Energetska efikasnost: Pravilna upotreba klima uređaja\nKada krenu vrućine, lekari počnu da apeluju kako ne treba držati temperaturnu razliku (između klimatizovane prostorije i spoljašnjosti) veću od 5 °C. Ovaj podatak treba uzeti relativno, pošto, kada su spoljašnje temperature 36-38 °C, znači da bi klimu trebali da podesite na 31-33 °C, što je besmisleno. Pravilno je podesiti temperaturu kako vama odgovara. Naravno, ne treba praviti polarnu zimu u kući.\nOvde su ljudi koji žive u stanovima u prednosti u odnosu na one koji žive u kućama. Jednostavno, kada čovek izađe iz stana, mora da prođe kroz hodnik zgrade kako bi izašao vani, na veću temperaturu. Ovo daje određeno vreme da se organizam adaptira na porast temeperature. Oni koji žive u kućama, odmah izlaze na spoljašnju temperaturu, pa bi ta temperaturna razlika mogla biti opasnija po njih. Moja kućna klima je uvek podešena na 26 - 27 °C.\nRežimi rada klima uređaja\nSavremeni split sistemi imaju više režima rada (grejanje, hlađenje, odvlaživanje tj. sušenje i ventilacija). Potrebno je dobro odabrati režim tokom letnjih vrućina, kako bi se prijatno osećali u vašem domu.\nDetalj koji ljudi zaboravljaju je da klima uređaji ne hlade samo prostor, već i isušuju vazduh u njemu. Upravo ovo sušenje (odvlaživanje) vazduha daje onu prijatnu atmosferu u korektno klimatizovanim prostorima. Dakle nije sve u niskoj temperaturi, već i osušen vazduh prija na velikim vrućinama.\nNekada je bolje uključiti klima uređaj u režim odvlaživanja (na daljinskom najčešće označen sa DRY ili kapljicom vode). Posebno ako je temperatura naglo porasla posle kiša, što povećava vlažnost vazduha. Pošto živim u Vojvodini, moja klima najčešće radi u ovom režimu posle kišnih perioda.\nKlasičan režim hlađenja (COOL ili pahuljica na daljinskim upravljačima) označava hlađenje. Ovde treba pravilno podesiti temperaturu. Često ljudi greše pa uključe klima uređaj na 17 °C u nadi da će brže ohladiti prostor. To je zabluda, pošto klima izbacuje iz sebe vazduh konstantne temperature (oko 5-7 °C), a temperatura koju zadajemo na daljinskom označava temperaturu u prostoriji na kojoj će klima prestati da hladi. Šta sve ovo znači - ako podesite klimu na 17 °C ili 26 °C, ona će hladiti istim intenzitetom. Samo će duže hladiti ako je podesite na 17 °C i prostorija će postati neugodno hladna.\nOvaj deo je detaljno objašnjen u tekstu o održavanju klima uređaja, pa se neću ponavljati. Mogu samo opet da naglasim da je JAKO važno da posle svakog rada, pri kraju dana pre nego što ugasite klimu, osušite dobro unutrašnju jedinicu. Ovo se jednostavno radi tako što na daljinskom povećate temperaturu na maksimum, pa će se ugasiti kompresor i samo će raditi ventilator unutrašnje jedinice i osušiti je.\nDrugi način da osušite unutrašnju jedinicu je da klimu prebacite u mod ventilacije (na daljinskom FAN ili crtež ventilatora) i ostavite je da radi tako 15-20 minuta.\nSušenje klime posle svake upotrebe je ključno, kako se ne bi na vlažnom isparivaču (koji je u unutrašnjoj jedinici) razmnožavale bakterije ili se pojavila buđ. Sve ovo sprečava pojavu neprijatnih mirisa iz klime.\nČesta je zabluda da su klima uređaji veliki potrošači električne energije. Potrošnja zavisi od energetske klase uređaja. Prosečna klima snage 12.000 BTU (najčešće ugrađivana u domovima) troši od 890 - 1.100 W (na primer, kvarcna grejalica troši 1000 W po jednom grejaču). Klima uređaj troši tu energiju ukoliko radi kompresor, ventilator spoljašnje jedinice i turbina (ventilator) unustrašnje jedinice. Kada klima postigne temperaturu zadatu na daljinskom upravljaču, ona gasi kompresor i ventilator spoljašnje jedinice, pa ostaje da radi samo ventilator unutrašnje jedinice koji troši jako malo elektirčne energije.\nSuština je biti umeren sa zadavanjem temperature na daljinskom upravljaču i računi električne energije neće biti usijani.\nUkoliko je dan sunčan, obavezno prvo zatamnite prozore koji su direktno izloženi suncu (roletnama, šalukatrama itd.). Klima uređaj podesite na Vama optimalnu temperaturu (recimo 26-27 °C). Pri kraju dana, klimu prebacite na ventilaciju kako bi se dobro osušila unutrašnja jedinica. Obavezno iskoristite večernje i noćne niže temperature kako bi dobro proluftirali stan ili kuću i zamenili stari vazduh.\nAko ovako budete koristili vaš klima uređaje nećete biti izloženi riziku po vaše zdravlje, klima uređaj će duže raditi a račun za električnu energiju neće biti veliki.


Trajno normalizirajte krvni tlak prirodnim putem Mišljenja hipertenzija liječenje forum\nAko se primjenjuju sami, beta blokatori nisu tako djelotvorni kod starijih osoba, no u kombinaciji s tiazidskim diureticima su učinkoviti. Inhibitori konvertaze angiotenzina ACE inhibitori - Ovi lijekovi pomažu da se krvne žile opuste na način da blokiraju stvaranje prirodnih kemijskih tvari koje sužavaju krvne žile. Blokatori angiotenzin II mišljenja hipertenzija liječenje forum Ovi lijekovi pomažu da se krvne žile opuste na način da blokiraju djelovanje, ne stvaranje, prirodnih kemijskih tvari koje sužavaju krvne žile.\nVazodilatatori - Ovi lijekovi djeluju mišljenja hipertenzija liječenje forum na mišiće stijenki arterija te sprječavaju mišiće da se stisnu, a vaše arterije suze. Kad vaš krvni tlak bude pod kontrolom, liječnik može odrediti da uzimate jednu tabletu dnevno acetilsalicilne kiseline da slabost u nogama s hipertenzijom smanji rizik od srčano-krvožilnih poremećaja.\nMišljenja hipertenzija liječenje forum otvoreno i iskreno recite koje sve lijekove i dodatke uzimate. Ukoliko vaše lijekove za povišeni krvni tlak ne uzimate točno kako je propisano, to će se odraziti na vaš krvni tlak.\nOpasnosti od visokog krvnog tlaka: kako hipertenzija utječe na vaše tijelo Aneurizme torakalne aorte - Zdravo budi Hipertenzija je. simptomi i liječenje Znakovi srčanih bolesti u žena, simptomi Adenom prostate u liječenju hipertenzije\nLagana, stabilna angina pectoris koja puno ne ugrožava zdravlje i...\nHipertenzija ili hipertenzija Ovo je jedan od najčešćih uzroka raspiruyuschih...\nKako voditi dnevnik kontrolu krvnog tlaka. Posljedica je.\nNema globalnog terapijskog učinka na srce. Lijekovi iz žuči medvjeda...\nManjak vazodilatatornih tvari: Hipertenziju češće uzrokuje manjak vazodilatatora npr. Prehrana...\nStudija je pokazala da djeca u čijem se kućanstvu puši...\nU bilo kojem od ovih slučajeva liječenje samo antihipertenzivnim lijekovima...


Deca - vaspitanje dece - zašto je važno da čitate deci | Magazin | Porodica i roditeljstvo\nAko vaše dete ovo radi, svaka čast! 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.04.2018. / 08:29\nEvo kako da znate da li ste na pravom putu i da li uz vas raste mali ljubitelj pisane reci...\nDete uživa kada mu citate\nMnogi roditelji uživaju u vremenu koje provode citajuci deci, i raduju se tome s razlogom, jer citanje je jedna od najznacajnijih stvari koju možete da uradite za klince. Možda ce vam biti cudno da to radite, narocito ako vi sami nemate naviku da citate, ali kad dobijete dete… potrudite se. Nadite nacin da u tome uživate i vi vaše dete, neka to bude prekretnica za sve.\nKoristi knjige da uci\nPrvi put kad vam dete donese slikovnicu, pokazujuci prstom neku ilustraciju i tražeci da mu kažete šta je na slici, proslavite to. Stvarno. Istraživanje sprovedeno na Kornel univerzitetu dokazalo je da ucenje po modelu "imenovanja predmeta" ima ogroman znacaj za formiranje recnika sasvim male dece. Knjige su najmocnije oružje koje vam je na raspolaganju.\nDete vam donosi knjige i traži da mu citate\nImate posla preko glave, naravno, kao i svi roditelji. Posao, kuca, nabavka, pranje, peglanje… Ali kad vam dete pride, noseci knjžicu u rukama… Ostavite sve što radite. I citajte mu. Nikakav kucni posao nije važniji od toga.\nKad dete pocne samo da se "bavi" knjigama, cak i ako još ne zna da cita, imate siguran znak da ste na dobrom putu. Prvi put kad zateknete dete da samo lista slikovnicu, ili prica neku svoju, izmišljenu pricu, radujte se. I pokažite mu koliko ste srecni i ponosni. Deca uce kroz igru, a kad se igraju citanja, naprave važan korak ka tome da jednog dana i postanu citaoci.\nDete prepoznaje slova i reci u svetu\nKad deca pocnu da primecuju slova i natpise u okruženju, to je važan korak ka prepoznavanju i u knjigama.\nAko volite da citate, evo preporuka...\nKnjige koje svako treba da procita do punoletstva\nBajka pred spavanje mnogo je više od pukog nacina da decu spakujete u krevet.\nAko deci citate naglas, omogucavate im da jezik osete i dožive na jedan nov, poseban nacin, drugaciji od svakodnevnog. Osim toga, citanje kod klinaca razvija osecaj za pricu sa uzrocno-posledicnim sledom.\nCitanje stvara posebnu vezu izmedu deteta i osobe koja mu cita, a secanja na taj ritual kasnije u životu postaju dragocen izvor topline i nežnosti.\nDakle, citajte detetu svaki dan, citajte cak i ako imate samo pet minuta. Obrazac ponašanja koji podrazumeva svakodnevno citanje je sjajan vaspitni model. Imajte u vidu da mala deca vole rutinu, tako da ce se unapred radovati uživanju u bajkama u vašem zagrljaju. Možete odabrati i vaše "posebno mesto" za citanje - fotelju, krevet ili cak gomilu jastuka na podu.\nPustite dete da samo izabere knjigu, ali se pobrinite da uvek završite onu koju ste zapoceli. Možete mu reci i ponešto o piscu, a obavezno mu skrenite pažnju na ilustracije, i ostavite mu dovoljno vremena da uživa u crtežima pre nego što predete na sledecu stranu.\nVažno je, takode, da vodite racuna da ne citate suviše brzo, tako da dete može da prati radnju. Ako naidete na neku rec koja je detetu nepoznata, potrudite se da mu objasnite njeno znacenje pre nego što nastavite.\nKada završite sa citanjem, razgovarajte o knjizi. Vratite se da zajedno pogledate ilustracije, pustite dete da vam isprica kako je doživelo pricu. Neka vam kaže šta je naucilo, šta mu je bilo smešno, šta je bilo najlepše...\nAko citate deci, "zarazicete" ih, pretvoricete ih u "doživotne" citaoce, a to je dragocen, najlepši poklon koji možete da im date.\nBez obzira na to koliko je dete, citajte mu. I dok je toliko malo da "ništa ne razume", citajte mu. Pa i kad poraste, doraste do toga da samo može da cita, citajte mu ponekad. Zato što ce ti dragoceni trenuci biti prilika da uživa u toplini, u vašem glasu, dikciji, u tonu maternjeg jezika. I zato što ce, ako mu nekad bude teško u životu, moci da prizove taj osecaj sigurnosti veceri obojenih maminim ili tatinim glasom.\nPodsetite se i MONDO TV priloga o decaku koji je "Citalac godine Biblioteke grada Beograda":\nAleksandar Pejčinović je ovogodišnji dobitnik nagrade Čitalac godine Biblioteke grada Beograda, jer je za godinu dana pročitao 300 knjiga!\ndeca čitanje saveti roditeljstvo roditelji\n23.04.2018. / 15:41\nSvo cetvoro dece je sa pet godina naucilo da cita i to je jedan od zadataka roditelja, kao i pricanje bajki pred spavanje, setnje i igranje, slikovnice cika jove zmaja su zakon i dok im citate animirate ih pokazujuci detalje na slici, vredi mnogo jer je to osniva za dobar start u skoli i kasnije\n23.04.2018. / 12:14\nRoditelji,sklonite dete od mobilnih telefona,kompjutera i sl.Poslala mi kumina cerka sliku sa malenom unucicom,prvi rodjendan i krstenje.Devojcica kao lutka;sedi baki u krilu i drzi mobilni telefon.Moj unuk navikao na to cudo i bez telefona i kompjutera ne moze.Upozoravala sam sina i snaju da on ne voli ni knjige ni razgovore,samo je sa kompjuterom ili telefonom.Sad vec ima 10 godina,ne voli ni da cita,ni da uci,nema razvijen ni dovoljan fond reci ni izraza koji je potreban u svakodnevnom saobracaju sa okolinom.Ali je zato pre vremena uz obaveznu cirilicu naucio i latinicu,dobro barata engleskim jer ga nalazi na internetu,ali citanje ne ce.Samo koliko mora da uci gradivo i to bez volje.Kazem im-zaglupili ste dete,ne trudi se ni najmanji tekst da preprica.Njima je dobro sto je miran i na mestu kad je u svom svetu interneta,igrica i sl.Imam puno godina,od malena sam citala i jako brzo citam,knjiga je izvor znanja i ja se i sada trudim da citam i naucim sto vise.Moj unuk me brine a roditelji se hvataju za glavu zbog ucenja i skole.Pre neki dan je dobio NOVI TELEFON!!!!!!!\n23.04.2018. / 09:22\nДете може да не воли књигу само ако га родитељи од малена не науче да чита. Родитељи треба да му створе ту навику, јер ако га не навикну да чита оно касније неће читати ни обавезну лектиру у школи, а камоли нешто друго. Све је ствар навике. Какве навике стекне у детињству, такве навике ће имати до краја живота. Како неки родитељ може да каже "моје дете не воли да чита, једноставно га не вуче да чита"!? Па не вуче га зато што му ти ниси створио ту радну навику. Да си му читао док је био мали и да си њега терао да чита, он би сад волео да чита, али пошто и ти ниси показао заинтересованост за књигу онда и твоје дете нема заинтересованост. Оно се је угледало на тебе. А и што се тиче времена, како неко може да нема времена да детету посвети мало пажње?? Поред свих обавеза и проблема, времена за читање увек има. Најбоље је читати му пред спавање, уколико не можете тада онда нађите неки други термин за читање, некад кад сте слободни. Ако радите ноћну смену, ваше дете ће разумети да не можете да му читате пред спавање, али ако стално избегавате да му читате, оно ће мислити да не желите да му посветите пажњу и јавиће се одбојност према читању. Помислиће "ако моји родитељи не читају, зашто бих па ја читао". Ви сте детету узор. Ако дете на крају не стекне никакве радне навике, знајте да је то ваша кривица и треба себе да кривите због тога, а не да будете љути на њега. То је одговор на два питања из анкете. Онај ко гласа да његово дете не воли да чита, то значи да му није створио ту навику у детињству, а ко гласа да нема времена, опет је проблем у њему. Времена за читање увек има, увек можете да издвојите бар пола сата, само је питање: желите ли да му читате или не?


