaca, igrao je modernu, brzu košarku sa puno tranzicije i šuteva van linije za tri poena, pa je tako i oformio tim, imao je pregršt bekova i odličnih šutera, dok je recimo naša reprezentacija u Kinu otišla sa četiri beka (Bogdanović, Micić, Gudurić i Jović).\nTo je i u defanzivnom i ofanzivnom smislu hendikep, moderna košarka je brza, sa puno preuzimanja u odbrani i praktično 90% rostera jednog kvalitetnog tima može da "opali" za tri poena, a kada još u svom timu imate Jokića, sa trenerom koji ga je lansirao u zvezde, jasno je da imate recept za uspeh.\nUtisak je da će Melon biti veliko pojačanje za našu reprezentaciju, koje će po svemu sudeći izgledati daleko drugačije negu u Kini.\nRadio Televizija Vojvodine: Meloun demantovao saradnju sa reprezentacijom Srbije\nRTS: Trener Denvera Majk Meloun demantovao da je dogovorio saradnju sa reprezentacijom Srbije\nRadio 021: Trener Denvera demantovao da je dogovorio saradnju sa reprezentacijom Srbije\nVečernje novosti: “Novosti” saznaju: Meloun će sigurno biti deo tima Igora Kokoškova\n13:49: Preminuo državni sekretar oboleo od virusa korona


Državno tužilaštvo pola godine bez rezultata istrage o otkrivanju identiteta zaštićenog svjedoka - Detektor\n6. Aprila 2021.10:58\nDržavni tužioci duže od šest mjeseci vode istragu o otkrivanju identiteta zaštićenog svjedoka na suđenju za genocid u Srebrenici ali Tužilaštvo Bosne i Hercegovine odbija saopštiti rezultate svog rada.\nUlaz u zgradu Tužilaštva BiH. Foto: BIRN BiH\nSporim procesuiranjem otkrivanja identiteta zaštićenog svjedoka šalje se izuzetno negativna poruka svim budućim svjedocima i žrtvama u osjetljivim predmetima – da nemaju nikakvu zaštitu države i Državnog tužilaštva – smatra Goran Šimić, dekan Pravnog fakulteta Sveučilišta Vitez.\nIz Tužilaštva BiH dvije sedmice nisu odgovorili na upit Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) da li je u ovoj istrazi donesena tužilačka odluka.\nIstraga je pokrenuta u septembru 2020. godine nakon što je u nekoliko medija otkriven identitet zaštićenog svjedoka. Svjedočeći na suđenju za genocid počinjen u Srebrenici, zaštićeni svjedok M-16 je u junu 2017. godine izjavio kako mu je tokom 1996. godine Radovan Višković nudio novac za prekopavanje masovne grobnice u Milićima, o čemu je BIRN BiH ranije pisao.\nPrema optužnici, Josipović je bio načelnik Stanice javne bezbjednosti (SJB) Zvornik, Tešić zamjenik komandira Policijske stanice u Bratuncu, Vasić komandant Štaba policijskih snaga iz Zvornika i načelnik zvorničkog CJB-a, Zoljić komandant Posebnih jedinica policije (PJP), a Pantić komandir Prve čete PJP-a.\nUmjesto brzog završetka istrage, Tužilaštvo na ovaj način nikome ne šalje poruku da može biti siguran u sličnim situacijama, smatra Šimić.\nDužina istrage obeshrabruje buduće svjedoke\nPortal “Glas Srpske” objavio je krajem septembra prošle godine da je Tužilaštvo BiH od njih zbog postojanja osnovane sumnje da je počinjeno krivično djelo “Otkrivanje identiteta zaštićenog svjedoka” iz Krivičnog zakona BiH, tražilo da dostavi podatke o autoru teksta, uredniku DESK-a i glavnom i odgovornom uredniku portala.\nAdvokatica Lejla Čović, mišljenja je da se na ovaj način vrši zastrašivanje svjedoka bez ikakve reakcije nadležnih institucija, u ovom slučaju Tužilaštva BiH.\n„Nažalost, to može trajati sve do same zastare predmeta, a takvih slučajeva je bilo u tužilaštvima širom BiH. Šalje se jedna potpuno negativna slika i poruka žrtvama iz proteklog rata. Tužilaštvo BiH je moralo hitno reagovati i ovaj predmet uzeti u prioritet rada. Na ovaj način žrtvama i preživjelim svjedocima se samo šalje slika da Tužilaštvo ništa ne radi“, kaže Čović.\nTužilaštvo BiH je u septembru 2020. godine objavilo kako radi na istrazi o otkrivanju identiteta u medijima ali i po prijavi protiv radnika Suda i Tužilaštva BiH.\nAdvokat Vlado Adamović ne misli da se u ovom predmetu istrage Tužilaštvo ponaša drugačije nego u ostalim predmetima. Ako se gleda prosjek istraga Državnog tužilaštva, ovo nije nikakva novost, smatra on.\n„Dužina ove istrage ni po čemu ne odudara od drugih istraga u osjetljivim predmetima ratnih zločina. još kada se sada uzmu otežani uslovi rada u vrijeme pandemije, onda tek ispunjavaju prosjek. Problem leži u nečemu drugom. Sve istrage Tužilaštva BiH traju predugo“, kazao je Adamović za BIRN BiH.\nNekoliko dana nakon objave tekstova o iskazu zaštićenog svjedoka u „Glasu Srpske“, Milorad Kojić, direktor Centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Republike Srpske, izjavio je kako će biti objavljena imena “svih svjedoka koji su svjedočili protiv osuđenih ratnih zločinaca iz reda srpskog naroda”.\nCentar je, dodao je Kojić tada, na polovini posla da objavi spisak svjedoka koji su, kako je rekao, davali “lažne izjave”.\nIz Misije OSCE-a u BiH su ranije rekli kako je “otkrivanje identiteta zaštićenog svjedoka ozbiljno kršenje jednog od temeljnih načela funkcionalnog pravosudnog sistema”.\n“Bez iskaza ključnih svjedoka pravda se ne može postići. U osjetljivim suđenjima poput postupaka za ratne zločine, neki se svjedoci smatraju posebno ranjivima i vlasti ih moraju zaštititi kako bi osigurale njihovu sigurnost i integritet svjedočenja”, naveli su iz OSCE-a.


Oliver Stoun u 2 minuta objasnio američku politiku u poslednjih 30 godina (VIDEO) - Bizlife.rs\nOliver Stoun u 2 minuta objasnio američku politiku u poslednjih 30 godina (VIDEO)\n11:25 Beograd, 28/06/2017\nJedan od najvećih holivudskih režisera Oliver Stoun objasnio je u govoru, nešto dužem od dva minuta, smisao američke politike u poslednjih tridesetak godina.\nStoun je definisao funkcionisanje “sistema” američkih “pravednih ratova” i za to dobio gromoglasan aplauz, preneli su Sputnjik i B92. Govor je održan pre oko četiri meseca, na dodeli “Spič et Vrajters Gild” nagrada za 2017, koje se dodeljuju mladim scenaristima.\n“Možete biti kritični prema vašoj vladi i društvu u kom živite. Ne morate da se uklopite. Sada je modi da se napadaju republikanci, Tramp i sve to, a da se izbegavaju Obamini i Klintonovi. Ali, zapamtite ovo, u 13 ratova koje smo započeli u poslednjih 30 godina, i 14 biliona dolara koje smo potrošili i stotine hiljada života koji su zbrisani sa zemaljske kugle – zapamtite da to nije bio jedan vođa već sistem, i demokratski i republikanski.\nZovite ga kako hoćete: vojno-industrijsko-sigurnosni-finansijski-medijski kompleks. To je sistem koji se održava pod izgovorom da su to pravedni ratovi, da su opravdani u ime naše zastave, koja ponosno vijori nad našim životima. Naša zemlja je postala mnogo prosperitetnija za mnoge, ali u ime tog bogatstva ne možemo da opravdamo naš sistem kao centar za svetske vrednosti, sve dok izazivamo tolike ratove i haos u svetu.”\n“Nema potrebe da nabrajam žrtve, ali znamo da smo intervenisali u više od 100 država, invazijama, promenama režima, izazivanjem ekonomskog haosa, ili hibridnim ratom- mekom moći- kako god to zovete, ali to je ipak rat neke vrste.\nNa kraju to postaje sistem koji vodi ka uništenju planete i istrebljenju svih nas. Borio sam se protiv tih ljudi koji vode ratove tokom većine svog života. To je igra koja umara i u kojoj vas uglavnom potuku.\nI uz sve kritike i uvrede koje ćete dobiti, ali i pohvale, važno je da zapamtite da, ako verujete u ono što govorite i ako ostanete na svom putu, možete mnogo toga da kursu”, rekao je Stoun, nakon čega je dobio veliki aplauz.\nPodsetimo, nedavno su na američkom kanalu “Šoutajm” emitovani eksluzivni intervjui, ukupno njih četiri, koje je čuveni amwerički režiser uradio sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom.\nRazgovori s ruskim liderom trajali su preko dve godine, a Putin je govorio o mnogim svetski važnim temama, ali i o svom privatnom životu.\npolitika amerika govor oliver stoun američka politika\nUmetnica o “umetnici” Kim Kardašijan


Sednica REM-a na kojoj je trebalo da se raspravlja o rijaliti programima odložena za 2. novembar | Novosadski informativni portal 021\nNa dnevnom redu današje sednice Saveta bile su tačke za koje je javnost bila\nzainteresovana, zbog čega je Aranđelovićeva insistirala da joj prisustvuju i novinari.\n"Usled pogoršanja epidemiološke situacije na teritoriji Beograda REM nije u mogućnosti da omogući potpunu bezbednost za sve koji žele da prisustvuju današnjoj sednici, zbog čega je odlučeno da joj prisustvuju samo zaposleni u regulatoru", navodi se u odgovoru UNS.\nČlanovi Saveta REM danas je trebalo da donesu odluku o Nacrtu pravilnika kojim rijaliti programi prisilnog okruženja prelaze u noćni termin, od 23 do 6 sati ujutru.\nOn se potom šalje Ministarstvu kulture i informisanja na mišljenje, koje nije obavezujuće, pa sledi javna rasprava posle koje REM donosi krajnju odluku. Da rijaliti programi prisilnog okruženja imaju štetan uticaj na maloletnike, ali i na čitavo društvo, zaključak je prethodne sednice Saveta članova REM.\n21.10.2020\t• 17:09\nKolko se Željko ispružio za ovo?


Knjiga koja najvjernije oslikava prirodne ljepote BiH bit će promovirana i u Zenici | Portal 072info\nKnjiga “Dođi, vidi, pričaj dalje Bosna i Hercegovina“ autora Amela Salihbašića bit će promovisana 18. maja u Muzeju grada Zenice, piše bh. novinska agencija Patria.\nJedinstvena knjiga, prevedena na nekoliko svjetskih jezika, među kojim su engleski, njemački, turski…, prikazuje 30 nezaboravnih turističkih destinacija iz Bosne i Hercegovine, koje ravnodušnim ne ostavljaju ni najzahtjevnije turiste iz svijeta.\nAutor Salihbašić nije profesionalni fotograf, ali kroz svoja brojna putovanja Bosnom i Hercegovinom počeo se zanimati za ovu vrstu umjetnosti. Njegova knjiga, ocijenili su turistički stručnjaci, predstavlja jedan od najboljih projekata koji promoviše prirodne ljepote Bosne i Hercegovine.\nSalihbašić je ranije rekao za agenciju Patria kako želi da njegova knjiga privuće što više turista u BiH, koji će glas o prirodnim ljepotama BiH širiti dalje, među svojim prijateljima i kolegama.\nPromotori Salihbašićeve knjige u Zenici bit će direktor Opće biblioteke Zenica Midhat Kasap, direktor Muzeja grada Zenice Adnadin Jašarević kao i sam autor.\nU Zenici će biti predstavljena izdanja ove knjige štampana u 2015. godini, piše NAP.


