Niko ne održava zaraslo zelenilo u dvorištu OŠ "Branko Radičević"\nZemljište koje se nalazi bukvalno u samom dvorištu OŠ "Branko Radičević", zaraslo je u korov. Zemljište je prepuno trave, žbunja, a pojedini roditelji koji su ovih dana dolazili po svoju decu, komentarisali su da su ovde videli i zmije. To nije ništa čudno s obzirom da je plac zapušten i da je trava ovoliko porasla.\nO ovom prostoru pisali smo i u avgustu mesecu prošle godine, ali je trava pokošena par dana pred početak školske godine.\nTreba naglasiti da u blizini žive ljudi, da se deca tu igraju i za vreme letnjeg raspusta.\nIgralište je puno bukvalno tokom cele godine, a trava i zelenilo se kosi jednom godišnje i to pred početak školske godine.\nPogledajte kako to izgleda ...\nApelujemo na nadležne da dođu i pokose ovu travu kako bi sprečili razmožavanje gmizavaca i eventualne ujede istih.\nОбјавио MuN у 13:46\nSMENJEN PREDSEDNIK OPSTINE NEGOTIN\nJovan Milovanovic (arhivska fotografija)\nNa današnjoj sednici Skupštine Opštine Negotin smenjen je dosadašnji predsednik opštine Jovan Milovanović. Za smenu Milovanovića glasalo je 40 odbornika od prisutnih 43. Nakon smene predsednika prestaje funkcija zamenika predsednika i članovima opštinskog veća, do izbora novog predsednika oni će samo u tehničkom mandatu vršiti vlast.\nIZVOR : TRANS TV\nОбјавио MuN у 03:15\nDa, u pravu ste, ovo je dvorište OŠ "Branko Radičević"\nSVAKA REČ JE SUVIŠNA ....\nОбјавио MuN у 07:05\nCedomir Jovanovic i Boris Tadic u Negotinu\nLider LDP-a Cedomir Jovanovic kao i lider SDS-a Boris Tadic, posetice u utorak 12.04.2016. godine Opstinu Negotin i tom prilikom razgovarati sa gradjanima nase opstine. Nasi sugradjani imace priliku da porazgovaraju i sa Radmilom Gerov, kandidatom za narodnog poslanika koja zauzima 24. mesto na izbornoj listi koalicije LDP-LSV-SDS - Savez za bolju Srbiju.\nSkup je najavljen za 16:45 na Trgu Djordja Stanojevica u Negotinu.\nОбјавио MuN у 07:40\nSrušen most na magistralnom putu Negotin - Kladovo\nZbog kiše koja je padala neprekidno 24. časa, bujične reke i potoci oštetili su dva mosta u selu Kamenica i na magistralnom putu Negotin - Kladovo kod Milutinovca, javlja RTS.\nU Kamenici je voda ušla u nekoliko dvorišta, ali meštani strahuju da se ne ponove poplave iz 2014. godine.\nMost koji je napravljen posle poplave 2014. godine, sada je razrušen jer bi se jedino tako izbeglo poplavljivanje obližnjih kuća.\nOko 200. domaćinstava iz gornjeg dela sela je odsečeno od magistralnog puta koji vodi ka Kladovu.\nUskoro više informacija. IZVOR : RTS\nОбјавио MuN у 16:34\nTRAŽI SE HASKI !\nU noći između nedelje i ponedeljka iz dvorišta porodične kuće, nestao je pas koji se odaziva po imenu Tora. Pas poseduje svu legalnu dokumentaciju, kao i ugrađeni čip.\nU koliko primetite da neko šeta ovakvog psa, prepoznatljiv po sivo - beloj dlaci, a pozadi kod repa dlaka je bledo žute boje, molimo vas da javite na broj : 065 2 545 955.\nОбјавио MuN у 04:15\nNiko ne održava zaraslo zelenilo u dvorištu OŠ "Br...


Činjenica da je internet stranica VS izmenjena 1. marta 2012. i da je iz Dikovićeve biografije izostavljeno u kojem periodu je bio komandant 16. graničnog bataljona VJ eklatantan je pokazatelj namere da se prikrije njegova komandna uloga nad jedinicom čiji su pripadnici hapsili odbegle Bošnjake i vraćali ih tamo gde će biti ubijeni. Ukazujemo i da je Ministarstvo odbrane Republike Srbije odbilo da odgovori na upit FHP-a po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja o tome ko je bio komandant 16. graničnog bataljona VJ 1994. i 1995. godine. U obrazloženju je navedeno da se „podaci o rasporedu“, u koje spadaju imena oficira i informacije „o dužnosti po formaciji“, čuvaju kao „tajni podaci označeni stepenom tajnostiPoverljivo“, što FHP takođe tumači kao prikrivanje Dikovićeve komandne uloge u 16. graničnom bataljonu VJ.