Izrada i odbrana master rada | Geodezija i geomatika | Fakultet tehničkih nauka | FTN\nPredmet: Izrada i odbrana master rada (06 - GI5ZR)\nFormira se pojedinačno u skladu sa potrebama i oblašću koja je obuhvaćena zadatom temom master rada. Student u dogovoru sa mentorom sačinjava master rad u pismenoj formi u skladu sa predviđeni pravilima Fakulteta tehničkih nauka. Student priprema i brani pismeni diplomski-master rad javno u dogovoru sa metrorom i u skladu sa predviđenim pravilima i postupcima.


Grčka je svoje teritorijalne vode u Jonskom moru proširila sa šest na 12 nautičkih milja čime je prvi put posle 1947. kada joj je pripala grupa ostrva Dodekadenis uvećala svoju nacionalnu suverenu teritoriju za 10 posto. Usvajanje zakona u parlamentu je istorijski korak i prema rečima grčkog premijera jasan signal da Grčka neće dozvoliti da je u korišćenju tog prava bilo ko ograničava jer namerava da ga primeni i na Kritu kao i na drugim teritorijama. Kirijakos Micotakis je naveo da Grčka ne povećava teritoriju na račun drugih zemalja već na osnovu odredbi međunarodnog prava koje tek sada dosledno primenjuje šireći teritorijalne vode. Za sada samo u Jonskom moru, na 12 nautičkih milja. Prema Konvenciji UN usvojenoj još pre četiri decenije svaka zemlja ima pravo\nKako se američko-kineski crtani film našao na udaru cenzure zbog spornih devet crtica\nCrtani film „Jeti – Snežni čovek” (Abominable) doveo je do podgrevanja jednog od najživljih teritorijalnih sporova na svetu – onog u kojem Kina i još četiri države polažu prava na ostrva u Južnom kineskom moru. Sporni kadar u kojem se vidi takozvana linija devet crtica, oblast na koju Kina tvrdi da ima istorijska prava, najpre je uočen u Vijetnamu nakon čega je film povučen iz distribucije. U Maleziji je naređeno da se taj kadar izbaci iz filma kako bi on mogao da se prikazuje u bioskopima, dok su filipinski zvaničnici pozvali na bojkot crtaća i najavili mogućnost izbacivanja sporne scene. „Jeti – Snežni čovek” je animirani dečiji filmu koji zapravo nema veze sa Južnim kineskim morem. Priča govori o kineskoj devojčici iz Šangaja koja otkriva jetija na svom krovu, postaje prijatelj


10.07.2012. 21:58h Ažurirano: 10.07.2012. 21:58h\nAnaliza kamatnih stopa na osnovu posljednjih podataka iz maja 2012. godine pokazala je da je prisutan trend rasta kamatnih stopa u bankarskom sektoru, kao i da su ekstremno visoke na pojedine plasmane banaka.\nNa to je ukazano iz Centralne banke Crne Gore(CBCG).\n“Prema posljednjim podacima, prosječna ponderisana efektivna aktivna kamatana stopa banaka na ukupne kredite iznosila je 9,57 odsto, a ista ta stopa na novoodobrene kredite je bila 10,57 odsto. Prosječna ponderisana efektivna aktivna kamatana stopa banaka na ukupne kredite mikrokreditnih finansijskih institucija (MFI) iznosila je 28,82 odsto, dok je ista stopa na novoodobrene kredite MFI iznosila 31,45 odsto”, naglasili su iz CBCG.\n”Može se konstatovati da efektivne kamatne stope banaka na pojedine novoodobrene kredite idu i preko 20 odsto. Tako na primjer, izuzetno visoke kamatne stope su evidentirane na kredite do godinu, za nabavku osnovnih sredstava na nivou od 24,79 odsto, kao i za izgradnju građevinskih objekata i adaptaciju na nivou od 22,76 odsto” naveli su u Centralne banke.\nTako na primjer, izuzetno visoke kamatne stope su evidentirane na kredite do godinu, za nabavku osnovnih sredstava na nivou od 24,79 odsto\nAnaliza pokazuje i da su, kako je objašnjeno, kamatne stope kod MFI visoke i da postoji trend rasta.\n“Kamatne stope mikrokreditnih finansijskih institucija na pojedine novoodobrene kredite idu i preko 40 odsto. Izuzetno visoke kamatne stope evidentirane su na kredite preko godinu za kupovinu robe široke potrošnje 35,95 odsto, kao i za realizaciju investicionih programa do godinu dana 35,23 odsto”, rekli su u CBCG.\nIz te institucije su objasnili da su na osnovu primjene Odluke o kreditnom registru stvorene mogućnosti da prate statistiku kamatnih stopa na novoodobrene kredite, ističući da će ih objavljivati ubuduće.\nIz CBCG je nedavano zahtijevano da banke same obore kamatne stope, ili će od jeseni ta institucija odrediti makismalne kamatne stope.\n29.11. 17:01 h\t86684\n29.11. 15:53 h\t73528\n29.11. 15:46 h\t57967


Domagoj Kombura sa Ugljana rođak je Gabrijela Borića, kandidata za predsednika Čilea. Rod su po trećem ili četvrtom kolenu, kaže, sa strane njegove prabake koja se prezivala Borić. Na adresu Put Javora 16, gde se nalazi njegova dedovina, pretendent za čileansku predsedničku fotelju prvi put je došao 2010. godine. Tada da ga je Domagoj upoznao, prenosi Dnevnik.hr.\n"On je izrazio želju da dođe ovde da vidi staru kuću odakle je njegov pradeda otišao u Čile. Onda su oni došli tu, zvali nas par tu rođaka da dođemo da ga upoznamo, tako smo sa njim pričali“, ispričao je novinarki Dnevnika Nove TV Matei Slogar.\nGabrielovi preci pre više od 120 godina krenuli su put Čilea. U staroj kući porodice Borić nekad su živela tri brata. Dvojica su otišla u Čile, jedan je ostao na Ugljanu. Porodična istorija i kuća u kojoj niko ne živi već četrdeset godina itekako su zanimale potencijalnog budućeg predsednika Čilea.\n"On je bio malo povučen. Ne zna na hrvatskom ništa da priča, engleski govori perfektno. Ali sve ga je zanimalo, sve se raspitivao, totalno normalan čovek“, dodaje Domagoj, prenosi Dnevnik.hr.\nU vreme kada je posetio Ugljan Gabrijel je imao 25 godina. Te 2011. godine bio je itekako aktivan i u Čileu, gde je vodio studentske proteste. S megafonom u ruci poveo je hiljade studenata ulicama glavnog grada zahtevajući besplatno obrazovanje za sve. Nakon dva mandata u kongresu Borić je ušao u predsedničku trku, a osvojivši više od šezdeset odsto glasova postao je kandidat leve koalicije.\n"Hvala Bogu da bi mi bilo drago. I svima nama tu iz Ugljana bi bilo drago da on postane predsednik“, zaključio je Domagoj.\nBorić je, prema anketama, glavni favorit sa 25 odsto podrške birača ispred glavnog suparnika Sebastiana Sičela, koji ima 17 odsto. Diplomirani pravnik mogao bi da postane predsednik najjužnije južnoameričke države. A njegovi dalji rođaci nadaju se da će se i tada odazvati njihovom pozivu i ponovo doći na Ugljan.


Mladić iz Srbije zbog ovog snimka postao najomraženiji čovek na internetu\nA. J. 5. februara 2021. 13:15\nZamislite da ste krenuli u drogeriju po farbu i u pokušaju da se ofarbate u crno, završite plavi jer je neki klinac hteo da napravi „foru“ i zamenio tube u pakovanjima, tako da je pakovanje jedno, a sadržaj drugi. Zvuči krajnje debilno, zar ne?\nTikToker Aleksandar Stojković je hteo da napravi video za ovu mrežu i odradio upravo takvu glupu šalu, ostavivši ljude u šoku jer nisu mogli da veruju da je neko uopšte spreman na nešto toliko podlo.\nOvaj mladić se snimio kako u drogeriji kako otvara pakovanja farbi i menja tube koje su identične i malo žena bi uopšte pre farbanja proveravalo slaže li se šifra boje na tubi sa onom na pakovanju, prosto jer se podrazumeva da je odgovor da.\nTikToker je nakon reakcija ljudi obrisao ovaj sramni video i nadamo se da nijednom klincu neće pasti na pamet da se vodi njegovim primerom i uradi nešto slično jer se ovo može desiti u svim drugim prodavnicama gde na taj način možete biti oštećeni za mnoge druge vrste robe.


QOSHE - Gdje su vatrogasci kad društvene mreže gore? - Muharem Bazdulj\nGdje su vatrogasci kad društvene mreže gore?\nU trenutku kad mu je dodijeljena Nobelova nagrada za književnost, slavni pisac koji je, između ostalog, već decenijama bio poznat i kao jedan od najvažnijih i najvećih živućih svjetskih dramatičara već je bio prebacio sedamdeset i petu godinu. Njegovo ime je već godinama i decenijama pominjano kao ime potencijalnog nobelovca. Iz perspektive literarne vrijednosti njegovog opusa, gotovo niko nije mogao da artikuliše nijedan razlog protivljenja odluci da mu se najčuvenija svjetska nagrada za književnost napokon dodijeli. Bilo je, međutim, onih koji su tvrdili da je pisac nedostojan nagrade iz moralnih i političkih razloga. Pisac je, naime, već godinama u svojim javnim istupima pružao podršku Slobodanu Miloševiću, napadajući istovremeno zapadne političke lidere. Ton uobičajenih zamjerki odluci o nagrađivanju ovog pisca odlično je sumiran u često citiranom članku iz uglednih engleskih novina. U članku stoji da je Nobelova nagrada za mir umrla 1973. godine kad je dodijeljena Henryju Kissingeru, a da dodjelom slavnom piscu upravo umire i Nobelova nagrada za književnost. Autor članka upozorava čitaoce na ulogu srpskog nacionalizma i Miloševića u ratovima i ratnim zločinima koji su pratili raspad Jugoslavije i pokušava analizirati razloge za piščeve političke stavove uz zaključak da bilo koji motiv za propagiranje takvih stavova ne može da ga amnestira. Na samom kraju........


Razočarana Evropa - Krug, centar za distribuciju knjiga\nПочетна / Sociologija / Razočarana Evropa\nPrilozi za jednu evropsku mitologiju\nSadržaj možete pogledati ovde: Razocarana_Evropa\nRazočarana Evropa количина\nШифра производа: ad3116c7b7b6 Категорија: Sociologija\nU izvesnom smislu Evropa je bila (i jeste) žrtva sopstvenog uspeha. Ne samo što je postala prostor-pribežište za žrtve, stvarne ili potencijalne, novog kretanja na svetskom tržištu, naročito nakon propasti Sovjetskog Saveza, već i zato što (još uvek) predstavlja kočnicu za potpuni trijumf ovog novog poretka na svim planovima. Na ovom polju ne radi se o etici, već isključivo o odnosima snaga, u najradikalnijem smislu reči, koji obuhvataju takozvane odnose – ali koji su rezultat uključivanja u njih onoga što je „nematerijalno“ – sve do kulturnih i zabavnih odnosa. U ovoj borbi, za koju ne znam da li je opravdano izjednačiti je sa klasičnim sukobom istorijsko-političkih aktera manje ili više određenog profila (Sjedinjene Države, Japan, Evropa, islam), ono što se naziva „Evropom“ jeste najmanje definisani „entitet“ ne samo zato što sa istorijske i kulturne tačke gledišta to i jeste tako, već zato što se nijedan od tih učesnika svetske scene ne interesuje za to da ona to i postane.To i jeste objektivni uzrok evropske krhkosti. Govoreći sa izvesnom težinom, mogu da se osete „razočarano“ samo oni koji, poznajući Evropu u kojoj žive – slabu na svetskoj sceni zbog nesposobnosti da se ustroji uz minimum političke koherentnosti, konstatuju da četrdeset godina evropskog sna nisu učinile da Evropa postane „mit“ u svesti običnog građanina Evropske zajednice. Ili, ukoliko je reč „mit“ zastrašujuća zbog svojih iracionalnih konotacija, da postane makar referenca, sa kulturnim i imaginarnim sadržajem koji bi se prirodno mogao podeliti, neka vrsta zajedničkog nasleđa zarad kojeg bi imalo smisla, ili bi to mogao da bude uzbudljiv cilj, izmisliti jednu „Evropu“ koja, zato što je isuviše dugo postojala, ne zna da više ne postoji uz onu zapovedničku očiglednost onih koji izmiču istorijskom potčinjavanju.Čak i za Evropljane ili za ubeđene Evropejce, što je moj slučaj, trenutna „dezorijentisanost“ Evrope je očigledna, i ukoliko bi se oni rukovodili samo sadašnjom panoramom morali bi da protumače tu neporecivu dezorijentisanost kao glavni dokaz propasti evropske utopije.\n„Rat je završen“, tako se kaže, stari rat čija je Evropa bila istovremno učesnica, razlog i žrtva. Zapravo, promenio je oblik. Rat se nikada ne završava. Mislim na rat tout court, a ne samo na kulturni rat. Odlično je to što Evropa danas nije u ratu.ali je manje zadovoljavajuće to što je odbacila ulogu ratnika i zamenila je ulogom plena. Sa ratom u Zalivu, Evropa je, pre nego što je i postojala – a to je možda i bio način d se spreči njeno postojanje, kao verodostojnog učesnika na svetskoj sceni – izašla je iz istorije koja nema drugog subjekta osi pobednika. Rat u Zalivu je bio najveći poraz Evrope, cele Evrope, od Lisabona do Moskve od zauzimanja Carigrada.\nKultura bez principa je mrtva kultura u sukobu sa drugom koja poštuje svoje principe, čak i kada nam oni deluju monstruozno i neprihvatljivo. Na raznim poljima evropska kultura je mrtva kultura, u istoj meri u kojoj je još odavno, kultura smrti. Nema svrhe misliti da će novi evropski san pobediti ili izdržati u odsustvu i najmanjeg broja osnivačkih ubeđenja. U vidu Sjedinjenih Američkih Država proširenih na ceo kontinent ili uključujući i ono što nikada nije bilo Evropa, ova buduća Evropa neće čak uspeti ni da postane model prema kome se treba uskladiti, kao što su to Sjedinjene Američke Države, koje su na putu da postanu imperija zato što su lišene istinskog „identiteta“, osim identiteta beskrajnog kretanja i osvajanja, poput starog Rima koji se rasparčavao u onoj meri u kojoj se proširivao. Na sreću, bilo šta nalik na imperiju nije nam na dohvat ruke- sećanje na naše imperijalističke snove nije utešno ni za nas ni za druge – ali nijedna Evropa-Nacija, priznata i doživljena kao što su nekada nacije bile doživljavane, to jest kao istinske otadžbine, ne izgleda kao bilo šta drugo do utopija. A verovatno će taj njen profil i trajati.\nOnima koji veruju da su „građani sveta“ i koji uz malo truda sebi dodeljuju „planetarnu dušu“, ovaj san o jednoj Evropskoj Zajednici, može istovremeno da izgleda zastarelo i podlo. Možda baš i kao samo nova verzija starog imperijalističkog etnocentizma Evrope. Njihova strast ih instinktivno vodi ka nacionalizmu ili imperijalizmu drugih. Zašto da ne? Svako ima svoju strast. Nije zabranjeno Evropljaninu u potrazi za Evropom da želi, ne uz manje strasti, da se rodi jedna istinska zajednica, kao prostor slobode za sebe i za druge.\nГледате: Razočarana Evropa 1.100,00дин.