Ako tražite posao, pročitajte koja su zanimanja najtraženija u Zaječaru, Kragujevcu, Zrenjaninu, Boru, Subotici, Nišu, Šapcu, Užicu, Novom Pazaru i Novom Sadu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Ako tražite posao, pročitajte koja su zanimanja najtraženija u Zaječaru, Kragujevcu, Zrenjaninu, Boru, Subotici, Nišu, Šapcu, Užicu, Novom Pazaru i Novom Sadu\nDanas na lokalu21.05.2022. 07:46\nGrađevinsci među najtaženijim zanimanjima, Foto: Miroslav Dragojević (Arhiva)\nU filijalama Nacionalne službe za zapošljavanje, bar u većini gradova koje su novinari Danasa obišli, evidentirana je potreba za novim radnicima. Traže se, doduše, specifična zanimanja među kojima dominiraju radnici različitog profila.\nTraže se bravari, vodoinstalateri, vozači, kuvari, zavarivači, radnici mašinske i elektro struke svih smerova…\nIma, doduše, i gradova, poput Novog Pazara u kome se traže farmaceuti, lekari, profesori, ekonomisti i pravnici. Inače, na evidenciji nezaposlenih Nacionalne službe za zapošljavanje u Novom Pazaru nalazi se oko 23.000 osoba što je ubedljivo najviše u poređenju sa gradovima slične veličine u Srbiji.\nZanimljivo je, takođe, da u Zrenjaninu četvoro, a u Zaječaju dvoje doktora nauka čeka na posao.\nZaječar: Traže se bravari, vodoinstalateri, vozači i kuvari\nIz NSZ-a u Zaječaru kažu za Danas da je u januaru na tržištu rada bilo 4.011 Zaječaraca, od čega 2.168 žena, dok je nakon četiri meseca, u aprilu na tržištu rada 3.558, od čega 1.890 žena, što znači da je 453 Zaječaraca zaposleno, ili skinuto sa evidencije tržišta rada.\nU aprilu mesecu najviše na tržištu rada našli su se Zaječarci i Zaječarke sa završenom osnovnom školom, 1.197, od čega je 545 žena.\nSa drugim stepenom stručne spreme na tržištu rada u Zaječaru nalazi se 145 Zaječaraca, od čega su 64 žene, dok sa trećim stepenom stručne spreme nalazi se 772 Zaječarca, od čega 391 žena.\nNa tržištu rada sa četvrtim stepenom nalaze se 962 osobe, od čega 579 žene, a sa petim stepenom 13 osoba, od čega pet žena.\nSa šestim stepenom na tržištu rada je 187 osoba, od čega 117 žena, a sa sedmim stepenom 280 osoba, od čega 188 žena.\nNa tržištu rada sa osmim stepenom nalaze se dve osobe, jedan žena i jedan muškarac.\nTakođe, za Danas iz NSZ-a ističu da je povećana potražnja za bravarima, vodoinstalaterima, vozačima i kuvarima.\n“Generalno ljudi koji su završili strukovne škole su najtraženiji profil na tržištu rada kod nas, dok se sa visokim obrazovanjem najviše traže mašinci i lektrotehničari”, ističu za Danas iz NSZ-a u Zaječaru.\nFabrika Aptiv, u poslednja tri meseca, ima potražnju za velikim brojem radnika, tako da se očekuje još smanjenje nezaposlenosti u gradu na Timoku.\nKragujevac: Najtraženiji bravari, zavarivači, operateri na CNC mašinama\nU Filijali Nacionalne službe za zapošljavanje, po podacima od 30. aprila ove godine na evidenciji je 23.367 nezaposlenih ili, kako se zvanično kaže – tražilaca zaposlenja. Ovaj podatak obuhvata i opštine Šumadijskog okruga: Topolu, Aranđelovac, Raču, Knić, Batočinu i Lapovo. Na evidenciji NSZ u samom Kragujevcu, krajem prošlog meseca bilo je 14.634 nezaposlenih lica.\nPosmatrano po stepenu stručne spreme na evidenciji Filijale NSZ Kragujevac najzastupljenija su lica sa IV i V stepenom stručne spreme – 33 posto njih (7.722 građana), zatim lica bez zanimanja -30 odsto (7.041 ljudi) i sa III stepenom stručne spreme – 23,65 odsto (5.527 osoba).\nUpoređivanjem podataka dostavljenih „Dansu” iz kragujevačke Filijale NSZ došlo je do smanjenja broja nezaposlenih. Na dan 31. januara ove godine u Šumadiji bilo je evidentirano 24.263 nezaposlenih lica, dok je u samom Kragujevcu bilo 15.149 lica koja su tražila posao. U aprilu 2021. godine u Šumadijskom okrugu bilo je prijavljeno 27.479 nezaposlenih lica a u gradu Kragujevcu 17.523 osoba koje su tražile posao preko Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje.\nOvu činjenicu je istakao i gradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić, posle sastanka u Beogradu sa predstavnicima radnika i sindikata „Fijata” sa ministarkama za rad Kisić Tepavčević i privredu Atanasković u ponedeljak, 16. maja, naglasivši da je „Kragujevac u ovom delu Srbije grad u kome se nezaposlesnost najviše smanjila” zbog velikog broja otvorenih fabrika.\n– Naš cilj je otvaranje a ne zatvaranje fabrika, izjavio je Dašić na pitanje o budućnosti Fijata u Kragujevcu ali i uopšte o privrednoj klimi, koja je po njemu stvorena u poslednje vreme u gradu.\nIz Filijale NSZ u Kragujevcu kažu da se kada je zapošljavanje lica sa njihove evidencije u pitanju trend da se najčešće traže obrazovni i stručni profili poput: bravara, zavarivača, operatera na CNC mašinama, kao i radnici u proizvodnji – zanimanja mašinske i metalske struke.\nTakođe u Kragujevcu su tražena i zanimanja: krojač, konobar, prodavac, medicinski tehničar, vaspitača i diplomiranog mašinskog inženjera.\nZrenjanin: Posao čeka četvoro doktora nauka\nOd početka godine do kraja aprila na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje Zrenjanin broj nezaposlenih manji je za 250.\nPrema podacima NSZ Zrenjaninu, na području Srednjobanatskog okruga na evidenciji se nalazi 11.381 nezaposlenih. Od toga broja najviše nezaposlenih, 5.628, je u Zrenjaninu.\nOvo su brojevi koji se ne menjaju previše u poslednje četiri godine. I broj zaposlenih a i broj nezaposlenih, prema podacima koje je nedavno objavila Agencija za privredne registre, najveći je bio u 2021. godini.\nNajviše nezaposlenih, 5.520, su nekvalifikovani radnici a onda slede oni sa završenom četvorogodšpnjom srednjom školom, kojih na evidenciji ima 2.398.\nTraže se i medicinske sestre Foto: EPA-EFE/SASCHA STEINBACH\nTeško se zapošljavaju i lica sa trogodišnjom školom, pa je njih 2.161 u aprilu tražilo posao.\nNa evidenciji je najmanje visokokvalifikovanih radnika, samo 28 i polukvalifkovanih, 195.\nNa evidenciji je i 678 fakultetski obrazovanih stručnjaka i 397 njih sa višom školom ili završenim trogodišnjim visokim obrazovanjem.\nKrajem aprila svoju šansu za posao čekalo je i četiri doktora nauka.\nOd početka godine poslodavci su najviše tražili one koji poseduju stručna znanja. Do posla su najlakše dolazile medicinske sestre, lekari, laboranti i drugo medicinsko osoblje. Velika je potražnja za vozačima, prodavcima, magacionerima, komercijalistima.\nNajkraće se na evidenciji nezaposlenih zadržavaju operateri u proizvodnji, radnici obezbeđenja, radnici u oblasti mašinstva (bravari, mašinbravari, zavarivači), elektrotehničari, elektroinstalateri, pomoćni radnici u kuhinji, kuvari, konobari. Traženi su bili i nastavnici.\nBor: Nema dovoljno radnika\nPrema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje u Majdanpeku je u aprilu na evidenciji nezaposlenih bilo 1.406 lica, 57 manje nego što ih je bilo u januaru. I u ostalim lokalnim samupravama Borskog okruga, Boru, Negotinu i Kladovu evidentira se smanjenje broja nezaposlenih na evidenicji NSZ ako se porede jnauar i april ove godine.\nU poslednjem objavljenom mesečnom statističkom izveštaju Nacionalne službe za zapošljavanje u Borskom okrugu je u aprilu ukupno bilo 8.151 nezaposleno lice i više od polovine – 4.964 činile su žene. U poređenju sa januarom ove godine broj nezaposlenih manji je za 436.\nU majdanpečkoj opštini je prema podacima statističkog izveštaja NSZ za april bilo 1.406 nezaposlenih i među njima je 851 žena. Novoprijavljeno je bilo 39 osoba.\nZa nijansu više nezaposlenih u prošlom mesecu nego u Majdanpeku, bilo je u Kladovu – 1.480 pri čemu je nešto manje nezaposlenih žena nego u Majdanpeku – 768. Novoprijavljenih je bilo 40. Prema podacima za januar 2022. u kladovskoj opštini je na evidenciji nezaposlenih bilo 1.568 lica.\nU negotinskoj opštini je prema podacima za april bilo 1.858 lica na evidenciji nezaposlenih i većinu čine žene – 1.002. Novoprijavljeno je 73 lica. U odnosu na januar kada je bilo 1.964 nezaposlenih, evidentira se smanjenje.\nNajveći broj nezaposlenih u je u Boru koji je po broju stanovnika i najveće naselje Borskom okrugu. Aprilski statistički podaci kažu da je da evidenciji NSZ 3.407 osoba – 185 manje nego u januaru kada je evidentirano 3.592 lica.\nNedavno je u Boru, u organuzaciji Nacionalen službe za zapošljavanje, održan Sajam zapošljavanja na kome su 23 firme izrazile potrebu za radnicima. Među firmama bilo je pet kineskih kojima je primarna delatnost rudarstvo ili geološka istraživanja.\nZijin traži radnike, foto (BETAPHOTO/Istmedia/SAŠA TRIFUNOVIĆ/DS)\nNa borskom Sajmu zapošljavanja ponuđeno je 477 slobodnih mesta, a kineske kompanije tražile su 269 radnika: inženjere u rudarstvu, metalurgiji, mašinstvu, elektrotehnici, saobraćajne inženjere, kao i mašince, bravare, energetičare, vozače i građevinske radnike. Ineks plus“, firma koja se bavi fizičko-tehničkim obezbeđenjem uglavnom imovine kompanije Ziđin tražila je sto radnika.\nPrema rečima zamenika generalnog direktora za ljudske resurse u Serbia Zijin Mining Jen Minghui (Yan Minghui) u toj kompaniji koja radi na projektu rudnika bakra „Čukaru Peki“ početkom prošle godine bilo zaposleno 200 radnika, a sada ih je 800, a do kraja godine biće više od hiljadu.\nNa Sajmu zapošljavanja u Boru se takođe od nadležnih čulo i da će Srbija Ziđin koper sa rastom proizvodnje, ova kompanija dodatno primiti između 200 i 300 radnika.\nBudući da u Boru nema dovoljno radne snage, na šta utiče i odlazak u inostranstvo, zaposlenje u kineskim kompanijama u kojima prosek zarada prelazi 100.000 dinara, nalaze i brojni radnici iz okolnih opština.\nSubotica: Najtraženiji radnici u proizvodnji\nNa evidenciji subotičke filijale Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) u aprilu se nalazilo ukupno 3.834 aktivno nezaposlenih Subotičana, od koji blizu 2.000 čine žene.\nU odnosu na isti mesec prošle godine, to je smanjenje za 18,15 odsto, budući da se tada na evidenciji nalazilo 4.684 aktivno nezaposlenih. Trend smanjenja zabeležen je i u odnosu na decembar prošle godine, kada je broj aktivno nezaposlenih na evidenciji iznosio 4.113, kao i u odnosu na mart ove godine, kada je bilo 3.944 aktivno nezaposlenih Subotičana.\nKako navode iz subotičke filijale NSZ, najviše nezaposlenih je srednje životne dobi, a dominiraju starosne grupe između 55 i 59 godina, kao i između 60 i 64 godine. Takođe, mladi do 30 godina čine značajan udeo u ukupnom broju nezaposlenih.\nKada je u pitanju obrazovna struktura, na evidenciji se nalazi najviše nezaposlenih sa prvim stepenom stručne spreme, a zatim slede lica sa četvrtim i trećim stepenom stručnosti. Prema trajanju nezaposlenosti, na evidenciji je najviše onih koji zaposlenje čekaju od jedne do dve godine, zatim preko 10 godina i lica koja zaposlenje čekaju do tri meseca.\nU aprilu je sa evidencije subotičke filijale NSZ zaposleno 298 lica, što je pad u odnosu na mart, kada je zaposlenje dobilo 346 Subotičana. U odnosu na april prethodne godine, to je povećanje, jer su tada zaposlena 173 lica.\nProfili koji su najtraženiji na tržištu rada su proizvodna zanimanja, radnici u proizvodnji, prodavci, medicinske sestre, radnici mašinske i elektro struke svih smerova, magacioneri, vozači i spremačice, navode iz subotičke filijale NSZ.\nNiš: Najtraženiji prodavci, ugostiteljska struka, građevinski, mašinski i tehnički radnici\nU Nišu na posao čeka 21.210 nezaposlenih, a u Nišavskom okrugu 31.318 građana, pokazuju podaci Nacionalne službe za zapošljavanje u tom gradu.\nVanja Stojković, zamenica direktora NZS u Nišu kaže da je nezaposlenost u tom gradu smanjena u odnosu na mart.\n“U Nišu je u aprilu posao dobilo 1.296 građana, a u celom okrugu 1.009 osoba koje su bile na našoj evidenciji. U januaru je u Nišu bilo 22.625 nezaposlenih, a u okrugu 32.897”, navodi ona.\nPrema njenim rečima, srednji nivo obrazovanja ima najveći broj ljudi koji čekaju na posao, čak 55 odsto.\n“Na našoj evednciji sa visokim obrazovanjem, odnosno fakultetima ima 15 odsto nezaposlenih”, kaže Stojković.\nU Nišu se najviše traže prodavci, ugostiteljska struka, građevinski, mašinski i tehnički radnici.\nNa evidenciji NSZ u Nišu nema profesora matematike, a vrlo lako do posla dolaze farmaceuti i inženjeri u IT sektoru.\nTamara Petrović (54) završila je gimnaziju, na posao čeka dugo, mada je povremeno radila.\n“Počela sam da studiram, odustala, udala se, došla su deca, tako da sam posao počela da tražim od 30. godine. Nikad mi na birou nisu ponudili neko zaposlenje, već sam povremeno radila kod privatnika kao sekretarica. Ne znam ni zašto se prijavljujem, ne očekujem da će me neko u ovim godinama primiti da radim”, priča ova Nišlijka.\nS druge strane, Staša Ilić (26) uopšte nije čekala na posao, ali ona je završila farmaciju.\n“Odmah sam počela da radim u privatnoj apoteci, ali nisam zadovoljna platom. Napormo sam učila i želim pristojno da zarađujem, a u Nišu nije lako doći do dobro plaćenog mesta u državnoj apoteci. Da malo steknem iskustvo i onda ću da tražim posao u inostranstvu”, iskrena je ova mlada apotekarka.\nUžice: Traže se mašinski i inženjeri elektrotehnike\nNa području koje pokriva užička filijala Nacionalne službe za zapošljavanje u Užicu, evidentirano je 7.765 nezaposlenih.\nTom broju najviše doprinosi Užice, sa 2.704 nezaposlene osobe, a slede Bajina Bašta sa 1605, Požega sa 1.128, Arilje sa 1.032 nezaposlena. U Kosjeriću je 497 nezaposlenih, Čajetini 509, a Sevojnu 290.\nPosmatrano prema starosti, najveće učešće u registrovanoj nezaposlenosti na području koje pokriva filijala Užice su ljudi od 55 do 59 godina, kojih je 15 odsto, a slede osobe starosti od 50 do 54 godine, sa 13,4 odsto.\nU službi za zapošljavanje navode da nezaposlenih starosti od 45 do 49 godina godina ima 11,8 odsto, a da se jedan od viših procenata odnosi na starije, od 60-65 godina, kojih je 12,8 odsto.\nI kod žena i kod muškaraca, najviše je nazaposlenih starosti od 55 do 59 godina.\nPoslodavci među viskokoobrazovanim profilima najviše traže mašinske inženjere i inženjere elektrotehnike, a traženi su i inženjeri građevine sa odgovarajućim licencama, kao I nastavnici, odnosno profesori stranih jezika i stručnjaci za finansije računovođe.\n“Kao i ostale filijale, vrlo često smo u situaciji da za navedene profile poslodavcima nudimo uslugu međuregionalnog posredovanja, a često smo i svedoci da postupak obezbeđivanja nekih profila dugo traje jer na evidenciji nemamo traženih profila. Dešava se i da ih ima u izuzetno malom broju ili nemaju odgovarajuće veštine koje zahteva poslodavac”, navode iz užičke filijale NSZ.\nU Užicu manjak konobara, Foto: EPA-EFE/CHRISTOPHE PETIT TESSON\nNa njihovom području, u kontinuitetu su traženi i radnici građevinske struke, varioci, tesari, zidari, armirači, operateri na CNC mašinama, radnici na obezbeđenju-tehničari obezbeđenja, trgovci, knjigovođe, računovođe, komercijalni radnici, mesari, pekari.\nZbog obližnjih turističkih centara, postoji stalna potreba za radnicima ugostiteljske struke, odnosno konobarima i kuvarima, roštidžijama, pica majstorima.\nDugoročna je i intenzivna potreba za šivačima i ostalim radnicima tekstilne struke, posebno na području Arilja i Bajine Bašte, ali i u drugim opštinama.\nS druge strane, najduže na zaposlenje čekaju maturanti gimnazije, neki profili poljoprivredne i šumarske struke i trogodišnja zanimanja mašinske struke.\nU oblasti ekonomije, prava i administracije, to su zanimanja daktilograf, upravni tehničar, birotehničar, inokorespodent, kulturološki tehničar i pravnik.\nMeđu njima je i veliki broj zanimanja koja su, kako navode u užičkoj filijali NSZ zastarela i prevaziđena i danas ne mogu naći mesto na tržištu rada.\nŠabac: Potrebni profesori stranih jezika, vozači, građevinci i inženjeri\nPrema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje – Filijala Šabac, do maja ove godine, registrovano je 9.997 nezaposlenih lica, od čega je 5.471 žena (54,73 odsto).\nU odnosu na mart, broj nezaposlenih smanjen je za 177 lica (1,74 odsto), a u poređenju sa istim periodom prošle godine, broj onih koji traže posao smanjen za 1.105 (9,95 odsto).\nOd ukupnog broja nezaposlenih, duže od 12 meseci (dugoročna nezaposlenost), posao traži 3.192 lica (60,55 odsto), od čega su 1.849 žene (57,93 odsto).\nUčešće lica starosti do 30 godina, u ukupnoj nezaposlenosti je 16,37 odsto (863 lica), lica između 30 i 50 godina 42,34 odsto (2.232 lica), a lica starosti preko 50 godina 41,29 odsto (2.177 lica).\nU opštini Bogatić, broj nezaposlenih, na kraju aprila 2022. godine, iznosio je 2.405, u opštini Vladimirci, do februara, nezaposlenih je bilo 841, dok ih je u opštini Koceljeva, u istom periodu, zableženo 1.479.\nFiljala u Šapcu registrovala je 98 prijava potreba za zapošljavanjem, do maja ove godine.\nPrema stepenu stručne spreme, najviše registrovanih prijava je sa III stepenom, 49 (50 odsto), I stepenom 24 (24,49 odsto) i IV stepenom 21 (21,43 odsto).\nNa evidenciji Filijale Šabac i dalje su deficitarna zanimanja građevinske struke – dipl. građevinski inženjer, saobraćajne struke – vozači, mašinske struke – mašinski tehničari, dipl. mašinski inženjeri, profesori matematike, fizike, hemije, engleskog, nemačkog i ruskog jezika.\nNovi Pazar: Nedostaju farmaceuti, lekari, profesori, ekonomisti i pravnici\nNa evidenciji nezaposlenih Nacionalne službe za zapošljavanje u Novom Pazaru nalazi se oko 23.000 osoba što je ubedljivo najviše u poređenju sa gradovima slične veličine u Srbiji.\nBroj onih koji čekaju posao konstantno raste i to najviše zbog ekonomske krize i visokog prirodnog priraštaja što ne prati otvaranje novih radnih mesta. Novi Pazar je jedan od retkih gradova u Srbiji bez direktnih stranih investicija i nove fabrike koja bi uposlila veći broj radnika.\nTako je na kraju 2018. godine posao čekalo oko 19.000 Novopazaraca, godinu dana kasnije preko 20.200, da bi tokom 2020. godine broj nezaposlenih porastao za još 2.500. Sada ih je oko 23.000.\nI pored tolikog broja nezaposlenih, pojedina preduzeća ne mogu da dođu do radnika, tako da postoje deficitarna zanimanja za kojim vlada velika potražnja.\n“Najveća je potreba za građevinskim radnicima svih profila, zidara, tesara, varioca, armirača, a do posla brzo dolaze i vozači kamiona i autobusa. Poslodavcima u Novom Pazaru fale i farmaceuti, lekari svih specijalizacija, profesori istorije, muzičkog, stranih jezika, ali i kvalitetni ekonomisti i pravnici”, kazala je portparolka filijale NSZ u ovom gradu Aida Bojadžić.\nTrećina nezaposlenih ima srednju stručnu spremu, dok posao čeka preko 1.220 visokoobrazovanih, među kojima su i dva doktora nauka.\nNovi Sad: Među najtraženijima IT stručnjaci, inženjeri elektrotehnike, mašinstva i građevine\nNa evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, na području Novog Sada trenutno je 12.711 nezaposlenih lica, što je, kako se navodi u odgovoru NZS-a dnevnom listu Danas, smanjenje od 17 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Od tog broja, 60 odsto su žene, odnosno 7.629.\nMeđu nezaposlenima do 30 godina je 17.39, a starijih od 50 godina je 38 i po odsto.\nLica bez ili sa niskim kvalifikacijama, sa I i II nivoom stručne spreme, čine skoro petinu nezaposlenih, njih 19.46 odsto. Međutim, skoro polovina nezaposlenih u Novom Sadu, prema zvaničnim podacima, njih 48, 05 odsto raspolaže srednjim nivoom kvalifikacija. Oni sa najvišim stepenom obrazovanja, odnosno VI-VIII stepenom stručne spreme, je 32 i po odsto među nezaposlenima.\nBroj nezaposlenih lica, na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, tokom prva četiri meseca ove godine je varirao, aii poredeći stanje u januaru i aprilu, primetan je blagi pad broja nezaposlenih. Na evidenciji je 31. januara bilo registrovano 13.381 nezaposleno lice, dok je taj broj do 30. aprila smanjen na 13.009.\nMeđutim, tokom februara je, u odnosu na mesec ranije, zabeležen skok u broju nezaposlenih, koji se do 28.2. popeo na 13.560, da bi do 31. marta pao 13.403.\nMeđu najtraženijim u Novom Sadu su, među visokoobrazovanim profilima, inženjeri elektrotehnike, IT stručnjaci, inženjeri elektrotehnike, mašinstva i građevine sa odgovarajućim licencama, matematičari, nastavnici stranih jezika, lekari, diplomirani farmaceuti, stručnjaci za finansije – računovođe.\nŠto se tiče profila srednjeg i nižeg nivoa obrazovanja najtraženiji su vozači, građevinski radnici svih profila, operateri na CNC mašinama, električari, kuvari, konobari, higijeničari, knjigovođe, trgovci, frizeri, radnici na obezbeđenju – tehničari obezbeđenja.\nnacionalna sluzba za zaposlavanjePosaoposlovizanimanjeBorKragujevacMajdanpekNišNovi PazarNovi SadŠabacSuboticaUžiceZaječarZrenjanin\nDruštvo • 14.06.2022. 20:30\nOd 50.000 do 320.000 dinara: Koliko koštaju školarine na fakultetima u Zrenjaninu, Zaječaru, Negotinu, Vranju, Novom Sadu, Kragujevcu, Subotici, Novom Pazaru, Užicu i Šapcu