PRVI PUT U ISTORIJI SRBIJE\nPRVI PUT U ISTORIJI SRBIJE\nIzvor: Tanjug,Lokalne novine | Obrenovac, 29.11.2018.\nOd IT više nego od voća i povrća zajedno\nSrbija je u 2017. godini napravila istorijski rezultat i IT usluge i servise izvezla u vrednosti višoj od milijardu evra.\nTo je izjavio je ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i dodao da je to više od vrednosti ostvarene izvozom voća i povrća.\n“Mi smo 2017. godine izvezli preko milijardu evra IT usluga i servisa. Prvi put u istorji Srbije mnogo više nego voća i povrća”, rekao je Popović i dodao da veruje da će 2018. godine izvoz biti oko 1,3 milijarde evra.\nPovodom regionalne konferencije o tehnološkim inovacijama "Inovation Talk 2018", koja u Beogradu okuplja resorne ministre iz brojnih zemalja, Popović je naveo da u IT industriji radi oko 40.000 do 45.000 mladih i ljudi srednje generacije i da će ih uz rast od 25 do 30 odsto do 2022. u novim industrijama raditi oko 100.000.\nPrema njegovim rečima, Srbija je u toj oblasti dugi niz godina bila na dnu lestvice, a sada je u sredini tabele ispred devet zemalja EU.\n"Srbija zaista izvanredno stoji na inovacionoj listi, pogotovo u Evropi, po poslednjoj listi, odnosno takmičenju najbojih evropskih zemalja u oblasti inovacija - Inovejšn skor bord objavljenoj u junu", rekao je ministar.\nPopović je dodao da su UN i Evrostat ocenili sve što se u Srbiji dešava na polju inovacija, digitalizacije, razvoja inovacionog ekosistema i infrastrukture kao nešto što pomaže mladima.\nPrema njegovim rečima, naši inženjeri, deca koja otvaraju startap kompanije izlaze sa tri fantastična fakulteta - Elektrotehničkog u Beogradu, Tehničkih nauka u Novom Sadu, Elektronskog u Nišu, FON-a, Mašinskog, kao i drugih tehničkih po Srbiji.\n"Ti fakulteti su nešto što je u celom svetu prepoznato kao vrhunac dešavanja u akademskom svetu", rekao je Popović.\nOn je dodao da danas praktično nemamo nijednog nezaposlenog inženjera, te da imamo čak problem što mnogi odlaze u inostranstvo.\nMinistar je podsetio da se gradi tehološki park u Novom Sadu, da su radovi počeli u Nišu. Naveo je da će do kraja februara biti gotov biznis-plan, a kamen temeljac položen u aprilu-maju za veliki industrijski park u Borči.\nOn je ocenio da Beograd, Niš, Kragujevac, Čačak i Kruševac imaju izvanrednu mogućnost da budu novi centri za tu industiju. Popović kaže da inovacije ne predstavljaju samo IT rešenja.\nKao slikovit primer za inovacije on je naveo domaćicu koja u džem stavi đumbir.\nPopović kaže da je u inovacionom preduzetništvu manje žena nego muškaraca i da će se u narednom periodu promovisati i podržati programi za njih.\nCilj je, kako kaže, da se već od školskog uzrasta počne sa sticanjem znanja o tome kako bi što više njih pokretalo startapove i svoje poslove.\nBeograd će danas biti domaćin regionalne ministarske konferencije o inovacijama. Na konferenciji će učestvovati ministri regiona, stručnjaci iz oblasti inovacija i IT industrije koji će diskutovati o trendovima u oblasti tehnološkog razvoja u regionu i svetu.\nRegionalna konferencija o tehnološkim inovacijama organizovana je pod pokroviteljstvom Vlade Srbije i UNICEF-a, a u saradnji sa Kabinetom ministra za inovacije i tehnološki razvoj.