Partizanovci, pamet u glavu, UEFA posmatra... SVE! | Fudbal\nPartizanovci, pamet u glavu, UEFA posmatra... SVE! | MONDOBA\n18. January, 01:39\nPartizanovci, pamet u glavu, UEFA posmatra... SVE! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n12.08.2018. / 12:46\nAutor mondo.rs 12.08.2018. / 12:46\nDa li su i klub i organizovani navijači Partizana izvukli pouke iz sopstvenih grešaka i grešaka komšija?\n"Evropa nas mrzi", "Evropa je nepravedna", "UEFA ima dvostruke aršine"... Moguće da ovakvi stavovi i komentari ljudi u Srbiji imaju i argumentovanu podlogu, ali "bič" i moć su u rukama Evropske kuće fudbala i dok je tako, srpski fudbalski klubovi i njihovi navijači moraće da se povinuju uslovima za igranje međunarodnih utakmica.\nTačno je da srpski klupski fudbal nije usamljen slučaj u Evropi. Štaviše! Dešavaju se incidenti i to mnogo teži širom Evrope, videli smo i da je nedavno u Austriji sudija pogođen nekim predmetom u glavu, pa je utakmica prekinuta.\nIsto tako smo, međutim, svedoci, da UEFA "vaga", donosi odluke i razrezuje kazne gledajući sve okolnosti i "dosije" koji određeni klubovi i navijači imaju u Evropi. Nažalost, naši klubovi i "navijači" imaju podebeo dosije.\nNajnovija odluka UEFA da kazni Crvenu zvezdu sa dve utakmice igranja bez publike, ima neprijatne, pa i teške posledice po klub. Najpre, ekipa ostaje uskraćena za podršku sa tribina, koja neretko ima važnu ulogu, a potom i ne manje važno, klub ostaje bez prihoda (gruba računica je da će Zvezda ostati bez 1,5 milion evra potencijalnih prihoda zbog ove kazne). Ne samo da ostaje bez prihoda, nego je i na gubitku, jer treba pokriti troškove organizacije utakmice.\nZa srpske klubove je od enormnog značaja da igraju evropske mečeve a samim tim i da poštuju pravila i kriterijume za igranje u evropskom društvu. Pravila koja MORAJU da budu poštovana i primenjena.\nFudbalski klub Partizan je u svojoj novijoj istoriji mnogo puta osetio na svojoj koži udarac bičem iz Niona. Pre 11 godina Partizan je bio izbačen iz Evrope (posle incidenata sa navijačima protiv Zrinjskog u Mostaru), iako su momci na terenu tada pošteno uradili posao i već se bili kvalifikovali u narednu rundu takmičenja.\nProšle sezone, odnosno u januaru ove godine, Partizan je opet hodao po žiletu i zahvaljujući odbrani pravnog tima crno-belih, kazna nije glasila - "bez publike opet", već je kažnjen samo ("samo") novčano 30.000 evra.\nPartizan je prošle sezone u kasu UEFA na ime raznih kazni uplatio oko 380.000 evra, a zbog igranja pred praznim tribinama izgubio potencijalnih milion evra zarade. Igrao je Partizan bez publike protiv Videotona u Beogradu (a tada je na tribinama bilo mađarskih navijača), igrao je i protiv kijevskog Dinama u grupnoj fazi.\nNa ovaj način Partizan je, otprilike, izgubio "jednog Sejdubu Sumu", kada bismo ovo izjednačili sa transferom Gvinejca, najskuplje plaćenog igrača u istoriji beogradskog kluba.\nNavijači, pogotovo organizovane grupe, moraju da shvate da Partizan ima specijalan status u UEFA. Specijalno negativan status, da budemo precizni. Partizan je POVRATNIK, da upotrebimo termin iz krivičnog zakonodavstva, i kao takav uvek je pod posebnom lupom UEFA. I ne samo UEFA već i organizacije FARE, koja se bori protiv svake diskriminacije u fudbalu.\nPoznato je da UEFA angažuje svoje ljude da idu na stadione, na utakmice "visokog rizika", da se umešaju među publiku i beleže svaki incident, povik... bilo šta što bi moglo da podleže kazni.\nAli, nije samo UEFA ta koja angažuje "headhunters" (lovce na glave). Organizacija FARE ima isti način delovanja. I jedan od njenih "vojnika" imao je zadatak da dođe u Beograd i posmatra ponašanje navijača Partizana na meču protiv Skenderbega pretprošle sezone. Neprimetan, "utopljen" u masu na tribinama, niko na njega nije obraćao pažnju... a on je beležio, zapisivao, snimao... Izveštaj je pod prosledio svojoj organizaciji FARE, a ova u UEFA.\nUEFA voli da trenira disciplinsku strogoću nad beogradskim klubom, koji je, budimo realni, takav status "zaslužio" stalnim ispadima, neredima, budalaštinama sopstvenih navijača. Ili bolje rečeno "navijača". Ali i neadekvatnim reagovanjima uprava (godinama unazad) i izlaženjima u susret "navijačima" koji bi na tribinama da vode neke svoje bitke, da "brane Kosovo, Ratka Mladića" i slično...\nKosovo, sigurno, neće biti "odbranjeno" na fudbalskoj tribini, niti će Ratko Mladić biti pušten iz Haga zato što je neko 10 puta skandirao njegovo ime. Onaj ko to radi, ne želi dobro svom klubu. Partizan, dodatno, ima još jedan problem, koji nemaju ostali klubovi u Evropi - razjedinjenost i netrpeljivost navijačkih frakcija, što je samo po sebi takođe potencijalno incidentna situacija.\nUEFA je posebno alergična na političke poruke sa tribina, transparente takve sadržine, na rasizam, na pirotehniku, a da je sve važno govori i činjenica da su i Partizan i Crvena zvezda kažnjavani zbog "zakrčenih prolaza" na tribinama, što opet dovodi dalje do priče o infrastrukturi, ali i o organizaciji na nivou kluba, navikama gledalaca...\nPartizan je, u međuvremenu, pod pritiskom ili na zahtev UEFA, morao da uloži novac u stadion - da postavi video-nadzor oko celog objekta, da stavi nove ulaze (elektronske kapije) na tribine, bilo je radova i u gostujućim svlačionicama...\n"Ne možemo da napadamo UEFA, od nje dobijamo ogromna sredstva. Nije samo novac u pitanju, nije samo prezimljavanje u Evropi, već i u popularnosti kluba, rastu cene igrača, većoj potražnji za njima. Uvek kažem - hajde da mi budemo bolji... Moraćemo da radimo na edukaciji navijača", rekao je jednom prilikom generalni direktor Miloš Vazura.\nPartizan u četvrtak u revanš meču 3. kola kvalifikacija za Ligu Evrope dočekuje danski Nordsjeland. Srećom, utakmica bez "političke pozadine", nije meč "visokog rizika", ali UEFA će, nema sumnje, posmatrati. Kroz lupu, mikroskop. I tu, i svaku narednu utakmicu Partizana u Evropi.\nLiga Evrope FK Partizan UEFA navijači


Prema novodima optužnice, policijski službenici se terete da su u februaru ove godine, od direktora JU “Srednjoškolski dom“ Banjaluka zahtevali novčani iznos u visini od 30.000 KM, piše Srpskainfo.\nOd traženog iznosa kako se navodi u optužnici, Grujić je 18. februara primio 20.000 maraka da u okviru svojih službenih ovlašćenja izvrše službenu radnju koju ne bi smeli izvršiti.\n- Prema navodima optužnice osumnjičeni, postupajući u okviru svojih službenih ovlašćenja u navedenom predmetu, akcenat svojih radnji nisu stavili na potpuno i pravilno utvrđivanje činjeničnog stanja u vezi sa navodima krivične prijave protiv direktora Srednjoškolskog doma i eventualno utvrđivanje postojanja krivičnog dela i krivične odgovornosti, već su navedene aktivnosti podredili ličnoj koristi odnosno nameri da za sebe pribave imovinsku koristu u velikom iznosu - naveli su iz Republičkog javnog tužilaštva.\nOptužnica je upućena sudiji za prethodno saslušanje Okružnog suda u Banjaluci na potvrđivanje, a istom je predloženo da se osumnjičenima izrekne mera bezbednosti Zabrana vršenja poziva, delatnosti ili dužnosti, imajući u vidu način izvršenja i posledicu dela iz kojih proizilazi opasnost da bi obavljanjem javne dužnosti ponovo mogli učiniti krivično delo.


Prvi Međunarodni salon stripa Banjaluka 2018 | MTELBA\n12.10.2018. | 10:26\nPrvi Međunarodni salon stripa "Deveta dimenzija", u organizaciji istoimenog udruženja, biće otvoren danas u 20 časova u Kamenoj kući na Kastelu.\nPosjetioci će već od 17 časova imati priliku da pogledaju izložbe i posjete Berzu stripa. U Kamenoj kući postavljeno je osam izložbi, sa više od 500 stranica stripa.\nU saradnji sa Ambasadom Italije večeras će biti promovisan legendarni serijal "Alan Ford", koji prati izložba originalnih tabli ovog kultnog stripa.\n"Ugostićemo i francuskog strip autora Aurelijena Fernadeza, te poznatog autora Sašu Jovanovića Fafnera. Banjalučka publika imaće priliku da pogleda i izložbu radova Milorada Vicanovića Maze, a posjetiocima Salona predstaviće se i čuveni strip crtači Željko Pahek i Saša Rakezić Zograf", saopštio je organizator.\nUčasnici Salona su i polaznici Strip škole "Kunova", koja djeluje na prostoru Prnjavora, Srpca i Dervente, u organizaciji Zdravka Kneževića Kneza.\nPored izložbenih postavki gostiju (Aurelijen Fernandez, Željko Pahek, Aleksandar Zograf, Max von Fafner, Milorad Vicanović Maza) i pored već navedene izložbe stripa "Alan Ford", biće postavljene i dvije izložbe iz produkcije "Devete dimenzije".\nJedna od njih je izložba radova polaznika strip škole "Kunova" i, možda najznačajnija, Treća izložba stripa Srpske.\nŠkola stripa Prnjavor u Strip fenzin "Kunova"\nVeć tri godine zaredom u toku ljetnjeg raspusta, a u organizaciji Narodne biblioteke Prnjavor i "devetodimenzijaša" Zdravka Kneževića, održava se škola stripa u Prnjavoru. Školu obično pohađa dvadesetak polaznika, a najuspješniji radovi nastali na strip radionicama objavljuju se u strip magazinu "Parabellum" i Strip fanzinu "Kunova". Ove godine Knežević je svoju misiju proširio i na Srbac i Derventu, gdje je takođe održao strip školu.\nPrvi broj Strip fanzina "Kunova" pojavio se 10. marta 2016. godine.\nIzložba stripa "Alan Ford"\nZahvaljujući pomoći i susretljivosti italijanske ambasade u BiH i ambasadora Nikole Manazija na Prvom međunarodnom salonu stripa "Deveta dimenzija" biće postavljena i izložba stripa "Alan Ford", kojeg su kreirali scenarista Maks Bunker (Luciano Secchi) i crtač Magnus ( Roberto Raviola) davne 1969. godine.\nSvijet "Alan Forda" finom satirom opisuje istoriju italijanskog društva od kraja šezdsesetih godina do danas, a ovaj stip je postigao izuzetan uspjeh na prostorima bivše Jugoslavije, gdje je godinama prevođen od strane genijalnog Nenada Briksija.\nGost 1. Međunarodnog salona stripa: Željko Pahek, Srbija #salonstripa#banjaluka Strip autor, scenarista i ilustrator čuven po radu u Heavy Metal magazinu, saradnji na Džeremaji, te naslovnicama kultnih SF i Fantasy autora. pic.twitter.com/9JukJQ0bv2\n— Deveta dimenzija (@devetadimenzija) October 10, 2018\nStripom se profesionalno bavi od 1979. godine, kada počinje objavljivati u svim važnijim omladinskim i strip revijama u Jugoslaviji. Od 1986. objavljuje stripove po svojim scenarijima u inostranim magazinima (Njemačka, Italija, Francuska, Španija...) od kojih se naročito izdvaja rad u "Heavy Metal Magazine" (SAD), u kojem je prevođen od 1989. godine i zastupljen u tri svečane kolekcije povodom godišnjica.\nRadio je kao scenarista, a takođe je sarađivao i na čuvenim strip serijalima "Džeremaja" i "Tornjevi Boa Morija".\nJedan je od osnivača i ključnih autora umjetničke grupe "Beogradski krug 2", a takođe je i jedan od osnivača Društva ljubitelja naučne fantastike "Lazar Komarčić" 1981. godine.\nGost 1. Međunarodnog salona stripa: Aleksandar Zograf (Saša Rakezić), Srbija #salonstripa#banjalukapic.twitter.com/Gq6MxHSjxo\n— Deveta dimenzija (@devetadimenzija) October 7, 2018\nRođen je 1963. godine u Pančevu. Stripove počinje da objavljuje od 1986. godine na tržištu SFRJ, u časopisima "NON", "Ritam", "Rock", Mladost i drugi.\nPočetkom devedesetih godina 20. vijeka počinje da objavljuje radove i u inostranstvu, najviše u Americi, u časopisima "The Comics Journal", "Zero Zero", "Weirdo", "Rare Bit Fiends", "Buzzard", "Cow", "Tantalizing Stories" i drugi.\nUčestvovao je na više međunarodnih strip festivala, konferencija i izložbi, kao što su "Expocomics" (1994, 1995, Bari, Italija), "Caption" (1997, Oksford, Velika Britanija), "Lucca Comics" (1998, Italija), "Atinski festival stripa" (1999, Grčka), i druge.\nStripove je objavljivao u više časopisa na prostoru bivše SFRJ: "Mi mladi", "Sirius", "Strip pressing", "Think Thank", "Naši Dani", "Parabellum", "Glas", "Školarac", "Bucko i Klik", "Školan Ford", "Žalosna sveska", "Strip revija", "Kreator" i drugim.\nDva albuma serijala Vekovnici - "Prah" i "Pepeo" po scenariju Marka Stojanovića, objavljena su 2007. i 2008. godine.\nSvoj prvi veći projekat "Školan Ford", po scenariju Nenada Suzića, započeo je 2006. godine, ali se on ugasio nakon četiri broja. Prvu epizodu vestern stripa "Divlji vetar" po scenariju Rajka Radovanovića, uradio je 2009. godine.\nDiplomirao je na školi za dizajn, animaciju i video igre, "Supinfocom rubika" u Francuskoj. Godine 2014. i 2015., radio je u izdavačkoj kući "Quelle Histoire", kao mladi ilustrator i kreativni menadžer.\nOd 2016. godine radio je sa kompanijom "Fleurus Presse", posebno za časopise "Quelle Histoire" i "National Geographic Kids". Između ostalog, napisao je i nacrtao strip "La ferme! " (QHM), komični odjel "Epoques et civilizations" (QHM) i "Les explorateures" (NGK).\nVous, le vieux monde de la BD : Retrouvez moi à Saint-Malo pour Quai des Bulles Moi, dans le futur : pic.twitter.com/5ilpOyN1Q2\n— Aurélien Fantômez (@FernandezComics) October 11, 2018