DOGODILO SE NA DANAŠNJI DAN: Treći Rajh je KAPITULIRAO (VIDEO) | Happy BSC portal\nDOGODILO SE NA DANAŠNJI DAN: Treći Rajh je KAPITULIRAO (VIDEO)\nNaime, 9. maja 1945. godine sovjetski maršal Žukov ratifikovao je ispred Saveznika sporazum o nemačkoj kapitulaciji, koji je dan ranije u ime Trećeg rajha potpisao nemački feldmaršal Vilhelm Kajtel.\nPočev od tada, ovaj dan se svečano obeležava u velikom broju zemalja sveta, i to u Rusiji, Jermeniji, Azerbejdžanu, Belorusiji, Gruziji, Kazahstanu, Kirgistanu, Moldaviji, Tadžikistanu, Turkmenistanu, Ukrajini, Uzbekistanu i Izraelu od 2000. godine.\nNajveća parada održava se svake godine 9. maja u Moskvi, sa velikim mimohodom više roda vojske i preleta avijacije. Na toj paradi se svaki put pokažu i poslednja postignuća ruske tehnologije ali i oprema iz Drugog svetskog rata (paradu možete UŽIVO pratiti OVDE).\nŠirom Srbije se organizuju razne manifestacije, a više o tome pročitajte OVDE.\nViše o tome šta se sve događalo na današnji dan pogledajte u prilogu jutarnjeg programa "Dobro jutro, Srbijo"!