Sve vreme postoji rizik da će čovečanstvo prestati da postoji, na primer, meteorit će pasti na Zemlju ili će atomska bomba eksplodirati. Ovakve rizične situacije već su utvrđene više od jednom.\nO kraju sveta prijavljeno je skoro svake godine, ali mali broj ljudi zna da je bilo nekoliko zaista opasnih situacija, kada se sve moglo završiti vrlo loše. Hajde da pogledamo apokaliptičke slučajeve kada je čovečanstvo preživeo uprkos lošim predviđanjima.\n1. Treći svetski rat\nNesporazum koji se dogodio 1962. godine može dovesti do nepovratnih posljedica. Ova situacija je nazvana kubanska raketna kriza. Na vazdušnoj bazi u Duluthu, čuvari su videli čudnu figu koja pokušava da se popne preko ograde. Da bi je uplašila, u vazduh je upaljeno nekoliko upozoravajućih snimaka, koji su aktivirali alarm za upad, a ona je izazvala lančanu reakciju u obližnjim bazama. Alarm na vazdušnoj bazi Volk Field-a izazvao je nuklearne bombardere na nebo, koje su trebalo da napadnu teritoriju Rusije. Dobro je što su na vreme obavešteni o lažnom alarmu. Kao što se ispostavilo, Treći svetski rat je skoro prozvan od medveda.\n2. Sprečavanje sukoba giganata\n1983. godine, sistem ranog upozoravanja na projektilački napad dobio je signal da je pet teritorija sa interkontinentalnim balističkim ciljem usmereno na Sovjetski Savez pokrenuto sa teritorije Amerike. U to vrijeme na baze dežurnog oficira Stanislava Petra, koji je preuzeo odgovornost i rekao da je to lažni alarm. On je tvrdio da ako je došlo do pravog napada, uređaji su pokazali da je Amerika ispalila stotine raketa umesto pet. Zahvaljujući tome, Petrov je spriječio izbijanje rata. Uzgred, zaključeno je da je lažni alarm izazvan kombinacijom sunčeve svetlosti sa oblacima na velikoj nadmorskoj visini.\n1908. dogodio se događaj koji bi mogao dovesti do smrti velikog broja ljudi, ali, hvala Bogu, sve se ispostavilo. Naučnici veruju da se asteroid ili kometa srušio blizu površine Zemlje, što je dovelo do eksplozije velikom silom koja je srušila oko 2 hiljade m2 šume u Rusiji. Vredi napomenuti da je sila eksplozije bila oko 1.000 puta veća od atomske bombe koja je eksplodirala preko Hirošime i ubila više od 160.000 ljudi.\n4. Pretnja satelita Zemlje\nGodine 1960. godine, na radarskoj bazi u Grenlandu su počeli da dolaze signali da je nuklearni napad izvršen protiv Amerike. Kao rezultat, vojnici NORAD-a su se prebacili na borbenu spremnost. Sumnje o stvarnosti napada SSSR-a uzrokovane su činjenicom da je u to vrijeme u Americi šef države bio u radnoj posjeti. Nakon provjere ispostavilo se da je signal lažan, a to ga je uzvikivao mjesec. Tako je satelit Zemlje skoro postao uzrok nuklearnog rata.\n1883. godine astronom iz Meksika Jose Bonilla sprovela je zapažanja i otkrio oko 400 tamnih i difuznih predmeta koji su prešli Sunce. Bili su fragmenti komete, a masa svake od njih bila je više od milijardu tona. Postojala je velika verovatnoća da se ovi fragmenti mogu sukobiti sa Zemljom i ponašati se kao moćna atomska bomba. Naučnici sugerišu da bi ovo moglo dovesti do uništavanja celog života na planeti. Inače, kometa ove veličine prouzrokovala je nestanak dinosaurusa. Prema raspoloživim podacima, najopasniji fragmenti komete prošli su na zanemarljivoj udaljenosti od Zemlje.\n6. Pretjeran Asclepius\n1989. godine, na kritičnoj udaljenosti od Zemlje, došao je do asteroida koji je nazvan - (4581) Asklepiy. Samo zamislite, nebesko telo je letelo na mestu gde je naša planeta bila pre samo 6 sati. Ako je došlo do sudara, onda bi se izjednačila eksplozija termonuklearne bombe kapaciteta 600 Mt. Još jedna zanimljiva činjenica: visina oblaka pečurke koja je nastala ovom eksplozijom bila bi sedam puta veća od Everesta.\n7. Strašna avionska nesreća\nTragedija se dogodila 1961. godine, kada je bombarder B-52, koji je bio opremljen sa dve nuklearne bombe, pao pravo u vazduh. Opterećenje bombe iznosilo je 8 Mt, a destruktivna snaga svake bombe bila je 250 puta veća nego u slučaju Hirošime. Pored toga, ako je vetar duvao, onda zračenje moglo pokriti glavnu metropolu - Njujork. Avion je pao na teritoriju Severne Karoline. Kada se to dogodilo, američka vlada demantovala je da postoji rizik od nuklearne eksplozije, ali je 2013. godine ta informacija bila deklasifikovana kako bi jedna bomba i dalje eksplodirala. Tragedija je zaustavljena zahvaljujući jednostavnom niskonaponskom prekidaču.