Hancel: Zabrinjava porast nasilja protiv manjina u CG proteklih mjeseci, kampanja širenja dezinformacija i rasprava o tome ko bi trebalo da ima pravo glasa - PORTAL REVIJE FOKUS\nPomenuo sam veliku laž o Srebrenici i genocidu koji je počinjen i stavili smo do znanja da to ne prihvatamo.Takođe smo stavili do znanja da povjerljive informacije NATO-a ne smiju da procure. Ako ljudi koji su odgovorni za curenje podataka ne budu smijenjeni ili barem nekako isključeni iz akcije, NATO će možda morati da reaguje. Crna Gora je suverena država i Sjedinjene Države ne žele da se miješaju u ovlašćenja vlade jedne nezavisne zemlje koju je narod izabrao demokratskim putem. Međutim, postoje načini na koje možemo da izrazimo naše nezadovoljstvo ili zadovoljstvo ako je nešto dobro odrađeno. Pomenuo sam veliku laž o Srebrenici i genocidu koji je počinjen i stavili smo do znanja da to ne prihvatamo.Takođe smo stavili do znanja da povjerljive informacije NATO-a ne smiju da procure. Ako ljudi koji su odgovorni za curenje podataka ne budu smijenjeni ili barem nekako isključeni iz akcije, NATO će možda morati da reaguje\nHalcel, bivši spoljnopolitički savjetnik američkog predsjednika Džoa Bajdena za vrijeme njegovog mandata u Senatu, međutim, ističe da ga veoma zabrinjava porast nasilja protiv manjina proteklih mjeseci, kampanja širenja dezinformacija, te rasprava o tome ko bi trebalo da ima pravo glasa.\nHalcel: Vjerujem u demokratiju i predvidio sam da je čvrsta većina u jednoj heterogenoj zemlji, na kraju se ispostavilo da je to 55,5 odsto bila za nezavisnost. I mislim da su rezultati koje je Crna Gora postigla do tada i, svakako, poslije bili veoma pozitivni, naročito u odnosu na ostale zemlje u regionu. Svi znamo da je Crna Gora uspjela i da se drži podalje od rata, sa izuzetkom Dubrovnika. Takođe je obavila mirnu tranziciju sa zajednice sa Srbijom na nezavisnost. Prešla je i na tržišnu ekonomiju, ne bez problema – možemo da govorimo o Kombinatu aluminijuma, autoputevima koji nigdje ne vode. Ja to razumijem, ali je ta tranzicija bila uglavnom pozitivna.\nHalcel: Nijedna zemlja danas nije ono što sam zamišljao da će biti prije 15 godina, svakako ne moja – Sjedinjene Države. Stvari morate da posmatrate dugoročno. Da li u Crnoj Gori i dalje ima problema? Očigledno je da ima. Da li i dalje ima korupcije? Da. Međutim, Evropska unija po svemu sudeći smatra da je zemlja na pravom putu. Otvorila je sva, veoma zahtjevna, pregovaračka poglavlja i čak zatvorila pojedina. I po bilo kom razumnom standardu, daleko je ispred drugih zemalja koje su se prijavile za članstvo u EU, uključujući iznad svega Srbiju. To je pozitivno.\nGlas Amerike: U Crnoj Gori poslednjih mjeseci rastu političke i etničke tenzije. Pomenuli ste napade na manjine, bilo je skrnavljena vjerskih objekata, protesta pristalica obje strane… Imajući to u vidu, da li bi Sjedinjene Države, koje podržavaju evroatlantsku integraciju Crne Gore od njene nezavisnosti, trebalo da se više angažuju?\nHalcel: Ja više nisam u vladi, ali mislim da se može reći da je Bajden prvi američki predsjednik koji dobro poznaje Balkan, uključujući Crnu Goru koja mu je dodijelila orden prije tri godine. Bio je na Balkanu više puta. Dobro poznaje i predsjednika Đukanovića. Ja sam, u stvari, organizovao njihov prvi sastanak, 1994. ili 1995. godine, čini mi se. Održali su taj odnos.\nBajdenovi bliski savjetnici takođe poznaju Balkan, prije svega državni sekretar Entoni Blinken. U poziciji smo da imamo određenu ekspertizu na vrhu vlasti. Neću komentarisati Trampovu administraciju, osim da kažem da niko ne bi dovodio u pitanje to da su Bajdenovi motivi 100 odsto u interesu Sjedinjenih Država i da nema uticaja spoljašnjih faktora. Da li bi mogli da uradimo više? To je pitanje koje se postavlja od dana do dana. Ja očigledno nisam upoznat sa depešama koje razmjenjuju američka ambasada u Podgodici i Vašington. Bio bih, međutim, zapanjen ako ne bi smo imali crvene linije. Na primjer, jasno smo stavili do znanja da je negiranje genocida u Srebrenici jednostavno nedopustivo.\nJa nemam insajderske informacije o tome da će NATO da uradi. Govorim kao istoričar, ali se to ranije dogodilo u NATO-u sa grčkim pukovnicima od 1967. do 1973, zatim sa komunistima u Portugalu 1975. godine. U suštini, ono što je vratilo puni pristup tih zemalja povjerljivim materijalima NATO-a je to što je izglasana smjena tih vlada. I to je jedan od načina da se to uradi. Mislim da Evropska unija, na neki način, ima više uticaja od nas. Mi jesmo najveća sila u NATO-u i to je očigledno ključno. I Crna Gora, kao članica, već ispunjava svoje obaveze u određenim oblastima – recimo u sajber bezbjednosti. Kao što sam već rekao, Crna Gora prednjači na Zapadnom Balkanu kada je riječ o pridruživanju Evropskoj uniji, ali još nije članica i EU zbog toga ima dosta uticaja.\nMoram da kažem da naši prijatelji u Evropskoj uniji imaju mnoge izvanredne osobine, ali zauzimanje snažnog stava obično nije jedna od njih. Takođe, nisam međunarodni ekonomista, ali mislim da je Đukanović napravio veliku grešku uzimanjem kredita od Kine za izgradnju autoputa do Srbije, vrijedan milijardu dolara. To je očigledni fijasko. Nisam siguran da li Evropska unija možda da uradi nešto da pomogne Crnoj Gori. To je veoma teška odluka. Veoma je interesatno koliko vješto su Đukanovićevi protivnici manipulisali, rekao bih, legitimnim primjedbama u pogledu pitanja kao što je korupcija da bi pridobili glasove za opoziciju i mislim da mnogi od njih vjerovatno ne bi glasali protiv Đukanovićeve stranke da su znali šta će čelnici nove koalicije raditi u drugim oblastima. Ali to je već završeno.\nI možete reći da su Crnogorci uvijek zabrinuti zbog Srbije, ali kada vidite i čujete šta se događa, i kada imate tu ideju o mijenjanju zakona o državljanstvu ili u najmanju ruku o davanju ljudima pravo glasa, i da je u redu da glasate ako ste etnički Srbi iz Bosne i Hercegovine, ali ne i ako ste Crnogorci iz dijaspora, onda je – i uz najbolju volju – teško to posmatrati, a ne vidjeti nešto što je suštinski anti-demokratsko i čime se jedna nacionalnost stavlja iznad druge.\nHalcel: Neko može reći da je trebalo da urade više u pojedinim oblastima. Mislim da ste postavili pravo pitanje. Ako najveća ili druga najveća etnička grupa u zemlji, uz pomoć ili podsticanje strane sile, stalno pokušava da poništi multietnički, demokratski karakter zemlje, onda je to problem. Ja neću biti prvi stranac koji je ovo rekao ali, uz sve poštovanje za DPS i Mila Đukanovića koji su uradili mnoge dobre stvari, čini mi se da bi vjerovatno bilo zdravije za zemlju da se razvila istinski demokratska, prozapadna opozicija koja bi imala različite stavove u odnosu na DPS kada je riječ o možda ekonomskim ili političkim pitanjima.\nMeđutim, u samoj Crnoj Gori bi volio da vidim duh saradnje – što je lakše reći nego uraditi. I ponoviću – to nije samo slučaj u Crnoj Gori. Polarizovana društva postaju endemska. Vrlo je malo demokratija u svijetu čije biračko tijelo nije postalo više polarizovano poslednjih nekoliko godina, tako da to neće biti lako. Bilo bi dobro kada bi svi radili na istom cilju, ali mislim da to nije slučaj. Trebalo da bi budemo iskreni. Mnogi, vjerovatno većina ljudi koji su glasali za stranke koje čine aktuelnu koaliciju u Crnoj Gori, su bili protiv nezavisnosti. I to je činjenica koju bi morali da razmotrimo.\nTags: članstvo u EUCrna Goradržavnostevroatlantske integracijeizboriMajkl Halcelmanjinemiješanje Srba i Rusanasiljeprenos vlasti\nPrethodna priča Hamas ispalio rakete na Tel Aviv nakon što je srušena zgrada od 13 spratova u Pojasu Gaze (VIDEO)\nSledeća priča Plav: Omer Šahmanović odlazi sa mjesta direktora Doma zdravlja, za v.d. imenovana Biljana Vukanić\nObama: Odbijanje veta na zakon koji dozvoljava porodicama žrtava napada 11. septembra da tuže Saudijsku Arabiju je opasan presedan\ndrdrago\tSeptember 29, 2016\nHasan Haso Deljanin već 46 godina živi u SAD: Od podstanara do vlasnika zgrada\ndrdrago\tAugust 3, 2014