Grenel: Sporazum Srbije i Kosova rezultat je Trampovog različitog pristupa u diplomatiji | Frontal\nGrenel: Sporazum Srbije i Kosova rezultat je Trampovog različitog pristupa u diplomatiji\nU kolumni za magazin ''The Hill'', Ričard Grenel se osvrnuo na postignuti sporazum između Beograda i Prištine.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti napravili su ogroman korak ka dugoročnom rješavanju njihovog istorijskog sukoba u petak ujutru. U Bijeloj kući, pod pokrovitelјstvom predsjednika Trampa, predsjednik Vučić i premijer Hoti potpisali su posredničku obavezu za postizanje ekonomske normalizacije između naroda i vlada Srbije i Kosova.\nJoš od 2017. godine, stav SAD o sukobu između Srbije i Kosova bio je da će koraci ka ekonomskoj normalizaciji razvodniti snagu i važnost vrućihpolitičkih pitanja u tom sporu. Strane su se dogovorile o izgradnji putne i željezničke veze između svojih glavnih gradova, Beograda i Prištine. Obavezali su se na zajedničku studiju izvodlјivosti o mogućnostima povezivanja željezničke infrastrukture lukom na Jadranu. Obje strane će sarađivati sa američkom Finansijskom korporacijom za međunarodni razvoj i Izvozno-uvoznom bankom kako bi podržale ove projekte i obezbijedile finansijska sredstva za mala i srednja preduzeća. Svi ovi sporazumi omogućiće slobodniji i efikasniji protok lјudi i roba između Srbije i Kosova.\nŠto se tiče same granice, Srbija i Kosovo su se dogovorili da otvore i operacionalizuju objekat zajedničkog prelaza Merdare, da međusobno priznaju diplome i profesionalne certifikate i da se pridruže „mini-Šengen zoni“ koju su Srbija, Albanija i Sjeverna Makedonija najavile u oktobru 2019. godine. Uskoro, više nego ikad prije, Srbima i Kosovarima će biti lakše da žive, rade, trguju i uče međusobno u četvrtima, kompanijama i na univerzitetima.\nI možda najvažnije - za lјude na terenu, strane uklјučene u pregovore, kao i za istoriju i budućnost regiona - je novi sporazum o ubrzavanju napora da se pronađu i identifikuju ostaci nestalih osoba iz rata koji se završio samo prije dvije decenije. Obje strane su se obavezale da će identifikovati i primijeniti dugoročna, trajna rješenja za izbjeglice i interno raselјena lica, a svaka se obavezala da će utvrditi kontakt osobu koja će voditi ove napore u okviru svojih ministarstava, koordinirati između glavnih gradova i pružiti godišnji izvještaj o broju riješenih i neriješenih slučajeva. Sporazum takođe podrazumijeva jednogodišnji moratorijum za apliciranje za članstvo u međunarodnim organizacijama Kosova i jednogodišnji moratorijum za kampanju povlačenja priznanja Kosova od strane Srbije - dvije najveće otvorene rane u sukobu koje su sada na putu rješavanja.\nSporazum od petka odražava i dugotrajnu viziju predsjednika Trampa da se Kosovo i Srbija usredsrede na ekonomski razvoj, otvaranje novih radnih mjesta i industrijski razvoj kao preduslove za trajno rješavanje političkih sporova. Od početka je vjerovao da se povjerenje prvo gradi u procesu stvaranja prilika i budućnosti za mlade, umjesto u poravnanju rezultata, simbolizmu ili ispravlјanju istorijskih nepravdi. SAD će provesti narednu godinu sprovodeći ove nove sporazume, a narod i vlade Kosova i Srbije imaju puno povjerenje vlade SAD da ih sprovode dalјe.\nKao znak dobre volje dviju strana prema SAD, Srbija i Kosovo su se takođe obavezali u petak da će sarađivati sa određenim klјučnim prioritetima američke politike u regionu. Obje strane obavezale su se da će štititi i promovisati slobodu vjeroispovesti, uklјučujući obnovlјenu međuvjersku komunikaciju, zaštitu vjerskih lokaliteta i nastavak restitucije jevrejske imovine bez nasljednika iz vremena Holokausta. Obje strane su se saglasile da će Hezbolah u potpunosti odrediti za terorističku organizaciju i u potpunosti sprovesti mjere za ograničavanje Hezbolahovog poslovanja i finansijskih aktivnosti u njihovoj nadležnosti. Složili su se da će raditi sa vladom SAD-a na dekriminalizaciji homoseksualnosti u 69 zemalјa u kojima je to trenutno ilegalno. I, što je možda najvažnije od svega, Srbija se obavezala da svoju ambasadu u Izraelu preseli iz Tel Aviva u Jerusalim, dok je Kosovo pristalo na međusobno priznanje sa Izraelom.\nSlijedeći mirovni sporazum između Izraela i Ujedinjenih Arapskih Emirata od 13. avgusta, sporazum između Kosova i Srbije u petak da preduzmu korake ka ekonomskoj normalizaciji i eventualnom mirnom suživotu pokazuje dostignuća predsjednika Trampa i čvrsto angažovanje njegove administracije širom svijeta. Kada američka vlada daje prednost diplomatiji umjesto sili, te razumijevanju umjesto prijetnjama, svijet ima koristi od toga.\n07.09.2020. u 09:24h


Oni su tražili 17,84 miliona evra odštete jer su navodno prevareni i više od 13 godina ne mogu da grade turističko naselje na placu koji su kupili u Morinju (opština Kotor), pišu "Vijesti".\nSudija Dijana Raičković utvrdila je i da im je prvotužena država dužna, po pravosnažnosti presude, da im nadoknadi štetu u iznosu od 7.140 evra, ali je zato "Montenegroregion" obavezala da zbog izgubljenog spora državi uplati 31.050 evra troškova, i Opštini Kotor (kao drugotuženoj) dodatnih 24.300 evra.\nBivši izvršni direktor "Montenegroregiona” Aleksandr Šaporev, koji je svedočio tokom ovog sudskog procesa, najavio je žalbu Apelacionom sudu na presudu i istakao da će pravdu u Crnoj Gori tražiti sve do Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu.\nOn zamera što je dve godine vođen postupak i žali se na visinu sudskih troškova.\n"Sud nije uzeo u razmatranje kao dokaz prvo urađenu studiju vizuelnog uticaja i novo arhitektonsko rešenje. Sudija je uzela u obzir drugu tzv. HIA studiju koja u tom trenutku i dugo nakon toga nije bila predviđena zakonodavnim okvirom. Opština Kotor nije poštovala zakonom predviđene rokove na koje se obavezala ugovorom", tvrdi Šaporev.\nRusi su tužbom tražili 5,68 miliona za nadoknadu štete, a 12,15 miliona na ime procenjene izmakle koristi.\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović predsedavala je danas prvim sastankom međuresorne Radne grupe za koordinaciju, praćenje i podršku realizacije projekta izgradnje Moravskog koridora od Pojata do Preljine.\nGrad Beograd je oglasio prodaju svog dela Beograđanke po početnoj ceni od 20.654.000 evra, izjavio je danas zamenik gradonačelnika Goran Vesić. On je istakao i da je jedna od obaveza budućeg kupca da u roku od tri godine tu zgradu rekonstruiše, ali da ne sme da promeni njenu namenu.


CEMEX-u zašlo Sunce - Spriječili smo spaljivanje komunalnog otpada u CEMEX-ovim tvornicama!\nSvi ovi navodi bili su elementi tužbe Udruge Sunce kao i činjenica da se obje tvornice nalaze u zaštićenom obalnom području te da prostorni plan Splitsko-dalmatinske županije definira kako se površine proizvodnih namjena ne mogu planirati u priobalnom i otočkom području Županije, a za „postojeće proizvodne industrijske objekte ili komplekse (bazične kemijske prerađivačke industrije i sl.) koji imaju nepovoljan utjecaj na okoliš, ne može se planirati povećanje površina i drugih zahvata u ovim zonama u smislu povećanja prostornih potreba i povećanja proizvodnog kapaciteta ovih objekata, izmjena ekološki nepovoljnijih goriva kao niti obnova ili zamjena tehnološke opreme postojećeg proizvodnog kapaciteta. Na proizvodnim industrijskim objektima mogu se odobravati zahvati koji su isključivo u funkciji smanjenja nepovoljnih utjecaja na okoliš."


Incognito 19. oktobra u Domu sindikata – CLUBBING.RS\nIncognito 19. oktobra u Domu sindikata\nSeptember 14, 2013 • No Comments •Koncerti\nPredvodnici britanske acid jazz scene, grupa Incognito, nastupiće u Domu sindikata 19. oktobra, u organizaciji “My Way” koncertne agencije. Ulaznice u prodaji od utorka, 17.09, na blagajni Doma sindikata i svim Eventim prodajnim mestima.\nIncognito su pravi miljenici beogradske publike, jer se na njihovim koncertima uvek uživa u energičnom nastupu i spoju starog i novog zvuka.\nTokom 32 godine svog postojanja objavili su 15 studijskih albuma, 2 albuma sa nastupima uživo, 5 kompilacija, isto toliko remiksa i 46 singlova, među kojima su se izdvojili veliki hitovi: “Don't You Worry 'bout a Thing", "Always There", “Still a Friend Of Mine”, “Positivity” i mnogi drugi.\nUspon benda Incognito počinje 1991. godine kada su za izdavačku kuću “Talkin’Loud” objavili hit singl “Always there”, a zatim i album “Inside life”, a internacionalnu slavu donosi im naredni album “Tribes, Vibes & Scribes“ sa obradom pesme Stivija Vondera "Don't You Worry 'Bout a Thing". Na taj način Incognito postaje glavno ime i sinonim acid jazz pravca u muzici.\nNa koncertu u Domu sindikata ovaj britanski sastav promovisaće album “Surreal”, objavljen prošle godine, za koji osnivač benda, Blui Monik, kaže da izražava osećanja i stavove na jedan poseban način. Pesmama na novom albumu članovi benda Incognito su “duboko zaronili u svoju kreativnu dušu” i napravili zvuk na koji su veoma ponosni. Većinu pesama na albumu izvodi trenutni sastav koji nastupa na turnejama.\nOvo je bend koji ima izvanrednu interkaciju sa publikom, a u Beograd dolaze sa pevačicama Kejti Hektor, poznatoj po odličnom soul glasu koja je pri tom i vokalni mentor Emeli Sande, i Vanesom Hejns, pevačicom koja je tokom svoje bogate karijere sarađivala sa Chakom Kan, Van Morisonom, Anastasijom i Bilijem Oušenom.\nDetaljne informacije o bendu Incognito mogu se naći na sajtu incognito.org.uk i na društvenim mrežama:


VESA JEVROSIMOVIĆ, IT UGAO: Sami u velikom virtuelnom svetu! - Informer\nV. Jevrosimović | 30. 08. 2016.\nDa li znate koliko vremena vaše dete provodi u virtuelnom prostoru interneta i šta sve za to vreme radi?\nDa li znate koliko vremena vaše dete provodi u virtuelnom prostoru interneta i šta sve za to vreme radi? Čak i ako nemate decu školskog uzrasta, siguran sam da na svakom koraku u gradu viđate mlade ljude zagledane u ekran pametnog telefona ili tableta. Zapitate li se ponekad čime se to oni tačno bave, koje onlajn servise koriste, sa kim komuniciraju?\nAko je vaš iskren odgovor na pitanja iz uvoda "ne", onda verovatno pripadate ne baš maloj grupi roditelja koji su "digitalno nepovezani" sa svojom decom. Pritom ne mislim na to da niste prijatelji na Fejsbuku ili da ih ne pratite na Instagramu. Ova vrsta nepovezanosti odnosi se na to da nemate informaciju o svim njihovim onlajn nalozima i aktivnostima na mreži.\nNedavno je u SAD sprovedeno istraživanje na ovu temu, kada je i skovan izraz "digitalna nepovezanost".\nPrema nalazima Nacionalne alijanse za sajber-sigurnost, gotovo tri četvrtine roditelja nema punu sliku o životu svojih najmlađih u virtuelnom svetu. Zanimljivo je pritom da je više od polovine roditelja ubeđeno da im deca sve govore i da imaju punu kontrolu.\nE sad, tinejdžeri će uvek biti tinejdžeri i u njihovoj je prirodi da žele samostalnost, da se ponašaju buntovno i da kriju informacije od roditelja. To je sastavni deo sazrevanja i učenja o svetu oko njih. Dodatni problem u modernom digitalnom društvu je to što postoji još jedan, gotovo paralelan svet. O tom svetu, nažalost, ni odrasli ne znaju dovoljno i nisu ga uvek svesni. Posledično, ne mogu ili ne žele da na odgovarajući način pripreme mlade za sve što ih tamo čeka - bilo lepo ili ružno.\nŠta je pouka? Rekao bih da je neophodno da se odrasli upoznaju sa sajber-svetom i da ga razumeju, a onda da pronađu način da decu upozore na pravila ponašanja i potencijalne opasnosti koje se tamo kriju. Sve ostalo je stvar poverenja između roditelja i dece - poverenja koje se gradi strpljenjem, razumevanjem i posvećenošću tokom čitavog života.\nDa gospodine , poverenje . I vreme koje roditelji ,,nemaju ,, za svoju decu.


25. 11. 2021. u 09:59 0 komentara 109 prikaza


Auto magazinalfa romeo crossover Archives - Auto magazin\nPočetna strana » alfa romeo crossover\nTag "alfa romeo crossover"\nAlfa Giulia i Stelvio NRING: demonstracija moći\nJoš od kad je otvoren 1927. Nirburgring je predstavljao suštinu automobilskih trka: jedinstveni položaj staza koje vode kroz šume, beskrajne krivine, razne prepreke na putu, usponi i silazi kao i njegova popularnost učinili su ovu nemačku stazu obećanom zemljom za ljubitelje, ali i za epske poduhvate. Mnogobrojne stranice istorije „zelenog pakla“ duge skoro jedan vek uključuju i uzbudljive uspehe modela Alfa Romeo koji je održao svoj mit kroz pregršt pobeda i upečatljivih rekorda na Nirburgringu. Alfa Romeo Stelvio Quadrifoglio, prvi SUV u istoriji brenda, drži rekord u svom segmentu jer je prešao 20.832 kilometara staze Noršlajfe za 7 minuta i


SEEbiz.eu / HR / Gujaničić: Telekom Srbija će biti prodat ispod cene\nTelekom Srbija Nenad Gujaničić OTE Telekom Austria Aerodrom Nikola Tesla\nDatum objave: 20.06.2014. - 16:05:28\nBEOGRAD - Telekom Srbija će verovatno biti prodat po nižoj ceni nego što je na ranije raspisanom tenderu ponudio Telekom Austria, ocenio je danas projekt menadžer "Vajs brokera" Nenad Gujaničić i dodao da Telekom sada vredi oko 1,5 miijardi evra.\n"Pre tri godine je Telekom Austria ponudio 900 miliona evra za 51 odsto akcija u domaćem operateru. Tada je Vlada Srbije za taj procenat tražila 1,4 milijarde evra, a danas ta kompanija nije ništa bolja, manje je investirano u razvoj i više je zadužena", rekao je Gujaničić na predstavljanju rang liste banaka i osiguravajućih društava koju organizuje časopis Biznis i finansije.\nOn je podsetio da je Telekom otkupio 20 odsto svojih akcija od grčkog OTE-a, za šta je uzeo veliki kredit koji, kako kaže, i dalje nije otplatio.\nGujaničić je rekao da se ovih dana često priča o privatizaciji Telekoma, Dunava i Aerodroma Nikola Tesla, ali je poručio da je samo mit da će se prikupiti ogromni prhodi od privatizacije tih preduzeća.\nOn je kontatovao i da domaćih firmi za privatizaciju nije ostalo puno, ali je problem što se vrednuju po diskontnim cenama, čemu doprinosi loša makroekonomska situcija i loša investiciona klima.


Kragujevac Član od: 14.02.2012 Ocenite\nWurth master srafilica\nSve je u redu, od komunikacije do pakovanja i isporuke, tačan i odgovoran čovek.\nSvaka preporuka, a saradjivaćemo i u buduće.\nMetal detektor, ocena 10+ , ispostovan svaki dogovor! ! U vezi detektora sta reci, odradjen perfekno! ! Svaka cast, covek za saradnje u svakom slucaju! !\nWomax srafilica neispravna\nClan vrlo korektan, svaka preporuka za saradnju! !\nSve po dogovoru brza i laka saradnja za clana 10++++\nSve preporuke za Milančeta, brza i laka realizacija u par poruka. Član 10++++++\nPoliuretanska smola crne boje, pakovanje 0,5 i 1kg\nSve preporuke, covek za svaku saradnju.\nBrusilica Bosch odlicna\nSve kao po dogovoru i sve pohvale za pakovanje\nIzuzetno profesionalan prodavac sa velikim znanjem i iskustvom, lak i brz dogovor. Sve preporuke! Siguran sam da ćemo nastaviti saradnju!\nOdlican detektor, neverovatan odnos cene i kvaliteta!\nPlocice (PCB) za metal detektor\nPonovljena odlična saradnja, brz dogovor, svaka čast.\nMetal detektor VLF 2 tona\nBrz dogovor i saradnja! Bezprekoran clan, svaka preporuka za saradnju! 10++++++++\nSonda za detektor Minelab ts 1000\nVillager za pranje pod pritiskom neispravno\nUspesna saradnja, I vise od ocekivanog za ovog clana od mene 10+\nCovek od reci. .sve po dogovoru od mene 10+\nDetektor metala Classic 28cm sonda\nEhh kad bi svi bili kao Milan, svet bi bio mnogo bolje mesto.