Zašto je Putin odlučio sada da djeluje u slučaju Ukrajine? | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nKombinacija trenutnih okolnosti idealan je momenat da Putin iskoristi evropske i američke slabosti, objašnjava se u analizi u magazinu Foreign Policy.\nKremlj ima prostora za akciju sve do američkih opštih izbora, smatra Snegovaja (EPA)\nTreći mjesec zaredom, Rusija nastavlja da osnažuje svoje snage na granicama sa Ukrajinom. Više od 100.000 ruskih vojnika trenutno okružuje Ukrajinu sa tri strane. Međutim, zašto se to dešava baš sada?\nMaria Snegovaja iz Centra za analizu evropske politike i postdoktorantica međunarodnih odnosa na Univerzitetu Johns Hopkins, u tekstu objavljenom u magazinu Foreign Policy daje odgovor na ovo pitanje.\n“Čini se da odluka ruskog predsjednika Vladimira Putina da eskalira situaciju nije izazvana određenim događajem za razliku naprimjer od ruskog vojnog jačanja 2008. godine i rata sa Gruzijom, što je uslijedilo nakon Samita NATO-a u Bukureštu, gdje se Ukrajini i Gruziji obećalo da će nekada postati članice saveza”, piše.\nMeđutim, sada, umjesto jednog određenog događaja, čini se da postoji nekoliko nedavnih dešavanja koja su odredila Putinove poteze, dodaje Snegovaja.\nKako objašnjava, u svojim javnim obraćanjima, intervjuima i člancima, Putin je stalno izražavao brigu zbog mogućeg gubitka Ukrajine. Na sastanku Vijeća sigurnosti UN-a u maju 2021, on je rekao da se Ukrajina “sporo ali sigurno pretvara u neku vrstu antipoda Rusije, neku vrstu anti-Rusije”.\nZaista, utjecaj Rusije na ovu zemlje je bio u opadanju posljednjih godina. Prvo, saradnja NATO-a i SAD-a sa Kijevom se dramatično povećala. Ovo se reflektiralo i u povećanoj vojnoj pomoći, naprednijem oružju i treninzima ukrajinske vojske, te podršci u suprotstavljanju ruskim cyber prijetnjama. Tako NATO od 2016. podržava zemlju kroz 16 različitih programa kojima se jača ukrajinska odbrana i sigurnost, navodi Snegovaja.\n“SAD je 2018. počeo slati smrtonosno oružje, kao što su Javelin protivtenkovske rakete. U jesen 2021, Turska je prodala Bayraktar TB2 borbene dronove Ukrajini. Zvaničnici Kremlja su ovo protumačili kao da NATO šalje sve više oružja Kijevu, što se posmatralo kao opasnost za rusku sigurnost i prijetnju sigurnosnim odnosima u regiji. Međutim, ne radi se samo o vojnoj saradnji. Ukrajinska javnost je postepeno postala više prozapadno raspoložena, i ankete pokazuju sve veću podršku članstvu u EU i NATO-u. Saradnja između Zapada i Kijeva je ojačana i u drugim područjima, kao što su antikorupcijske inicijative i izgradnja institucija.”\nKampanja protiv Putinovog saveznika\nKako objašnjava Snegovaja, druga stvar koja je pogodila Moskvu bila je to da je Ukrajina 2021. pokrenula kampanju protiv navodnih ruskih agenata u zemlji. Nacionalno vijeće za sigurnosti odbranu najavilo je sankcije protiv Putinovog bliskog saradnika i glavnog ruskog saveznika u Ukrajini, oligarha Viktora Medvedčuka, kao i protiv njegove žene i nekoliko drugih pojedinaca.\nMedvedčuk je, piše Snegovaja, često isticao svoje lične veze sa Putinom, koji je također kum njegovoj kćerci, opisivao ga je kao bliskog prijatelja, imao proruske pozicije o protestima 2014, Krimu i ukrajinskoj budućnosti, a ranije je također bio pod sankcijama SAD-a zbog poticanja separatizma u Ukrajini.\nUkrajina je novim sankcijama zamrznula sredstava Medvedčuka na tri godine i spriječila ga da posluje u zemlji. Istovremeno je predsjednik Volodimir Zelenski naredio zatvaranje tri televizije u njegovom vlasništvu, optuživši ga za prorusku propagandu.\n“Ovaj potez je uslijedio nakon telefonskog razgovora američkog državnog sekretara Antonyja Blinkena i ukrajinskog misnitra vanjskih poslova Dmitro Kuleba, zbog čega Kremlj sumnja da je SAD imao upetljane prste u zatvaranje televizija. Medvedčuk je od maja 2021. u kućnom pritvoru u Ukrajini zbog optužbi za izdaju. Nakon toga, Rusija je poslala dodatne snage na ukrajinsku granicu”, navodi se u članku.\nStav Francuske i Njemačke\nPutinove nade da će održati prednost u Ukrajini nakon 2014. tako što će prisiliti separatiste iz Donbasa nazad u Ukrajinu također su propale. Kijev je dokazao da nije voljan da uključi ove regije ponovo u Ukrajinu pod ruskim uvjetima.\nU članku iz jula 2021, Putin je otvoreno priznao svoj poraz. Napisao je: “Navodno, a postajem sve više uvjeren u ovo – Kijev jednostavno ne treba Donbas.”\nKako ističe Snegovaja, ovo je tada pripisao prisustvu “malignim, sa zapadom povezanim antiruskim snagama koje koriste sliku žrtve vanjske agresije i šire rusofobiju” u Ukrajini.\nKombinacija ova tri faktora navela je Putina na zaključak da gubi Ukrajinu zbog čega je morao što prije djelovati, kao lider sile koja je u opadanju, i za koju se predviđa da će njen ekonomski i globalni utjecaj nestati u naredne dvije decenije, navodi autorica.\nDodaje da je ovo idealan momenat za njega. Prvo, EU je podijeljena što se tiče Rusije. Dok nove članice EU na Istoku Evrope podržavaju snažniju akciju protiv Rusije, dvije vodeće sile EU, Njemačka i Francuska, su podijeljene što se tiče ovoga.\nFrancuska je zaokupljena svojim predsjedničkim izborima u aprilu 2022. Francuski predsjednik Emmanuel Macron insistira da EU vodi razgovore sa Moskvom odvojeno od SAD-a.\nNjemačka koja želi postati evropsko središte za ruski gas nakon završetka Sjevernog toka 2, spremna je za više ustupaka Kremlju, što se pokazalo u njenom nedavnom odbijanju da da dozvole za oružje Estoniji kako bi zalihe mogle stići do Ukrajine.\nTakođer, od aprila 2021, Kremlj je poduzeo nekoliko koraka kojima se smanjuje isporuka ruskog gasa prema Evropi, što je dovelo do trenutnog porasta cijena i nestašice gasa u Evropi, piše Snegovaja.\nEvropska ovisnost o ruskom gasu, sa oko 40 posto uvoznog gasa iz Rusije, također ograničava EU da djeluje po pitanju Ukrajine.\nCijene nafte i gasa\nDrugo, tokom protekle godine, relativni pad međunarodne pozicije SAD-a postao je više očigledan, što se oslikalo u haotičnom povlačenju iz Afganistana. Prema saopćenjima Kremlja, ovo je viđeno kao opadanje američkog utjecaja u svijetu.\nOdgovor Bidenove administracije na poteze Rusije sada se čini dosta slab – SAD je uveo sankcije na Sjeverni tok 2, izdao veoma simbolične sankcije kao odgovor na rusko trovanje Alekseja Navaljnog, i nastavio stavljati naglasak na Kinu.\nŠto je još važnije prema mišljenju autorice, Kremlj ima prostora za akciju sve do američkih opštih izbora. Situacija se može promijeniti ako republikanci preuzmu kontrolu nad ključnim odborima za vanjsku politiku u Kongresu i povećaju pritisak na administraciju što se tiče Rusije.\nSlično EU, Bidenova administracija trenutno može biti ograničena u nametanju snažnih sankcija Rusiji, jer bi mogla rizikovati još jedno povećanje cijena nafte i metala, čime bi se još više povećala inflacija u SAD-u, ili čak stagflacija. To još više skraćuje prostor Putinu da djeluje.\nTreće, dok povećanje cijena gasa i nafte ograničavaju EU i SAD, to daje prednost Putinu. Na međunarodnoj sceni, Rusija pokušava da djeluje kao tipična naftna država koja postaje agresivna i ambiciozna čim akumulira dovoljno prihoda od nafte i gasa. Dotok velikih prihoda omogućava joj da joj prioritet budu vojni troškovi umjesto socijalnih i infrastrukturnih pitanja.\nSve ovo objašnjava zašto je baš sada Putin dao Zapadu ultimatum. Kombinacija trenutnih okolnosti idealan je momenat da Putin iskoristi evropske i američke slabosti.\nMeđutim, razumijevanje da je Kremlj vremenski ograničen u tome daje zapadnim liderima prostor da razviju efktivniji odgovor, zaključuje Snegovaja.


Godišnje u Srbiji 3 000 ljudi promeni ime, od kojih neki i pol i ime\nNajviše zahteva za promenu imena podnosi se u Beogradu, mada dosta posla imaju i matičari po Srbiji. Sve češće se traži izmena prezimena zbog razvoda braka. Troje njih promenilo i pol i ime.\nCross-dressing protest u Iranu\nTransrodnoj mušteriji izrečena zabrana zbog upotrebe toaleta\nLUISTON, Ajdaho - Dvadesetpetogodišnja stanovnica Luistona, inače trans žena, kaže da joj je izrečena zabrana ulaska u jednu prodavnicu, pošto su se mušterije te lokalne radnje pobunile zbog njene upotrebe ženskog toaleta. “Muški subjekt je koristio ženski toalet i zbog toga je nekim mušterijama koje su žene bilo neprijatno, jer im je izgledalo da muškarac koristi njihov prostor, ” kaže nadležni iz Luistonske policije,Rodžer Lenijer.\nStrana 97 od 124


Brojni objekti i danas nose ratne ožiljke: Stočani gradu vraćaju dušu kroz kulturnu scenu\nGrađani okupljeni oko Udruženja „Iskra“ u privatni objekt smjestili Centar za kulturu te plaćaju kiriju i režije\nM. Smajkić 02.02.2021\nREPORTAŽA Brojni objekti i danas nose ratne ožiljke: Stočani gradu vraćaju dušu kroz kulturnu scenu\nSve važne ustanove su ugašene\nStolac, poput drugih gradova u BiH, dijeli većinu problema koji tište građane, a najveći je nezaposlenost. Ekonomija je u tom prelijepom hercegovačkom gradiću davno rekla zbogom, jer ugašena su brojna preduzeća poznata i u bivšoj državi poput ''Željezare'', Fabrike metalnog namještaja, ''Inkosa'' i drugih.\nBrojni objekti i danas, četvrt stoljeća od rata, nose ratne ožiljke i prepušteni su zubu vremena poput Autobuske stanice, koja je potpuno devastirana.\nSkoro sve važne ustanove koje je ovaj grad s bogatim kulturno-historijskim naslijeđem imao su ugašene. Među njima je biblioteka, što je posebno bolno bilo za Stočane koji baštine tradiciju čitaonice znatno duže od drugih gradova.\nIako je taj objekt razoren, ipak u Stocu već četiri godine postoji biblioteka, i to gradska, a nazvana je po književnom velikanu Mehmedaliji Maku Dizdaru.\nNo, nisu je tamošnje vlasti oformile, već grupa građana okupljena oko tamošnjeg Udruženja „Iskra“, koji su otišli i korak dalje i osnovali Centar za kulturu.\nBalavac-Prndelj i Šator: Uzalud čekali vlast da nešto poduzme\nDosta im je, kako nam priča Anel Šator, član Upravnog odbora „Iskre“, čekati skoro tri decenije ne bi li se stolačke vlasti smilovale i oživile kakvu instituciju kulture.\n- Odlučili smo uzeti stvari u svoje ruke i pokrenuti se. Činjenica je da smo u privatnom prostoru, za koji plaćamo kiriju, a usto treba novca za režije i druge troškove, ali želimo našem gradu vratiti dušu i njegovu prepoznatljivu kulturnu scenu - kazuje nam Šator.\nU okviru Centra, koji je preksinoć otvoren izložbom slika Seada Čerkeza, umjetnika iz Sarajeva, djelovat će među Stočanima itekako prepoznata biblioteka, ali i IT centar, a u planu im je otvorenje zavičajnog muzeja.\n- Nažalost, Stolac je prepun brojnih devastiranih objekata, ali Općina po tom pitanju ne čini ništa - dodaje Šator.\nBiblioteka ima skoro 10.000 naslova, a brigu o knjižnom fondu preuzela je Jasminka Balavac-Prndelj, koja je dugi niz godina živjela u Mostaru, ali je upravo ljubav prema knjigama i ova ideja njenih sugrađana vratila u rodni Stolac.\n- Dvije godine sam tu i naši korisnici su podjednako svi građani Stoca. Ovdje su i biblioteka i knjižnica - kaže nam Balavac-Prndelj.\nNedaleko od ovog objekta je Šarića kuća ili nekadašnja galerija Branka Šotre. Taj objekt su stolačke vlasti dale na korištenje poznatom Gradskom orkestru Stolac.\nNažalost, u Stocu su i dalje prisutne nacionalne tenzije, pogotovo nakon konstituirajuće sjednice Općinskog vijeća na kojoj nije izabran predsjedavajući iz reda Bošnjaka.\nBošnjački vijećnici su u javnost iznijeli i informaciju da su im na posljednjoj sjednici, kada je usvojen budžet u iznosu nešto većem od devet miliona KM, odbijeni svi amandmani.\n25.01.2021 u 17:44\n21.01.2021 u 14:52\nStolac Nezaposlenost Fabrika


TotalCar.rs » “Hjundai kona”: Osvajač iz Koreje\nHyundai, novo, SUV\nJedan od aduta ambicioznog plana kompanije “Hjundai motors”, da do 2021. godine postane najveći prodavac azijskih vozila na tlu Evrope, novi je SUV iz takozvanog “B segmenta”, nazvan “hjundai kona”.\nNedavno ga je predstavio južnokorejski gigant, a ime je dobio po delu Velikog havajskog ostrva, veoma popularnog među mladima. To odslikava i želju “Hjundaija” da osvoji srca mlađih vozača, koji ionako čine najveći deo kupaca “krosovera”.\nKorejska fabrika naglašava da je uspela u nameri da “kona” nema samo futuristički izgled, već i da kupcima ponudi vozne karakteristike koje su u vrhu ovog najbrže rastućih segmenata na tržištu automobila.\n“Kona” je skladno izvajan automobil, modernih, sportskih linija, a da pripada porodici “Hjundaija” jasno pokazuje nova maska hladnjaka koja je slična kao na modelu “hjundai i30”. Ova tendencija je ublažena na zadnjem delu, sa stop svetlima koja podsećaju na ona sa modela “tuson”.\nJasno je da je “Hjundai” u cilju smanjenja troškova “konu” gradio na istoj platformi kao i “kiju stonik”, čija premijera sledi nešto kasnije ove godine.\nDimenzije su po “meri” segmenta. Dužina je 4.165 mm, širina 1.800 mm, a visina je 1.550 mm. Solidno međuosovinsko rastojanje od 2.600 mm znači da će i “koni” biti sasvim dosta mesta za četiri odrasle osobe, pa i za petu, ali ne na dužim putovanjima.\nU svim verzijama kabina novog SUV modela je u pretežno tamnim tonovima, a monotoniju razbijaju ukrasni elementi u toplim bojama.\nKao i kod većine novih modela automobila, gornji deo središnje konzole zauzima displej multimedijalnog sistema, dok su centralni ventilacioni otvori smešteni nešto niže. Instrument tabla zadržala je konvencionalni izgled sa dva analogna sata (pokazivačem broja obrtaja i brzine), uz središnji mali digitalni displej u boji na kome se prikazuju podaci putnog računara.\n4.165 mm je dužina\n1.800 mm je širina\n1.550 mm je visina\nZa razliku od velikog broja modela konkurencije u ovom segmentu, “kona” će kao opciju nuditi i 4×4 pogon. Na većini tržišta osnovni motor “kone” biće 2,0-litarski benzinac sa 149 KS automatskim menjačem sa šest brzina.\nKada je Evropa u pitanju, u ponudi će biti i 1,6- litarski T-GDI turbo benzinac sa 177 KS, uparen sa sedmostepenim automatskim menjačem, trocilindarski 1.0 T-GDI turbo benzinac sa šestobrzinskim manuelnim menjačem sa 120 KS, kao i 1,6-litarski dizel motor poznat iz brojnih modela “Hjundaija” i “Kije”.\nProdaja “kone”, naravno u Koreji, počinje ovih dana, a na ostalim tržištima sveta do kraja godine. U Evropi se “kona” očekuje (najverovatnije) na Salonu u Frankfurtu početkom jeseni.\nŠpijunske fotke: Mercedes CLS (2015)\nKia Stinger (2021) pristiže na tržište u trećem kvartalu 2020.\nPovoljnosti za invalide