Makart | Knjiga: NAŠI - Sergej Dovlatov | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nKontroverzni ruski pisac Sergej Dovlatov bio je prinuđen da emigrira u Ameriku. Ipak, mnoga njegova dela inspirisana su Rusijom. U romanu Naši, Dovlatov piše istoriju svoje porodice od Staljinovog vremena do danas.\nRoman Naši Sergeja Dovlatova predstavlja svojevrstan porodični album glavnog junaka-autorovog dvojnika, koji oslikava četri generacije, ispunjen upečatljivim likovima, koji u svakoj prilici svojim ponašanjem odudaraju od uobičajenog i bude simpatije i po koji osmeh. Ujedno je i ironičan prikaz života u Sovjetskom Savezu od Staljina pa do danas.\nNAŠIKupci ove knjige kupili su i...\nNAŠIPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


Instagram omogućio direktno slanje fotki i video zapisa drugim korisnicima Instagram omogućio direktno slanje fotki i video zapisa drugim korisnicima – Personal magazin\nKako prenosi AndroidRevija.coma, Instagram je u Njujorku juče otkrio nekoliko velikih novosti vezanih za njihov servis za deljenje fotografija. kao što je i očekivano, Instagram je omogućio dodatnu privatizaciju fotografija i videa…\nKako prenosi AndroidRevija.coma, Instagram je u Njujorku juče otkrio nekoliko velikih novosti vezanih za njihov servis za deljenje fotografija. kao što je i očekivano, Instagram je omogućio dodatnu privatizaciju fotografija i videa kroz novu funkciju Instagram Direct.\nInstagram Direct omogućava korisnicima da šalju foto i video poruke direktno drugim korisnicima. Vašu multimedijalmu poruku možete poslati jednoj osobi privatno ili na adrese do 15 drugih korisnika.\nOva druga opcija može biti korisna za deljenje sadržaja sa saradnicima ili sa širom familijom. za razliku od sličnih funkcija na drugim servisima koji ograničavaju konverzaciju samo na prijatelje i pratioce, kod Instagram Directane morate pratiti određenu osobu da bi ste joj mogli poslati ovaj svojevrsni MMS.\nOve poslate i primljene poruke smeštaj use u centralno poštansko sandučeInstagram Inbox. nakon slanja poruke, korisnici će moći da vide koji primaoci su videli poruku i koji su je “lajkovali”. Takođe, kak ose dodaju, prikazuju se i komentari na ove poruke.\nInstagram omogućio direktno slanje fotki i video zapisa drugim korisnicima was last modified: December 18th, 2013 by Redakcija\ndruštvene mrežeInstagramInstagram Direct


8 MANIRA koje deca moraju da nauče od RODITELJA - Bizlife.rs\n10:48 Beograd, 04/07/2017\nSaosećanje i obazrisvost su važne životne lekcije koje mnogo znače u životu. Bake i deke su naročito važan deo odrastanja i bitno je da vaša deca nauče da poštuju ljude koji ih odgajaju i brinu o njima i koje ta deca vole, kako bi jednog dana poštovali učitelje, šefove i druge fiture od autoriteta.\n’Ej’ i ’Ti’ nisu najbolji način da se dete obraća nekome. Podstičući dete da se obraćaju ljudima po imenu unapređujete njegovu poslovnu interakciju jednog dana. Oslovljavajući nekoga po imenu pokazujete da poštujete nečiju individualnost.\nŠkolski sistem koji danas postoji odavno je zastareo, a deca su postala kao roboti. Vreme je da dobro razmislite o odabiru škole\ndeca roditelji vaspitanje maniri


Natječaj za predavače za edukativnu elektroničku platformu - ZATVOREN - Hrvatska liječnička komora\nHrvatska liječnička komora objavljuje poziv na javno nadmetanje s ciljem sklapanja ugovora o djelu za poslove - Izrada i održavanje predavanja koja će biti snimljena za polaznike projekta „Kontinuirano stručno usavršavanje liječnika opće/obiteljske medicine“.\nHrvatska liječnička komora provodi projekt „Kontinuirano stručno usavršavanje liječnika opće/obiteljske medicine“, financiran od strane Europske unije iz Europskog socijalnog fonda. Procijenjena vrijednost projekta je 29.981.200,00 kn, a predviđeno trajanje do prosinca 2023. godine.\nU sklopu projekta planirana je izrada edukativne elektroničke platforme na kojoj će polaznici moći pregledati snimljeni edukativni sadržaj – predavanja.\nOsnovom ovog javnog nadmetanja Hrvatska liječnička komora će sklopiti ugovore o djelu za izradu i održavanje predavanja koja će biti snimljena (audiovizualno snimanje) i postavljena na edukativnu elektroničku platformu. Na natječaju se bira maksimalno 60 ponuditelja za 60 grupa nabave. U 60 grupa nabave je raspoređeno ukupno 112 predavanja. U pojedinoj grupi nabave je jedno do tri predavanja.\nUkupna vrijednost nabave je 728.000,00 kn podijeljeno u 60 grupa.\nObrazac izjave ponuditelja za fizičku osobu\nObrazac izjave ponuditelja za pravnu osobu\nPredložak ugovora o djelu\nOdluke o odabiru najbolje ponude\nOdluke o poništenju postupka nabave


Bilje i Zdravlje | Nežna jela bolest tera\nVioleta Popov, dipl. ph\nAko se topao pije u krevetu, deluje na jače izlučivanje znoja. Vrlo je efikasan i u suzbijanju prolećnog umora, kada u organizmu dolazi do pomanjkanja vitamina C. Redovnim uzimanjem ovoga čaja može da se prebrodi avitaminoza C.\nMOĆNA KLEKA JAČA OD LEKA\nKleka je izvanredna za razne plućne bolesti i želudac\nObična kleka, ili borovica (Juniperus communis), zauzima značajno mesto u narodnoj medicini. Zanimljivo je da u zavisnosti gde raste, može da bude patuljasta, ali i da dosegne 7 metara.\nListovi su igličasti, u početku svetlozelene boje a kasnije tamniji, sa plavkasto belom linijom po sredini gornje strane. Nije zahtevna biljka pa raste i na kamenitim i kraškim terenima.\nSvi delovi oslobađaju karakterističan, fin miris, a i drvo, i iglice pri sagorevanju daju miris balzama. Ukus bobica je gorko-slatkast i mirisan.\nObična kleka je u celosti lekovita, posebno njeni plodovi. Sakupljaju se od jeseni, pa sve do zime i suše na provetrenom mestu. Na isti način se ostavljaju i osušene iglice i vrškovi grančica, ali se prethodno sitno iseckaju.\nOd brojnih lekovitih sastojaka najvažnije je eterično ulje koje leči infektivne plućne bolesti, vlažne plućne gangrene, kao i teške tuberkulozne procese na plućima.\n* 1 kašičica dobro zgnječenih plodova popari se u 1 šolji vrele vode i ostavi pokriveno 5 do 10 minuta, procedi i pije dnevno do 2 šolje, zaslađeno kašičicom meda, ili šećera\nAko se ovaj čaj pije zbog oboljenja želuca i creva, ili dijabetesa, ne treba ga zaslađivati.\nOni sa osetljivim bubrezima ne smeju da piju čaj od kleke, zbog mogućeg nadražaja, ili upale bubrega, kod kojih dolazi do izlučivanja belančevina i krvi u mokraću.\n* 1/2 kg klekinog ploda kratko prokuvati u 3 l vode, zgnječiti ih i još jednom prokuvati uz dodavanje vode po potrebi, pa prokuvanu masu procediti kroz sito i ostaviti da se ohladi, da bi mu se dodalo toliko meda koliko da se se napravi sirup\nOstaviti u dobro zatvorenim teglama.\n* terapija počinje sa 5 sažvakanih plodova 1. dana i nastavlja svakog dana sa plodom više dok se ne dostigne 15 plodova, a onda se broj na isti način smanjuje do 5 plodova dnevno\nŽvakanje plodova kleke otklanja žgaravicu. Kod bolesti jetre i čireva na želucu, žvaće se ujutru 3 do 5 plodova natašte, a doručkuje tek nekoliko sati kasnije.\nPrva asocijacija kad se pomene jela je da se kiti pred Novu godinu i da pod svoje zimzelene skute prima poklone kojima se najviše raduju deca, a retko kad se ovo drvo povezuje sa lekovitim delovanjem. Ali...


Objektivno1 :: Čačak :: Štab za vanredne situacije Čačak: Službe spremne za ledeni talas\nNaslovna | Region | Čačak | Štab za vanredne situacije Čačak: Službe spremne za ledeni talas\n31. 12. 2014. Čačak\nŠtab za vanredne situacije Čačak: Službe spremne za ledeni talas\nSve javne službe u Čačku spremne su za ledeni talas koji će tokom novogodišnje noći stići u Čačak, zaključeno je na današnjoj sednici Gradskog štaba za vanredne situacije.\nIma dovoljno agregata I sve slućbe će kontinuirano pratite šta se događa na terenu. Dežuraju ekipe u JKP Vodovod i JKP Čačak, kazao je Vojislav Ilić, komandant Gradskog štaba za vanredne situacije.\nNa sednici je rečeno za je tokom prethodne noći potrošeno više od 20 tona soli, a da na lageru ima još oko 120 tona. Prema rečima Ljubomira Sikore, direktora JKP Komunalac, naručeno je još oko 200 tona soli.\nNebojša Jelušić, tehnički direktor JP Gradac kaže da su sve ulice prohodne i da je nastavljeno uklanjanje snega sa svih saobraćajnica. Ekipe su spremne i odmah intervenišu na mestima koja su kritična, kazao je Jelušić.\nOčekuju da će najavljena temperatura prema prognozi nadležnih službi koja će se kretatati noćas od – 20 do -15 biti dočekana bez problema, istakla je Bojana Ikodinović, načelnica Gradskog štaba za vanredne situacije.


EU kažnjava proizvoðaèe, a plaæaju kupci - B92\nEvropska komisija æe od 1. januara 2020. godine kažnjavati proizvoðaèe automobila za svaki prekobrojni gram ugljendioksida (CO2) iznad zacrtanog proseka od 95 grama po preðenom kilometru, i to iznosom od 95 evra po gramu.\nponedeljak, 21.10.2019. | 17:30\nTo proizlazi iz rigorozne Uredbe o utvrðivanju standardnih vrednosti emisije CO2 za nove automobile i nova laka privredna vozila, piše Jutarnji list.\nTom Uredbom EK od proizvoðaèa automobila traži da proseèni automobili prodati na tržištu Evropske unije veæ sledeæe godine emituju 95 g/km, a samo pet posto prodatih vozila moæi æe da ima veæu emisiju CO2 od zacrtane.\nSve to vodi i ka poskupljenju cena novih automobila jer trgovci neæe sami moæi da kompenzuju kazne, navodi Jutarnji.\nPrema proceni konsultantske kuæe "Euler Hermes", cena novog automobila veæ æe u 2020. godini u proseku porasti za 2,6 posto, što je tek poèetak talasa poskupljenja.\nProseèna emisija CO2 kod dizel automobila je 121,5 g/km, i vrlo su blizu emisiji iz benzinskih vozila koja iznosi 123,4 g/km.\nDalje se dodaje da je od 2010. do 2016. godine beležen konstantan pad proseène emisije CO2 iz putnièkih automobila za gotovo 22 g/km, ali da se 2017. emisija poveæala za 0,4 g/km, a prošle godine za 2,0 g/km.\nNeki od glavnih èinilaca koji doprinose poveæanju emisije novih putnièkih automobila u 2018. su rastuæi udeli benzinskih automobila u novim registracijama, pogotovo u segmentu SUV vozila koja troše više goriva i emituju više CO2.\nProseèna emisija CO2 novih automobila prodatih u EU tokom 2018. bila je 120,6 g/km, a ako tako bude i 2020., proizvoðaèi æe morati da plate ogromne kazne.\nProcene struènjaka govore o kaznama èiji se iznos kreæe od 20 pa do 35 milijardi evra, a iznosi kazni æe se izraèunavati na osnovu broja prodanih, a ne proizvedenih automobila.\nEU, pored toga, nakon 2021. godine nastavlja da "steže kaiš", pa æe ciljeve emisije CO2 do 2025. godine smanjiti za 15 posto, a do 2030. smanjenje bi trebalo da iznosi 37,5 posto.\nPrema predviðanjima konsultantske kuæe "PA Consulting", 2021. godine, kada æe proizvoðaèi automobila morati u celoj svojoj floti da imati proseènu emisiju od 95 g/km, uslove Evropske unije ispuniæe Toyota, Volvo, alijansa Renault-Nissan-Mitsubishi, vozila marke Ford i Fiat imaæe veæu emisiju CO2 pa æe plaæati penale, dok æe PSA i Folksvagen biti na granici.\nFiat-Chrysler pokušava da se dogovori sa Teslom da plati stotine miliona dolara kako bi prodati elektrièni automobili tog proizvoðaèa ušli "pod kapu" italijanskog diva.\nKako je ta strategija dopuštena Uredbom, Fiat bi tako izbegao plaæanje mnogo veæih kazni EU. Strože norme Evropske unije mogle bi da dovedu i do toga da se kupci okrenu kupovini polovnih automobila.\nNa rabljena vozila se Uredba ne odnosi, pa æe njihova cena verovatno još više odskakati u odnosu na nove automobile. Jutarnji dodaje da je samo tokom 2018. godine u Hrvatsku uvezeno 80.648 polovnih automobila, a prodato 61.289 novih.\nKvarovi koji mogu da iznenade vlasnike starijih automobila\nKoliko traje garancija na koroziju i da li je auto u tom periodu potpuno zaštiæen od rðe


Pravo distribucije robe - Stojković Advokati\nPut robe od proizvođača do krajnjeg potrošača jako često može biti dug. kako je često skopčan sa velikim brojem međusobnih odnosa aktera, regulisanje zahteva posebnu pažnju kako niko od učesnika ne bi bio oštećen, a svi međusobno imali jasno određena prava i obaveze, na takav način da celokupno poslovanje ostane u granicama zakona.\nAdvokati kancelarije Stojković upoznaće vas sa optimalnim modelima poslovanja, upozoriti na ozbiljne rizike i posledice i kako bi postavili okvire za zaključenje ugovora o distribuciji, franšizi ili drugog ugovora.\nOsim prava intelektualne svojine i konkurencije koja su značajna i za pravne poslove distribucije, sa našim pravnim timom se možete savetovati oko izlaznih strategija ukoliko se nalazite u ugovornom odnosu i poslovnom lancu distribucije koji ne odgovara vašem trenutnom poslovnom modelu i planovima.


Deveti književni konkurs „Vukašin Conić“ za kratku priču - Infostud | NajStudent.com\nDeveti književni konkurs „Vukašin Conić“ za kratku priču\nPrva - 20.000 din, druga - 15.000, treća - 10.000\nPorodica književnika Vukašina Conića (1935 – 1980), autora romana Daleki beli putevi, Pre zore; zbirke priča Ukus zemlje i Spomenik… u saradnji sa Leskovačkim kulturnim centrom raspisuje deveti konkurs za kratku priču.\nNa konkurs se mogu slati neobjavljene, originalne priče svih žanrova, napisane na srpskom jeziku.\nAutor može poslati najviše tri priče.\nPriče dužine do 90 redova (6.000 karaktera bez proreda), potpisane šifrom, poslati u tri primerka na adresu: Leskovački kulturni centar, (sa naznakom – Za Konkurs Vukašin Conić), Bulevar oslobođenja 101, 16000 Leskovac.\nU posebnoj koverti poslati rešenje šifre, adresu, broj telefona i e mail.\nRadove slati do 15. septembra 2018. godine.\nNagrade će biti uručene tokom oktobra 2018. godine.


19.07.2012. - 11:45\nMOL, istraživanje nafte i plina, Kazahstan, Kurdistan, KazMunaiGaz\nMađarska naftna i plinska tvrtka MOL je potpisala sporazum s kazahstanskom naftnom tvrtkom Kazmunaigaz EP o kupovini udjela od 49% u istraživačkoj koncesiji North Karpovsky. Polje se nalazi 40 km sjeverozapadno od Uralska, u okolici MOL-ovog polja Fedorovsky. Područje koje pokriva koncesija iznosi 1670 km2. Procjene KMG-a govore da bi polje moglo dati 240 mil. bbl ekvivalenta nafte.\nIstodobno je nezavisna naftna tvrtka Gulf Keystone Petroleum objavila nove i znatno veće procjene za buduću proizvodnju s polja Shaikan u Kurdistanu. Ranije je bilo procijenjeno da bi polje moglo dati 8 mlrd. bbl nafte, a sada se procjena podigla na 13,4 mrld. bbl. To je dobra vijest i za MOL koji je partner na projektu s 20% udjela, javlja mađarski portal 'Portfolio.hu'.


DODIK: Treba nam drugi lijek za BiH, ovaj što guraju Amerikanci je pogrešan - Glas Zvornika\nDODIK: Treba nam drugi lijek za BiH, ovaj što guraju Amerikanci je pogrešan\nBEOGRAD – Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je, povodom poziva i prijetnji sankcijama i ukidanjem investicija zbog namjere Republike Srpske da vrati nadležnosti, da ni Srpska nije bez kontramjera.\n“Možda će neki pokušati da ismiju ovo što ću reći, ali ni Srpska nije bez kontramjera. Ako NJemačka uvede sankcije, uzvratićemo. Nisam slijep da ne znam šta su Amerika i NJemačka. Ali moja poruka je – pretjerali ste. Sve ste učinili da zamrzimo BiH, a nikada je nismo ni voljeli”, rekao je Dodik.\nOn je odbacio navode da bi građani ili cijela Republika Srpska mogli da budu u problemu, te dodao da nije zabrinut, kao da ni narod ne treba da brine.\n“Ne apsolutno. Razumijem da je u svijesti ostalo sjećanje na sankcije, u kojima su nas hermetički zatvorili. Toga sada više nema. Hoće li tamo neko nešto reći, to nas pretjerano ne zanima”, rekao je Dodik za “Politiku”.\nOn je naglasio da svih ovih godina zapadni investitori nisu stajali u redu i da Srpska ima svoje prijatelje koji su i do sada investirali, te da Republika Srpska neće izgubiti ulaganja.\nŠto se tiče ekonomije, Dodik je rekao da je za Srpsku problem pandemija korona virusa, a ne prijetnje sankcijama.\nPovodom zahtjeva lidera SDA Bakira Izetbegovića Kristijanu Šmitu, kojeg Republika Srpska ne priznaje za visokog predstavnika, najava sankcija i prijetnji da neće biti investicija u Srpsku, Dodik je rekao da su Bošnjaci naučili da njima neko upravlja, a da Srbi ne trpe tutore.\nOn je naveo da Velika Britanija i Brisel napadaju mađarskog premijera Viktora Orbana i turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana da su autoritarni lideri, a onda isti ti šalju u BiH Šmita, bez odluke Savjeta bezbjednosti UN i proglašavaju ga “visokim predstavnikom”.\n“Pa na šta to liči? Poželio bih dobru zabavu Šmitu i Izetbegoviću. Nijedna odluka Šmita ne važi, on u BiH nije došao kako to predviđa Dejtonski sporazum. On može da se bavi nekim pisanijama, ali to više nikog ne interesuje”, rekao je Dodik.\n“I onda se pojave oni i stranci sa licemjernom prijetnjom da nećemo imati investicije zbog aktivnosti koje vodimo, a kojima u suštini branimo naš razvoj”, rekao je Dodik, te podsjetio na zaustavljanje projekta gradnje hidrocentrale “Buk Bijela”, osporavanja gradnje aerodroma u Trebinju, gasovoda…\nDodik je rekao da Srpska ima finansijere i sve spremno za te projekte, a da pokušavaju da to spriječe, te postavio pitanje – zašto da Srpska živi sa takvim koji pokušavaju da je spriječe?\n“Treba nam drugi lijek za BiH, ovaj što guraju Amerikanci je pogrešan. Možda bi najbolje rješenje bilo deangažman Amerike ovdje. Sve bi riješili za 24 časa, mirno”, naveo je Dodik.\nOn je kao spekulacije odbacio izjave pojedinih međunarodnih predstavnika sa Zapada da planovi Srpske “predstavljaju udar na BiH, pa čak i prijetnju miru”.\nDodik je rekao da je činjenica da se u Ustavu BiH nigdje ne može naći da je BiH nadležna za odbranu, pravosuđe, izuzev Ustavnog suda BiH, čije postojanje niko ne spori, ali je i te kako problematičan način njegovog rada i imenovanje sudija u taj sud, koji se pokazao kao spekulativan.\nOn je rekao da u Aneksu 10 piše da se visoki predstavnik, dakle samo jedan, bira na godinu dana, ali da već tri decenije on mijenja ustave, donosi zakone i to podvalom, odnosno donosi odluke kojima proglašava zakone.\n“Ubijeđeni smo da to možemo da objasnimo cijelom svijetu. Naravno, postoje osobe koje su kršile Ustav”, naveo je Dodik.\nOn je dodao da su “oni okupljeni oko američke administracije, nekih struktura Brisela i nekih država, NJemačke koja šalje čovjeka i predstavlja ga kao visokog predstavnika, a nije imenovan u Savjetu bezbjednosti UN”.\n“Takvi jesu protiv nas, pa se drže stereotipa, čak i kada razumiju ovo što pričamo”, rekao je Dodik.