Priča o ”Staljinkama”, čuvenim moskovskim neboderima – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPriča o ”Staljinkama”, čuvenim moskovskim neboderima\nČinilo se, gdje god u Moskvi da se zadesim, vidim jednu od njih, gordu, visoku, misterioznu. Uvijek mi je djelovalo da je blizu, tik preko ulice, ili da mi diše za vratom, a onda se ispostavi da ima dobrih pola sata do sat vremena pješačenja do nje.\nPiše: Radmila Cenić\nSedam visokih zdanja izgrađenih u staljinističkom stilu (sovjetski monumentalni klasicizam) u periodu od 1947. do 1953. godine šepuri se danas Moskvom. Svih sedam moguće je vidjeti samo sa jednog mjesta – Vrapčjeg brda (Varabljove gori).\nU tim zgradama sada može da boravi svako ko ima novac, a nekada su stanovi u njima dodjeljivani odabranima za izuzetne zasluge prema otadžbini.\nPlanovi svih izgrađenih “Staljinki” potpisani su istog dana – 7. septembra 1947. godine, jer je poslije rata Josif Staljin želio da pokaže Zapadu da je zemlja koja je pobijedila fašizam bogata i snažna.\nNajbolje arhitekte SSSR bile su zadužene za devet projekata od kojih je sedam realizovano.\nSagrađene su: zgrada Ministarstva spoljnih poslova, zdanje Crvene kapije, hotel Lenjingrad, hotel Ukrajina, zgrada kod nasipa Katelničeskaja, zdanje na trgu Kudrinskaja i zgrada Univeziteta Lomonosov.\nAdministrativna zgrada Zarjadje nikada nije izgrađena, kao ni Dom Sovjeta.\nLegenda kaže da je Staljin bio opsjednut reinkarnacijom i da su navedene zgrade projektovane po ugledu na egipatske piramide kako bi akumilirale energiju i da su tako raspoređene da se putevi tih energija spoje u jednu tačku gdje je bila predviđena izgradnja Doma Sovjeta.\nTo velelepno zdanje trebalo je da bude najviša zgrada na cijelom svijetu (visine 420 metara) sa ogromnom statuom Lenjina (visine 100 metara) na njenom vrhu. Prema predanju, ukrštanje energija odigralo bi se tačno u Lenjinovom spomeniku. Prema jednoj priči, dogodilo bi se čudo i Lenjin bi oživio, a prema drugoj, duh komunizma raširio bi se po zemlji.\nMeđutim, na tom mjestu sada stoji Hram Hrista Spasa, najveći pravoslavni hram koji je bio srušen 30-tih godina prošlog vijeka , a ponovo izgrađen za samo četiri godine sredinom devedesetih.\nLegenda kaže i da je svaka od “Staljinki” imala namjenu u skladu sa rimskim božanstvima po kojima su planete Sunčevog sistema dobile nazive.\nTako se za najviše prosvetno zdanje na svijetu (240 metara)– zgradu Univerziteta Lomonosov vjeruje da ispod svoje grandiozne građe krije čitav jedan podzemni grad. Zvanično, podrum ima ove zgrade sadrži tri sprata, ali, mnogi smatraju da je misteriozni podzemni grad iste veličine kao i zgrada na površini. Priča se i da od univerziteta do aerodroma “Vnukovo” postoji tajni podzemni prolaz.\nZgrada Ministarstva spoljnih poslova završena je 1953. a sam Staljin se umiješao u projekat i izgrađen je toranj u boji drugačijoj od boje cijele zgrade. Nakon njegove smrti, navodi se da je arhitekta predlagao da se toranj sruši, ali Hruščov to nije dozvolio, navodno rekavši: “neka ostane kao spomenik velike gluposti druga Staljina”.\nI za ostale “Staljinke” vezuje se poneka intrigantna priča, od one da su zarobljenici koji su gradili zgradu u njoj zazidali nezadovoljnog upravnika, do one da se poslovođe nikada nisu pele na spratove više od petog iz straha da ih radnici ne bace sa velike visine.\nBilo kako bilo, svih sedam “Staljinki” kojima su s vremenom mijenjane namene i nazivi opstale su kao ukrasi ruske prestonice i svedoci jedne epohe i režima značajnog za cijelu zemlju.\nA legende k’o legende, uvijek tu da nas zaintrigiraju, potisnu razum, zaslijepe činjenice i podsjete nas da je ljudska imaginacija raskošnija od Moskve i prostranija od Rusije.\nLukač i Salihović: Zajedničkim istragama do bolje saradnje\nPogled sa berze: Da li je pokemon histerija gotova?


VIMBLDON: Đoković izgubio set, ali siguran protiv Hurkača, znatno lakši posao u narednoj rundi! - ATP, Tenis, Vesti\nAleksandar Ilić 05.07.2019., 19:38\nPrethodna vest ZVEZDA I PARTIZAN U LIGI ŠAMPIONA: Evo kako bi ‘večiti’ mogli da zaigraju zajedno u eliti!\nSledeća vest STRAHINJA PAVLOVIĆ: Istina je za Juventus, ali vreme radi za mene!\nZVEZDA I PARTIZAN U LIGI ŠAMPIONA: Evo kako bi ‘večiti’ mogli da zaigraju zajedno u eliti!


Uskoro spomenik Tošetu Proeskom! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nUskoro spomenik Tošetu Proeskom!\n10:42 23. AVG 2012.\nPrilikom rebalansa budžeta, proletos je odlukom parlamenta izbrisana stavka kojom je bilo predviđeno izdvajanje milion denara (evro vredi 61,50 denara), namenjenih za podizanje spomen-obeležja i uređenje grobnog mesta Tošeta Proeskog.\nMeđutim, prema medijskim najavama, sada se iz vladinih izvora potvrđuje da će se, u dogovoru sa porodicom nastradalog pevača, ipak, pronaći sredstva za uređenje Tošetovog groba.\nIz resornog Ministarstva transporta i veza, kako je objavljeno, “koje se pojavljuje kao posrednik između porodice Proeski i države”, uveravaju da će “Toše dobiti grobno mesto isto kao makedonski revolucionar Pitu Guli, u mermeru po izboru porodice”.\nTo je dogovoreno za vreme nedavne posete resornog ministra Mileta Janakieskog porodici Proeski u Kruševu.\nNa osnovu zahteva javnosti i činjenice da je Toše Proeski posthumno proglašen za zaslužnog građanina Makedonije, u Sobranju (skupštini) Makedonije 2008. doneta je odluka za podizanje memorijalnog spomenika pevaču u Kruševu – u roku od dve godine.\nNo, zbog nekih nerešenih imovinsko-pravnih problema, kako podsećaju mediji u Skoplju, ‘novom skupštinskom odlukom taj rok je produžen do 2012. godine’.\ntose proeskitoše proeskibistaspomenikkumanovo


Tračak nade : Vladimir Putin traži od proruskih demonstranata odlaganje referenduma | Kliker.info\nTračak nade : Vladimir Putin traži od proruskih demonstranata odlaganje referenduma\nUdarna svjetska vijest je da je predsjednik Rusije Vladimir Putin od proruskih demonstranata u Ukrajini zatražio da odlože održavanje referenduma 11. maja.U više mjesta na istoku Ukrajine za 11. maj je zakazan referendum o tome da li su za veću autonomiju u Ukrajini pa čak i za nezavisnost.Tako je guverner regiona Luganska za 11. maj zakazao referendum na kojem će građanima biti postavljeno jedno pitanje – da li podržavate državnu autonomiju za Narodnu Republiku Lugansk. Referendum je zakazan i u Donjecku.Reporterka B92 iz Moskve Aleksandra Godfora navodi da Moskva traži odlaganje referenduma za neki kasniji datum kada se stvore uslovi za njegovo spovođenje. Putin je to izjavio nakon razgovora sa predsedavajućim OEBS-a Didijeom Burkghaltero.Putin je naveo da se situacija u Ukrajini razvija po najgorem mogućem scenariju te da su za to “krivi oni koji su u Kijevu organizovali državni prevrat”.\nRusija poziva vlasti u Kijevu da hitno prekinu operaciju “odmazde” na jugo-istoku zemlje, naveo je Putin, jer to “samo pogoršava situaciju”.Ruski predsjednik je rekao da je Rusija zainteresovana da se kriza u Ukrajini razriješi što je brže moguće uz poštovanje interesa svih građana te zemlje ma gdje oni živjeli.Putin je istakao da je direktni dijalog između zvaničnog Kijeva i proruskih aktivista sa jugoistoka Ukrajine ključan za okončanje krize i dodao da će Rusija učiniti sve što je u njenoj moći da se ta kriza razriješi.Ruski predsjednik je sa predsjedavajućim OEBS-a i predsjednikom Švajcarske Didijeom Burkhalterom razgovorao o mogućim načinima da se pronađe miran način izlaska iz kirze u Ukrajini.Kako je rekao, predstojeći predsjednički izbori u Ukrajini planirani za 25. maj “korak su u pravom smjeru”, istakao je Putin, dodavši ipak da prije izlaska Ukrajinaca na glasanje treba sprovesti ustavne reforme. Putin je tokom sastanka sa Burkhalterom izjavio da je pozicija Rusije o situaciji u Ukrajini poznata, kao i da je Burkhalterova posjeta pravovremena, prenijele su ruske agencije.\nAgencije navode da je predsedavajući OEBS-a donio u Moskvu prijedloge za deeskalaciju krize u Ukrajini. “Vi i ja smo već razmatrali pitanja vezana za teške i vrlo tragične dogadjaje u Ukrajini, vi imate svoje prijedloge, ideje o mogućem izlazu iz nastale situacije”, rekao je Putin Burkhalteru u Kremlju, predlažući da se analizira situacija i potraže putevi izlaska iz te krize, prenio je Itar-Tass. Burkhalter je, kako prenosi agencija RIA Novosti, predložio da se detaljno razmotri “mapa puta” o izlasku iz krize. Ističući da je ovaj susret sa Putinom treći u ovoj godini, švajcarski predsjednik je rekao da je “veoma važno imati mogućnost za dijalog”.Na istoku Ukrajine i danas se vode borbe između snaga ukrajinske vojske i proruskih aktivista sa promjenljivim uspjehom na obe strane.Proruski aktivisti su u prethodnih mjesec dana zauzeli zgrade lokalnih samouprava i policijske stanice u više od deset gradova na istoku Ukrajine, a ukrajinska vojska pokušava da povrati kontrolu u tim mjestima.\nProruski aktivisti na istoku Ukrajine u regionu Donjeck rekli su danas da će da razmotre poziv ruskog predsjednika Vladimira Putina da odgode regionalni referendum o nezavisnosti.”Sutra ćemo na sjednici narodne skupštine da razmotrimo poziv predsjednika”, rekao je Denis Pušilin, vođa Narodne Republike Donjeck Rojtersu.On je dodao da oni izuzetno poštuju predsjednika Putina. “Ako on smatra da je to neophodno, sigurno je da ćemo da razgovaramo o toj temi”, rekao je Pušilin.Putin je danas rekao da je Rusija povukla svoje snage sa granice sa Ukrajinom, javila je agencija Interfaks.”Stalno nam govore kako su naše snage na ukrajinskoj granici predmet zabrinutosti. One danas više nisu tamo. Vojska je raspoređena na druge lokacije gdje obavlja redovne zadatke i obuku”, rekao je on. (Kliker.info-agencije)


Pokloni za prvu bebu rođenu u 2017. godini | (Vesti - 13.02.2017) Subotica\nKomentara: 8 | Pregleda: 12876\n13.02.2017 u 14:31h\nPredsednik Skupštine grada Subotice, Tivadar Bunford, posetio je danas prvu bebu rođenu u 2017. godini u našem gradu – Janu Galetin, rođenu 1. januara, u 8.50 časova, u porodilištu subotičke Opšte bolnice.\nPredsednik Bunford je, u ime gradonačelnika Subotice Bogdana Labana i svoje ime, čestitao roditeljima prvorođene bebe na prinovi, poželeo im dobro zdravlje i puno sreće, i Janinoj majci Jeleni predao cveće i prigodne poklone. Gradonačelnik je u ime Grada Subotice za prvu bebu rođenu u ovoj godini opredelio 50.000 dinara i ta sredstva uplaćena su na žiro-račun Jelene Galetin.\nTokom 2015. godine, u porodilištu subotičke Opšte bolnice rođene su 1364 bebe – 687 dečaka i 677 devojčica. U 2016. godini ukupno je rođeno 1.407 beba – 721 dečak i 686 devojčica. U periodu od 1. januara do 13. februara 2017. godine, u porodilištu Opšte bolnice rođene su 193 bebe – 93 dečaka i 100 devojčica.\ngledalac [pre 278 dana i 6 časova] Odgovori\njasna diskriminacija ostalih roditelja, sto ne dobiju svi roditelji takvu pomoc, onda jel treba da racunam kada ce se beba roditi pa da bude za nocu godinu!?\n#217200 (45) (30)\nEhhhh [pre 278 dana i 2 sata]\nAko računaš kao što pišeš, bolje nemoj :)\n#217223 (4) (34)\nHejter [pre 278 dana i 56 minuta]\nNisu mi jasni hejteri poput tebe, da li radjas dete zbog sebe ili drzave (grada)? Svako dete rodjeno u RS dobija odredjen iznos od drzave. Smatram da je grad dao malo za prvorodjenu bebu, posmatrajuci da su manji gradovi davali vece iznose. Svakako, poklonu se u zube ne gleda :) Nek je Jana ziva i zdrava i nek bude sto vise beba, bez obzira kog dana su rodjene :)\n#217227 (3) (31)\nPepe [pre 276 dana i 16 časova]\n"Ako ne mogu JA dobiti, e onda ne sme niko drugi!"\n#217279 (0) (8)\nKolega [pre 278 dana i 5 časova] Odgovori\nBravo za kolegu :) svakako lepa vest\n#217204 (4) (26)\nBadža [pre 278 dana i 48 minuta] Odgovori\nKada ćete već prestati s ovom glupavom praksom? Čime je prva beba rođena u jednoj godini zaslužnija za bilo šta od ostalih?\n#217228 (23) (15)\nČESTITKA [pre 277 dana i 9 časova] Odgovori\nČestitam roditeljima !\nPuno puno srece i radosti u odrastanju.\nPodrzavam gest i nastaviti u buducnosti cak bi bilo lepo okupiti sve prve bebe\nKoliko godina unazad grad nagradjuje ?\n#217257 (1) (6)\nSafet [pre 276 dana i 11 časova] Odgovori\nOcemo pravdu za bebe koje jisu rodjene 1. Jan!\n#217284 (2) (4)


U Srbiji je XIII dobar i u razvoju je, ima igraca koji prelaze u profi klubove Francuske, Engleske i Rusije. A XV je uzas, savez je ocajan pa nadalje. Edited August 22, 2008 by No7\nEdited August 24, 2008 by dragance\nutakmice se nisu igrale dve godine jer ga je jedan irac bas bio nadrljo, utakmica je tada prekinuta, a sad su se opet dogovorili da igrajua sto se tice papuanaca strasni su, i meni je Stenli mnogo jak lik, ali najbolje mi je bilo igranje (PLES) novozelandjana pre utakmice, zaboravio kako se zove plesedit: setio se, HAKA je ime plesa Edited October 30, 2008 by pyrky\ntype="application/x-shockwave-flash" allowscriptaccess="always" allowfullscreen="true" width="425" height="344"></embed></object>" type="application/x-shockwave-flash" wmode="transparent" width="425" height="350">Ipak ovaj Haka ples mi je najbolji Edited October 30, 2008 by borris_


Guterres: Pandemija koronavirusa postaje kriza ljudskih prava – Analiziraj.ba\nVlade moraju biti transparentne, savjesne i odgovorne, a novinarske slobode, organizacije građanskog društva i privatni sektor od suštinskog su značaja\nAutor Analiziraj.ba | Apr 24, 2020\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija (UN) Antonio Guterres izjavio je danas da kriza uzrokovana pandemijom koronavirusa postaje kriza ljudskih prava.\nČelnik te svjetske organizacije u video poruci objavljenoj u četvrtak navodi da postoji diskriminacija u dostupnosti javnih službi u borbi protiv COVID-19 i da strukturne nejednakosti ometaju pristup tim službama.\nGuterres je također izjavio da pandemija ima nesrazmjerne posljedice na određene zajednice, donosi rast govora mržnje, pogađa najranjivije grupe i stvara rizik nesrazmjernih sigurnosnih odgovora koji slabe odgovor zdravstvenih službi.\nOn je upozorio da uz jačanje etnonacionalizma, populizma, autoritarizma i potiskivanje ljudskih prava u nekim zemljama, aktuelna kriza može pružiti opravdanje za usvajanje represivnih mjera i ostvarivanje ciljeva nevezanih za pandemiju.\nGuterres je u februaru objavio poziv na akciju zemljama, firmama i ljudima, da pomognu obnovi i oživljavanju ljudskih prava širom svijeta, izradivši plan u sedam tačaka usljed zabrinutosti zbog klimatskih promjena, sukoba i represije.\n– Kao što sam rekao, ljudska prava ne mogu biti uskraćena za vrijeme krize, a sada smo suočeni s najvećom međunarodnom krizom – rekao je.\nGeneralni sekretar je naglasio da objavljuje izvještaj o tome kako ljudska prava moraju biti u fokusu odgovora na virus i oporavak od pandemije.\nGuterres nije spomenuo nijednu zemlju niti stranku, ali je naglasio da vlade moraju biti transparentne, savjesne i odgovorne te da su novinarske slobode, organizacije građanskog društva, privatni sektor i “građanski prostor” od suštinskog značaja.\nIstaknuo je da sve vanredne mjere – uključujući vanredno stanje – moraju biti legalne, srazmjerne, neophodne i nediskriminatorne, moraju imati konkretan fokus i trajanje i najmanje agresivan pristup eventualnoj zaštiti javnog zdravstva.\n– Poruka je jasna: Ljudi i njihova prava moraju biti prioritet i u središtu svih napora u borbi protiv pandemije – zaključio je generalni sekretar Ujedinjenih nacija (UN) Antonio Guterres.\nPrethodniCentar iz Mostara pokrenuo kanal Historija TV\nSljedećiZabilježeno više od 100 slučajeva kršenja slobode medija u Evropskoj povodom pandemije


Laso ostao u čudu: „Igrači me pitaju jesam li video meč gde tim nije izveo nijedno slobodno bacanje“ - Telegraf.rs\n26/02/21 | 08:20\nLaso ostao u čudu: „Igrači me pitaju jesam li video meč gde tim nije izveo nijedno slobodno bacanje“\nReal Madrid je i pored toga ubedljivo slavio protiv Žalgirisa\nEvroliga je nekako sinoć ostala u senci svih dešavanja na fudbalskim terenima širom Evrope, gde je vođena borba za prolazak u osminu finala Lige Evrope. A na meču između Real Madrida i Žalgirisa, koji je Kraljevski klub lako rešio u svoju korist (70:58), videli smo jedan prilično zanimljiv podatak.\nNaime, Kraljevići su bili zaista sjajni na šutu za dva i za tri poena, gde su začudo imali identičnih 14/29, ali jedna stvar u statistici zaista „bode oči“. Real Madrid nije izveo nijedno slobodno bacanje! Sa druge strane, Žalgiris je samo 12 puta otišao na liniju za slobodna bacanja, a bio je perfektan.\nTek, treba pomenuti da je utakmicu vodio jedan srpski arbitar – Milivoje Jovčić, zajedno sa dobro poznatim Damirom Javorom i Kristapsom Konstantinovsom. Real Madrid je rezultatski u korist rešio tri od četiri četvrtine.\nCoach Laso tries to find an explanation https://t.co/y4iSREcJE9\n— Eurohoops (@Eurohoopsnet) February 25, 2021\nStoga, sasvim jasna je reakcija Pabla Lasa, kada je video papir sa statističkim podacima. Jednostavno ni sam nije mogao da veruje da njegova ekipa nije išla da šutira penale apsolutno nijednom.\n- Prvi put u životu vidim utakmicu u Evroligi gde jedan tim nije izveo nijedno slobodno bacanje. Pitam vas, jer su me igrači u svlačionici pitali da li sam ikada u životu video utakmicu gde ekipa nije išla na liniju penala jedan, jedini put. Ali ovo me natera da se zamislim, jer ću otići ponovo tamo, kod svojih igrača i moraću nešto da im kažem. Ali za ovo nemam nikakvo objašnjenje – prokomentarisao je utakmicu Laso.\nVideo: Rade Krunić: Večeras sam više video dobru Zvezdu, nego loš Milan\nLaso ostaje tamo gde mu je najlepše: Real Madrid planira da ponudi novi ugovor svom treneru\nVeć je ušao u legendu: Pablo Laso izjednačio rekord po broju utakmica na klupi Real Madrida\nBajern stao na korak od epskog preokreta, Barselona bez većih problema preživela Zenit u majstorici


Počela izgradnja kanalizacije u Velikim Crljenima i Šopiću - GEM info\n20. oktobra 2021. 20. oktobra 2021. Redakcija 0 Comments Bojan Stević, go lazarevac, Irena Vujović., Kanalizacija, Šopić, Tomislav Momirović, veliki crljeni\nU Mesnoj zajednici Veliki Crljeni počela su radovi na izgradnji kanalizacione mreže, a događaju su prisustvovali ministarka za zaštitu životne sredine Irena Vujović, ministar građevinarstva i infrastrukture Tomislav Momirović i predsednik Gradske opštine Lazarevac Bojan Stević sa saradnicima. Pored Velikih Crljena, izgradnja kanalizacione mreže započeta je i u Šopiću, u zaseocima Beli Potok i Miletića kraj, izjavio je predsednik opštine Bojan Stević. Ovi radovi su deo projekta „Čista Srbija“ koji realizuje Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u saradnji sa kineskom kompanijom CRBC.\nU prisustvu ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislava Momirovića, ministarke za zaštitu životne sredine Irene Vujovića, predsednika opštine Lazarevac Bojana Stevića i lokalnog rukovodstva, u Velikim Crljenima je počela izgradnja kanalizacione mreže.\nPrema Stevićevim rečima,ovo je za građane velika stvar jer je do sada kanalizacija oticala kao otvoreni fekalni kolektor ispred domaćinstava. Stević je naveo da je izgradnja kanalizacione mreže započeta i u zaseocima Beli Potok i Miletića kraj u Mesnoj zajednici Šopić.\nPlan je da svako domaćinstvo u centralnom gradskom jezgru, kao i ona u prigradskim mesnim zajednicama dobiju kanalizaciju, rekao je Stević i istakao da će uskoro početi izgradnja glavnog fekalnog kolektora uz reku Lukavicu.\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović rekla je da je počela izgradnja više od 70 kilometara kanalizacione mreže, a da će se zatim gaditi i dva prečistača. Dodala je da će ovaj projekat u velikoj meri unaprediti kvalitet života građana.\nKada je u pitanju izgradnja kružnog toka kod jezera Očaga, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović navodi da je u pitanju velika investicija, da je urađeno idejno rešenje, a u toku je proces rešavanja pravnih odnosa sa Gaspromom. Povodom velikog broja puteva na teritoriji opštine Lazarevac koja su u lošem stanju, a koji su u nadleđnosti Puteva Srbije, Momirović je podsetio da je premijerka Ana Brnabić nedavno obećala da će deonica od Velikih Crljena do Junkovca u dužini od 2200 metara biti rekonstruisana.\nGovoreći o problemu vodosnabdevanja u opštini Lazarevac ministar Momirović kaže da će vrlo brzo početi rešavanje i ovog problema.\nStević je podsetio da je opština Lazarevac raspisala Javnu nabavku za izgradnju i opremanje tri bunara. Rekao je da se radi na pripremi i dokumentaciji za zamenu 5, 7 kilometara magistralnog cevovoda od izvorišta Peštan do jezera Očaga.\nUkoliko bi izdašnost svakog od tih bunara bila 7 litara, dobili bismo dodatnih 50 litara pijaće vode u sekundi, zaključio je Stević.\nShare the post "Počela izgradnja kanalizacije u Velikim Crljenima i Šopiću"\n← Kovid propusnice od subote\nKolubara protiv Dunava traži šansu za prvi trijumf u sezoni →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Kruzeri do daljeg neće moći u Crnu Goru\nKOVAČEVIĆ SAOPŠTIO 06. 04. 2020. 13:15 >> 13:13 0\nPrvi veliki kruzer u kotorsku luku trebalo je da uplovi 1. aprila, ali to se nije desilo zbog aktuelne situacije sa epidemijom korona virusa, kazao je izvršni direkor Luke Kotor Branko Kovačević. Ista sudbina, kako je kazao, čeka i ostale kruzere koji do daljeg neće moći u Crnu Goru.\n"Zatvorene su i sve ostale luke, a šta će dalje biti to niko ne zna. U ovom mjesecu bila su planirana 23 dolaska, odnosno 17 većih kruzera i nekoliko manjih. Sada je situacija takva , i u ovom momentu ne možemo ništa planirati, niti predvidjeti. Postupamo po odlukama nadležnih državnih instutucija i Nacionalnog koordinacionog tijela", kazao je Kovačević.\nInače, 10. aprila u kotorsku luku trebao je uploviti i drugi veći kruzer, a nakon 15. aprila i po dva, tri dnevno.\nOdluka o zabrani dolazaka kruzera donijeta je preventivno kako bi se spriječilo da se ovim putem virus proširi.\nLuka Kotor Branko Kovačević