Momčilo Perišić – nije ratni zločinac, da li je špijun? | Politika | DW | 04.02.2021\nMomčilo Perišić – nije ratni zločinac, da li je špijun?\nPrvostepena presuda Višeg suda u Beogradu će, osim Momčilu Perišiću, biti izrečena i nekadašnjim pripadnicima Vojske Jugoslavije (VJ) Miodragu Sekuliću i Vladanu Vlajkoviću. Oni su optuženi da su poverljiva dokumenta dostavljali Perišiću, koji ih je, kako tvrdi Više javno tužilaštvo, predao američkom diplomati Džonu Dejvidu Nejboru.\nO toku suđenja, koje je trajalo više od četiri godine, javnost u Srbiji ne zna gotovo ništa. Od samog početka, postupak bio je zatvoren za javnost. Predsednica sudskog veća Nataša Albijanić takvu odluku je 2016. godine obrazložila zahtevom Generalštaba Srbije i Ministarstva odbrane da sadržaj pojedinih dokumenata javnosti ne bude otkriven.\nZbog toga se priča o „najvećoj špijunskoj aferi u Srbiji”, kako neki nazivaju taj slučaj, u javnosti svodi na to kako je pre gotovo 20 godina izgledalo Perišićevo hapšenje – uz podsećanje na sukob Vojislava Koštunice i Zorana Đinđića, koji je u tom kontroverznom događaju tada dobio još jednu svoju potvrdu.\nNiko nije znao za hapšenje\nMomčilo Perišić uhapšen je 14. marta 2002. godine u motelu „Šarić ” na Ibarskoj magistrali, gde je sedeo sa službenikom američke ambasade sa diplomatskim statusom, Džonom Dejvidom Nejborom.\nPerišić je tada bio potpredsednik Vlade Srbije zadužen za bezbednost, a prema izjavama tadašnjih najviših predstavnika vlasti, o njegovom hapšenju niko baš ništa nije znao. Tadašnji premijer Srbije Zoran Đinđić je, posle Perišićevog hapšenja, oštro kritikovao Upravu bezbednosti VJ, jer je pet meseci unazad imala saznanja o njegovom aktivnostima, ali te informacije nije podelila s predstavnicima vlade.\nĐinđić je od Vojislava Koštunice, tadašnjeg predsednika SR Jugoslavije, zatražio da smeni Acu Tomića sa mesta načelnika Uprave bezbednosti VJ, a od Perišića da podnese ostavku, i dodao da mu sve liči na pokusaj udara na tadašnju Vladu Srbije.\nPerišićevu ostavku zatražio je i Vojislav Koštunica, uz komentar da su državni organi trebalo ranije da budu obavešteni o hapšenju, ali je i odbacio sve optužbe koje su u vezi s tim upućene na račun ljudi iz njegovog kabineta.\nPerišić, koji je iz pritvora pušten dva dana posle hapšenja, odmah je i podneo ostavku, a Aco Tomić ostao je na funkciji načelnika SVB. Smenjen je početkom aprila 2003. godine, posle ubistva Zorana Đinđića, a ubrzo i uhapšen u akciji „Sablja“, da bi bio pušten na slobodu posle tri meseca pritvora. Osam godina kasnije saslušan je jer se sumnjičio i da je skrivao nekadašnjeg haškog optuženika, a danas, (u prvom stepenu) osuđenika za ratne zločine, Ratka Mladića.\nO Džonu Dejvidu Nejboru se malo zna. Pošto je posle hapšenja na Ibarskoj magistrali pušten iz pritvora, otišao je iz Srbije, a u medijima se pojavila vest je američki diplomata zapravo bio šef CIA za Balkan. Kasnije je objavljeno da je poginuo u Mađarskoj, a posle toga da je vest o njegovoj pogibiji izmišljena i namerno plasirana. Otada se u javnosti on gotovo i ne pominje.\nPostupak protiv Momčila Perišića za špijunažu počeo je 2004, ali je godinu dana kasnije prekinut, pošto je on otišao u Hag, gde mu se spremalo suđenje za ratni zločin.\nUbrzo pošto se 2005. godine predao Haškom tribunalu, Perišić je pušten na privremenu slobodu do početka suđenja, koje je počelo tri godine kasnije. Prvostepena presuda, kojom je osuđen na 27 godina zatvora, donesena je 2011. godine.\nMomčilo Perišić tokom suđenja u Hagu\nPretresno veće Haškog tribunala je Perišića, koji je funkciju načelnika Generalštaba Vojske Jugoslavije obavljao između 1993. i 1998 godine, proglasilo krivim za pomaganje i podržavanje zločina u Sarajevu i Srebrenici, kao i za raketiranje Zagreba. Tada je ustanovljeno da je pod njegovim nadzorom Vojska Jugoslavije obezbeđivala logističku i kadrovsku pomoć Vojsci Republike Srpske (VRS) i Srpskoj Vojsci Krajine (SVK).\n„General Perišić redovno je podsticao Vrhovni savet odbrane da produži sa ukazivanjem obimne logističke pomoći VRS i SVK, naglašavajući da neće biti u stanju da ratuju ukoliko im se ne pruži znatna logistička podrška ”, navedeno je u prvostepenoj presudi Haškog tribunala.\nPretresno veće ustanovilo je da nije dokazana efektivna kontrola Momčila Perišića nad pripadnicima VRS koji su počinili zločine u Sarajevu i Srebrenici, ali je i naglasilo da je bio obavešten o zločinima VRS u Sarajevu, kao i da je pre jula 1995. u Srebrenici bio upoznat sa činjenicom da je VRS sklona napadima na civile.\nPerišić je prvostepenom presudom proglašen krivim i za granatiranje Zagreba, jer svoje podređene koji su u tom gradu izvršili zločin nije kaznio, iako je bio obavešten o oba raketna napada na glavni grad Hrvatske.\nDve godine kasnije, Žalbeno veče Tribunala u Hagu, sa sudijom Teodorom Meronom na čelu, oslobodilo je Perišića po svim tačkam optužnice, uz obrazloženje da pomoć koju je VRS dobijala od Vojske Jugoslavije nije bila upućena u cilju pospešivanja krivičnih dela VRS u Sarajevu i Srebrenici, već samo – „ukupnih ratnih namera VRS“.\nMomčilo Perišić nije odgovoran ni za to što nije kaznio pripadnike Vojske Jugoslavije koji su učestvovali u granatiranju Zagreba, navelo je tada Žalbeno veće, jer, rekao je sudija Meron, na dan granatiranja nije imao efektivnu kontrolu nad njima. Odmah po izricanju drugostepene presude, Perišić je iz pritvora u Ševeningenu pušten na slobodu.\nPonovo u sudu\nTri godine kasnije ponovo se našao na optuženičkoj klupi, jer je postupak koji je protiv njega obustavljen uoči njegovog odlaska u Hag u Beogradu ponovo pokrenut.\nOd početka pokretanja postupka za špijunažu Perišić je negirao krivicu i u svojim nastupima u medijima naglašavao da je cilj njegovog hapšenja bio da se on ukloni sa političke scene, kao da su smešne optužbe da je on sa „trećerazrednim službenikom ambasade SAD“ hteo da izda interese zemlje.\n„Ne treba zaboraviti da je Perišić tokom ratnih dejstava u Bosni bio načelnik Generalštaba i u vezi s Mladićem. Verovatno je tog Džona Dejvida zanimala umešanost Vojske Jugoslavije u taj sukob, od Zadra do Mostara. U svakom slučaju, Perišić se, kao što se videlo, osilio, zaboravio šta znači predavanje tajnih dokumenata neovlašćenoj osobi i tako zagazio u vode špijunaže. Da li se radi o dokumentima koja su vojna tajna, utvrdiće sudski veštaci u eventualnom procesu“, napisao je 2002. godine u svom komentaru novinar nedeljnika „Vreme“ Jovan Dulović.\nProces je počeo punih 14 godina kasnije, a njegov epilog biće poznat sutra, u petak 5. februara, na izricanju presude u zgradi Specijalnog suda Beogradu.\nKljučne reči Momčilo Perišić, špijunaža, suđenje, presuda, zatvor, general, Srbija\nTrajni link https://p.dw.com/p/3orex\nStanišić i Simatović: Poslednji čin 29.06.2021\nU sredu se u Hagu izriče presuda šefovima Državne bezbednosti Srbije, Jovici Stanišiću i Frenkiju Simatoviću posle ponovljenog suđenja. Na prvom suđenju, poništenom na žalbu tužilaštva, oslobođeni su svake krivice.\nPresuda Ratku Mladiću: U BiH jedni slave pravdu, drugi ratnog zločinca 08.06.2021\nReakcije u BiH na presudu kojom je ratni zločinac Ratko Mladić osuđen na doživotnu robiju su podeljene. Preživele žrtve zločina uglavnom zadovoljne presudom.\nHaški sud osudio je danas nekadašnje čelnike Službe državne bezbednosti Srbije - Jovicu Stanišića i Franka Simatovića - na po 12 godina zatvora zbog zločina nad nesrpskim stanovništvom 1992. godine.


Sud u Hagu: Kina nema istorijska prava u Južnom kineskom moru - 12.07.2016, Sputnik Srbija\nKina nema pravnu osnovu za polaganje „istorijskih prava“ na ostrva u Južnom kineskom moru, zaključio je danas Stalni arbitražni sud u Hagu, u presudi o sporu... 12.07.2016, Sputnik Srbija\ndzaba presuda kad Kinezi ne priznaju taj proamericki sud, vestacka ostrva su skoro zavrsena i polako se tamo prebacuje kineska vojna tehnika, zapad moze samo da gleda i place\nDa, da... Verovatno je Južno kinesko more nazvano po Papuancima !!!\njužno kinesko more, hag, kina, vesti\n„Trubunal je zaključio da ne postoji pravna osnova da Kina polaže istorijska prava na morske oblasti u okviru takozvane linije devet crtica“, saopštio je sud.\nPresuda je doneta u slučaju koji su pokrenuli Filipini osporivši poziciju Kine, koja svoje zahteve zasniva na nejasno definisanoj „liniji devet crtica“ nađenoj na kineskoj mapi iz ’40-ih godina, dok Filipini i drugi njeni susedi osporavaju te tvrdnje.\nKineska agencija Sinhua javila je, posle objavljivanja presude, da Kina ne prihvata i ne priznaje odluku suda u Hagu.\nFilipini su pozdravili odluku suda i pozvali na uzdržanost u reagovanju na sudsku odluku.\nPeking je izneo niz osuda uoči presude međunarodnog tribunala o Južnom kineskom moru, gde Kina polaže široka teritorijalna prava.\nTokom višemesečnog sudskog procesa, Peking je pokušavao da diskredituje sud koji uživa podršku UN, za koji tvrdi da nema jurisdikciju u sporu u koji je uključeno nekoliko zemalja.\nKina tvrdi da ima suverenitet nad skoro svim strateški ključnim vodama u ovom moru, dok istovremeno teritorijalna prava na vode Južnog kineskog mora polažu i njeni susedi u Jugoistočnoj Aziji.\nDa bi ojačao svoju poziciju, Peking je brzo pretvorio grebene u veštačka ostrva na koja mogu da sleću vojni avioni, a prošle nedelje je održao i vojnu vežbu između Paracelskih ostrva i južnog kineskog ostrva Hajnan.\nKomentatori kažu da je sporna teritorija, koja obuhvata tri miliona kvadratnih kilometara vodene površine, potencijalno žarište regionalnog sukoba.\n12 Jul 2016, 15:492


Ovo je sin Tome Zdravkovića: Sa samo 13 godine ostao je sam, kada je Toma umro! Pogledajte kako danas izgleda a kada čujete čime se bavi šokirat će te se – Infopedija\nOvo je sin Tome Zdravkovića: Sa samo 13 godine ostao je sam, kada je Toma umro! Pogledajte kako danas izgleda a kada čujete čime se bavi šokirat će te se\nOvih dana radi filma “Toma” u kojem je naravno glavnilik sama priča govori Toma Zdravković jako puno se govori o pjevaču ali i njegovoj cijeloj porodici. Sada smo odlučili da pronađemo i njegovog sina nakon što smo otkrili neke informacije ipak smo se oduševili sa svim ovim.\nToma Zdravković je u braku sa Gordanom Zdravković dobio sina Aleksandra. Aleksandar je imao samo 13 godina kada je njegov otac umro ali je ubrzo nakon tog događaja Aleksandar se vratio u Torontu a to je grad u kojem su se njegovi roditelji i upoznali i zavoljeli.\nAleksandar kaže bio jako mlad i nezreo i nij shvatao šta njegov otac znači Srbiji i šta znači regionu cijelom. Kasnije je počeo kada je malo rastao da razumije tekstove i pjesme pa se čak i zaljubio u muziku u posebnoj mjeri. Sada ON ima i svoj muzički studio koji je u Torontu gdje se prave veliki i poznati hitovi. Naravno svima nam je jasno da jabuka ne pada dalje od stabla.\nPrevious: Naša poznata pjevačica preživjela pravi pakao sa svojim bivšim suprugom! “Sigurna sam bila da neće stati dok ne budem mrtva.”\nNext: ŠOKIRALA sve sa nevjerovatnom ispovjesti: Varao me sa mojom majkom dok sam se ja porađala- Otkrila sve u jednom video snimku (FOTO)