Nosite omiljene uređaje i na odmor!? - AIKU.info\nNosite omiljene uređaje i na odmor!?\nPočetna » Blog » Nosite omiljene uređaje i na odmor!?\nSezona odmora je već uveliko u toku, i iako svi volimo da koristimo svoje omiljene „spravice“ kod kuće, njihova upotreba na odmoru može postati prava gnjavaža. Pre nego što čak i počnete sa pakovanjem stvari, pročitajte sledeće savete – oni vam mogu pomoći da uživate u odmoru a da i dalje ostanete povezani. Saznajte kako da izbegnete dodatne troškove, obezbedite svoj prtljag i uštedite energiju za celodnevni rad uređaja.\nOstavite prenosivi računar kod kuće\nDonesite hrabru odluku, i ostavite ga kod kuće. Nije vam potreban dodatni teret. Sve što morate da uradite preko svog prenosivog računara – e-pošta, društveni mediji, brošure za putovanja, internet, filmovi, muzika i uređivanje fotografija – od sada možete uraditi i na pametnom telefonu ili tabličnom računaru.\nNajveća prednost odluke da prenosivi računar ostavite kod kuće je lakša torba, dodatno mesto za odeću ili druge uređaje. Plus, nećete morati da brinete o tome da ga nosate unaokolo ili da ga vezujete za mini-bar u hotelskoj sobi.\nDobro, znam da ovo baš i nema smisla, ali sačekajte trenutak. Ako brinete da bi aviokompanija mogla da izgubi vašu torbu prepunu uređaja, brigu možete ublažiti time što ćete u istu torbu spakovati i pištolj. Naravno, ne mislim na pravi pištolj, već samo na onaj koji se koristi za startovanje trka, koji ne koristi bojevu municiju.\nPrtljag koji sadrži vatreno oružje (uključujući i starterski pištolj) mora se transportovati u zaključanom i neobeleženom koferu tvrde konstrukcije. Kofer se prevozi, barem u SAD, pod budnim nadzorom Uprave za sigurnost u saobraćaju (Transportation Security Administration, TSA). Ova dodatna briga osigurava bezbedan prenos vaše opreme, ali do svojih uređaja nećete moći da dođete sve dok ne stignete na odredište.\nMeđutim, neke aviokompanije ne dozvoljavaju prenos oružja, stoga prvo proverite pravila avioprevoznika. Na aerodromu, pri ulasku prijavite da nosite nenapunjeno oružje sa sobom. Moraćete da popunite nekoliko obrazaca i popričate sa predstavnicima spomenute Uprave, koji će vam zaključati torbu i dati ključ, zato blagovremeno krenite na aerodrom.\nGubitak vatrenog oružja je mnogo važnija stvar za bezbednosne službe nego gubitak običnog prtljaga, stoga ovim koracima možete smanjiti šanse da vam uređaji iz bilo kog razloga nestanu. Za kupovinu starterskog pištolja, čija je cena od 20 USD naviše, nije vam potrebna dozvola niti ste u obavezi da ovaj pištolj registrujete.\nPonesite produžni kabl\nAko putujete u drugu državu, ne bi bilo loše da se prvo informišete o vrstama utičnica za struju koje se uglavnom koriste u zemlji u kojoj ćete provesti odmor. Ako se one razlikuju, kao što je slučaj sa jedinstvenim američkim utičnicama, produžni kabl sa adapterom vas može spasti mnogo muka. U slučaju da ovoga leta nećete napuštati svoju zemlju, produžni kabl vam može biti od pomoći pri punjenju baterija svih vaših omiljenih uređaja u hotelskoj sobi.\nPunite baterije u hodu\nPrenosiva baterija vam može poslužiti za punjenje uređaja kada niste u hotelu ili u blizini utičnice za struju. Odlična opcija za korisnike Appleovih uređaja je baterija HyperJuice Micro, prvenstveno zbog manjih dimenzija i velike snage (3600 mAh, što je dovoljno da se iPhone 4 napuni jedan i po put), ali i mogućnosti punjenja svakog uređaja s USB priključkom.\nJoš jedan odličan izbor je iSound Portable Power Max (130 USD, 1600 mAh), ili nešto slabiji i manji model iSound Portable Power (90 USD, 8000 mAh). Oba ova uređaja imaju pet USB priključaka za punjenje i svaki je otprilike veličine prenosivog čvrstog diska.\nKoristite rukohvat za fotoaparat s baterijama\nČesto se dešava da zaboravite da napunite baterije vašeg DSLR fotoaparata – makar se meni to dešava – ali, ako sa sobom ponesete dodatni rukohvat sa baterijama, slikanje možete da nastavite za manje od minut.\nJednostavno dodajte rukohvat sa donje strane (osim ako ne koristite Nikon D3 ili Canon 1D), dodajte nekoliko baterija veličine AA i spremni ste.\nRukohvat takođe povećava dimenzije fotoaparata, a neki modeli imaju posebne kontrole koje znatno olakšavaju slikanje u portretnoj orijentaciji. Prema mom iskustvu, jeftiniji rukohvati sa lokacije eBay rade isto onoliko dobro kao i markirani rukohvati, koji mogu koštati i nekoliko stotina dolara.\nProbajte prenosivi čvrsti disk sa ugrađenim čitačem memorijskih kartica\nVaš DSLR fotoaparat koji može da snima video rezolucije 720p vrlo brzo može da napuni vašu SDXC ili CompactFlash memorijsku karticu kapaciteta 64 GB. Jedan od načina da rešite problem nedostatka prostora za vaše predivne fotografije sa odmora je da sa sobom nosite nekoliko memorijskih kartica. Ipak, mnogo isplativije i praktičnije rešenje je prenosivi tvrdi disk sa ugrađenim čitačem memorijskih kartica, kao što je model Digital Foci Photo Safe II (109 USD) koji nudi 250 GB prostora. Ako pak imate dovoljno memorijskih kartica za put, ovaj prenosivi hard disk je odlično rešenje za skladištenje rezervnih kopija vaših snimaka.\nPonesite brzi čitač kartica\nAko slikate puno fotografija, moja topla preporuka je da nabavite brz čitač kartica kako biste skratili vreme potrebno za prebacivanje fotografija. Preporučujemo čitač Lexar Professional USB 3.0 USB Dual Slot Reader. USB 3.0 priključak nudi do pet puta veće brzine od prethodnog standarda. Idete da obilazite turističke znamenitosti, a ne da prebacujete fotografije, zar ne?\nIzbegnite doplatu za korišćenje prenosa podataka u romingu\nKorišćenje servisa na vašem pametnom telefonu koji zahtevaju prenos podataka može doneti dodatne troškove, koji, recimo u SAD, mogu dostići i 20,5 USD po megabajtu.\nDa biste izbegli ove dodatne troškove, možete uplatiti međunarodnu tarifu za korišćenje prenosa podataka kod vašeg operatera.\nPored toga, možete isključiti mogućnost prenosa podataka, što će ograničiti EDGE ili osnovnu uslugu, ili jednostavno možete kupiti pripejd SIM karticu domaće mreže na aerodromu.\nKoristite Google Voice za prosleđivanje poziva\nKorišćenje privremene SIM kartice ili mobilnog telefona dok ste u inostranstvu vas ne sprečava da koristite svoj stari broj.\nSvoj standardni broj telefona možete podesiti uz pomoć opcije za prosleđivanje poziva koju nudi Google Voice. Na taj način, oni koji vas zovu mogu ostaviti glasovne poruke u vašem prijemnom sandučetu. Usluga je veoma jednostavna za korišćenje i jeftina. Ako želite da ih pozovete, možete podesiti svoj Skype ili Google broj i koristiti jeftine VoIP usluge.\nPodesite svoj digitalni video rikorder sa daljine\nDok ste odsutni, svoj digitalni video rikorder možete podesiti preko Interneta uz pomoć pametnog telefona ili tabličnog računara. Većina satelitskih i kablovskih operatera, uključujući Comcast (iPad i iPhone), DirectTV (Android, BlackBerry, iPhone, Palm, Windows Phone 7) i Dish Network (Android, BlackBerry, iPad i iPhone), su razvili svoje zvanične aplikacija za ovu svrhu. Ako volite pomno da pratite sadržaj koji se emituje, možete podesiti svoj rikorder da snima sa daljine ako koristite TiVo ili odgovarajuću iPad aplikaciju.\nProsledite snimke sa digitalnog video rikordera\nAko želite da pristupite uslugama za prosleđivanje multimedijskog sadržaja sa Interneta za koje plaćate pretplatu (Amazon Instant Video, Hulu Plus, Netflix), nabavite uređaj Slingbox Pro HD da biste mogli pregledate sadržaj koji je snimljen kod kuće.\nSve što je potrebno jeste da povežete Slingbox sa digitalnim video rikorderom ili vašim računarom koji služi kao media centar pre nego što krenete na put. Nadalje možete gledati video sadržaj na vašem mobilnom uređaju uz pomoć aplikacije SlingPlayer Mobile.\nPronađite Wi-Fi pristupnu tačku\nNikada nije loše znati gde se nalaze lokalne Wi-Fi pristupne tačke dok putujete. Instalirajte besplatnu aplikaciju JiWire Global Wi-Fi Finder na svom pametnom telefonu. Iz kompanije tvrde da ona može pronaći više od 500.000 besplatnih i komercijalnih Wi-Fi pristupnih tačaka u 142 države. Aplikacija je dostupna za iPhone i iPod Touch, ali i za uređaje sa Androidom. (M.S.)\nGoogle podržava LibreOffice\nSamsung prvi po prodaji pametnih telefona


Sportski april i maj u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Sportski april i maj u Beogradu\nNeko drugi 17. april 2012. Sport Postavite komentar\nVeliki broj takmičenja i rekordna poseta stranih sportista očekuje Beograd tokom aprila i maja, kada će naša prestonica biti domaćin nekoliko međunarodnih sportskih manifestacija. Ove godine Beograd slavi 25. godina od organizacije prvog maratona (subota, 22. april), na kome se očekuje rekordan broj učesnika, najavio je pomoćnik gradskog sekretara za sport i omladinu Nemanja Radović.\nOn je predstavio plan sekretarijata da povodom jubileja u „Trci zadovoljstva“ uzme učešće siboličnih 25.000 učesnika.\n– Potrudićemo se da animiramo što više učenika osnovnih i srednjih beogradskih škola, što je u skladu s programom sekretarijata da se kod najmlađih, ali i ostalih građana Beograda, pospešuju zdrave životne navike – ukazao je Radović.\nOn je dodao da će ovogodišnji maraton biti u znaku više jubileja. Zvanični promoter manifestacije, kako je precizirao, biće olimpijci Srbije, koji će na 30. olimpijadi u Londonu pokušati da osvoje stoto odličje za našu zemlju.\n– U nastavku meseca, od 28. aprila do 6. maja, na teniskim terenima Sportkog centra „Milan Gale Muškatirović“ biće organizovan četvrti „Serbia Open“, koji će pored Novaka Đokovića, ugostiti domaću i svetsku tenisku elitu. Kada je reč o drugim takmičenjima, Beograd će posle rukometnog i prvenstva sveta u rvanju biti domaćin i svetskog kupa u veslanju. Na takmičenju, koje će od 4. do 6. maja biti održano na Adi Ciganliji, uzeće učešće blizu hiljadu takmičara iz zemlje i inostranstva. Inače, Beogradski svetski kup održava se u okviru „Samsung“ svetskog kupa u veslanju, koga pored Beograda ove godine organizuju Lucern i Minhen – najavio je Radović.\nTakođe, tokom maja se očekuje i uzvratni šahovski meč na 100 tabli između Sofije i Beograda, podsetio je pomoćnik resornog sekretara, kao i 52. međunarodna biciklistička trka kroz Srbiju, na čijoj se ruti nalazi i naša prestonica.\nPored pomenutih značajnih događaja, ne treba zaboraviti međunarodni bokserski turnir „Beogradski pobednik“, koji će od 1. do 6. maja biti održan u hali „Pinki“, kao i međunarodni atletski miting za juniore „Memorijal profesor Aleksandar Marinković“. Takođe, od 20. do 22. maja biće organizovana i 6. međunarodna biciklistička trka „Banja Luka – Beograd“, ali i međunarodni košarkaški turnir za osobe za invaliditetom. (Beoinfo)\nTagoviatletika beograd biciklizam boks dub košarka šah sport tenis veslanje\nPrethodni Priče o Beogradu: Ovako se živelo\nSledeći Izložba „Rimski portreti i stanovnici Singidunuma“


Za projekte energetske efikasnosti u gradu Bihaću utrošeno 2,1 milion KM |\n2015-03-19 | Filed underBihać,Vijesti iz BH gradova | Posted by admin\nZa projekte energetske efikasnosti u gradu Bihaću dosad je utrošeno više od 2,1 milion KM, a s aktivnostima u toj oblasti će se nastaviti.\nSve je počelo kada je Evropska komisija krajem januara 2008. godine pokrenula inicijativu povezivanja gradonačelnika energetskih osviještenih evropskih gradova u trajnu mrežu, radi razmjene iskustava u provođenju mjera za poboljšanje energetske efikasnosti u urbanim sredinama.\nGrad Bihać, kao jedan od potpisnika Sporazuma, obavezao se na izradu Održivog energetskog akcionog plana (Sustainable Energy Action Plan – SEAP). Tako je tadašnje Općinsko vijeće Bihać u junu 2012. godine donijelo odluku o usvajanju SEAP-a za period 2012.- 2020. godina.\nAkcioni plan predstavlja ključni dokument, koji na bazi prikupljenih podataka o zatečenom stanju identifikuje, daje precizne i jasne smjernice za provođenje projekata i mjera energetske efikasnosti i korištenja obnovljivih izvora energije na nivou grada, a koji će rezultirati smanjenjem emisije štetnih gasova za više od 20 posto do 2020. godine.\nGrad Bihać je od samog donošenja SEAP-a, pored ostalog, akcent stavio na mjere unapređenja energetske efikasnosti u sektoru gradnje zgrada, bilo za postojeće objekte ili novoprojektovane.\n– Primjenom člana 88. Zakona o prostornom uređenju i građenju Unsko-sanskog kantona (USK), Gradska uprava Bihaća putem resorne službe izdala je odobrenje za upotrebu za 42 objekta s energetskim certifikatom- kazao je Feni bihaćki gradonačelnik Emdžad Galijašević.\nDodao je da je Grad dosad finansirao izgradnju novih ili rekonstrukciju postojećih objekata, u funkciji energetske efikasnosti s više od 800.000 maraka, što zajedno s donatorskim sredstvima iznosi više od 2,1 milion KM.\nPo njegovim riječima, to je input za aktivnosti i mjere, koje su sadržane u SEAP-u.\nGrad je dosad učestvovao u projektima utopljavanja zgrada četiriju osnovnih škola, zatim Planinarskog doma na Plješevici, Kulturnog centra, dviju stambenih zgrada za romsku manjinu i pet zgrada u centru grada.\nPomagalo se i još mnogim manjim projektima te će se nastaviti u tom pravcu.\nIstovremeno se radi i na jačanju svijesti, jer energetska efikasnost pomaže zajednici da živi u čistom i zdravom okruženju, da uživa u korištenju održivih i poboljšanih javnih usluga.\nPosted by admin on 2015-03-19. Filed under Bihać, Vijesti iz BH gradova. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Vremenska arhiva Вулонгонг - meteoblue\nVremenska arhiva Вулонгонг\n30 godina arhivskih vremenskih podataka po satu za Вулонгонг možete kupiti s history+. Preuzmite parametre poput temperature, vetra, oblaka i padavina u CSV formatu za sva mesta na planeti. Poslednje 2 sedmice vremenskih podataka za Вулонгонг moguće je besplatno proveriti ovde.


EU upozorila članice na rizik od nedostatka zaštitnih sredstava\nJul 30, 2020 16:37\nEvropska unija upozorila je države članice na rizik od nedostatka špriceva, maramica i zaštitnih sredstava koji su potrebni za potencijalnu masovnu vakcinaciju protiv Kovid-19 i pozvala ih da razmotre da organizuju zajedničku nabavku, navedeno je u dokumentu EU.\nEvropski blok je, takođe, tražio od vlada EU da zajedno razmotre kupovinu više vakcina protiv gripa i povećaju broj vakcinisanih ljudi kako bi se smanjio rizik od istovremenog izbijanja gripa i Kovid-19 na jesen, preneo je Rojters.\nVakcina protiv Kovid-19 još nije u potpunosti razvijena niti odobrena, ali zemlje širom sveta žele da osiguraju zalihe potencijalnih vakcina kada se one pokažu efikasnim tako da brzo mogu da krenu sa imunizacijom.\nU trenutku kada budu razvijene vakcine za Kovid-19, možda će nedostajati špricevi i drugi predmeti, saopštila je Evropska komisija zdravstvenim stručnjacima iz evropskih zemalja na sastanku prošle sedmice, prema rezimeu izveštaja postavljneom na njenom vebsajtu.\nMoglo bi doći do nestašica, upozorila je EK upitavši vlade kolike su im zalihe špriceva, maramica, alkohola i lične zaštitne oprema kao što su maske.\nEK je apelovala na države EU da razmotre organizovanje zajedničke nabavke, a predstavnici Italije i Holandije izrazili su interesovanje, navodi se u dokumentu.\nZajednička nabavka smatra se korisnom za postizanje boljih cena i izbegavanje da se vlade EU suprotstave jedna drugoj.\n11:31 September 24, 2020