\n8. Prijetnja za 2012\nPrema predviđanjima Maja, 2012. godine dolazi kraj sveta, a mnogi ljudi veruju u to. Zanimljivo je da je pretnja zaista bila prisutna. U julu je na Suncu zabeleženo neobično veliko izbacivanje iz plazme, koje je letelo preko Zemljine orbite na mestu gde je planeta pre devet dana. Naučnici veruju da ako plazma pogodi Zemlju, to bi oštetilo elektronsku opremu, čija bi vraćanje trajalo dosta vremena i novca. Šteta od ovoga bi bila ogromna.\n9. Visok rizik od nuklearnog rata\nTokom kubanske raketne krize, koja je već pomenuta, brodovi američke mornarice pronašli su lonsku podmornicu, čiji tim nije došao u kontakt. Kako bi privukli pažnju, američki brodovi su počeli da ispadnu duboko usidrane bombe, čime je podstakao podmornicu B-59 da se podigne na površinu. Amerikanci nisu znali da je na podmornici bilo nuklearnog torpeda, čija je eksplozivna moć izjednačena sa atomskom bombom koja je pala na Hirošimu. Podmornici su mislili da su napadnuti, pa su doneli odluku o lansiranju torpeda. Tri osobe su učestvovale u glasanju, jedan je bio protiv i uvjerio je kapetana da to nije napad, pa je bilo potrebno i pojaviti.\nU NORAD-u 1979. programeri su sproveli testove - planiranu kompjutersku simulaciju sovjetskog napada. Niko nije pomislio da računarski sistemi imaju vezu sa NORAD mrežom. Kao rezultat toga, lažni izveštaj o napadu prebačen je na sve odbrambene sisteme u Americi. Borci za napad već su podignuti, ali je Treći svetski rat upozoren na vreme.\n9 apsolutno stvarnih priča, od kojih gusti pukotine trče preko kože\nDivani sa ortopedskim dušekom za svakodnevnu upotrebu\nKako naučiti biti lepa?\nŠta gubi težinu na prvom mjestu?\nReiling sistemi za kuhinju - kako najbolje opremiti radnu površinu u kuhinji?\nŽlica za smeće\nNajbolje jabučice za plastenike\nHelena Bonham Carter i Tim Burton organizovali su porodičnu šetnju u Londonu\nŠta je korisno za žutu šljivu?\nKupovina u Antwerp-u\nMaster klasa - vintage angel Tilda


VIDEO/ REFERENDUM ODRŽAN 1. MARTA 1992 : Bosna i Hercegovina slavi 29 godina nezavisnosti - Kosova.Info\nHome SRB-BIH VIDEO/ REFERENDUM ODRŽAN 1. MARTA 1992 : Bosna i Hercegovina slavi 29 godina nezavisnosti\nVIDEO/ REFERENDUM ODRŽAN 1. MARTA 1992 : Bosna i Hercegovina slavi 29 godina nezavisnosti\nČlan Predsjedništva RBiH, profesor Mirko Pejanović kazao je da raspisivanje i provedba referenduma za suverenu i nezavisnu Republiku BiH predstavlja ‘historijski preokret’\nBiH je mogla ostati u nečemu što se formalno zvala Jugoslavija, a što je u značilo ‘velika Srbija’ ili je mogla tražila put nezavisnosti – kazao je historičar Husnija Kamberović i dodao da su BiH i njeni lideri ipak prije raspisivanja referenduma tražili način da sačuvaju Jugoslaviju.\nAko izgubite državu, treba vam 500 godina da je vratite, a građani svih nacionalnih grupa tog dana su donijeli odluku da žele nezavisnu i suverenu BiH. Referendum je bio izbor – ili nestati u magli raspada ili sačuvati svoj identitet – istakao je Ganić.


Tema: NOVI SRPSKI SULTANI\n17.10.2008., 23:20 #1\nOvo kako srpski vlastodršci danas vladaju to se u političkoj teoriji zove sultanizam. Ovo kako mi trpimo to njihovo vladanje, e, to se već zove podanički mentalitet.\nNaši, dakle, političko-ekonomski Sultani ponašaju se prema Srbima kao Turci osmanlije prema sirotinji raji. Mi im služimo jedino da plaćamo harač, sve veće račune i sve veće poreze i da, svake dve-tri godine, glasamo onako kako nas oni, preko svojih medija, ubede.\nSrpski Sultani na narod gledaju s visine, kao na bića nižeg ranga, kao na ljude koji ne umeju da misle svojom glavom. Oni, stoga, nikome ništa ne objašnjavaju, nikoga ni za šta ne pitaju, nikome se ne pravdaju... Može im se, jer većina nas, običnih smrtnika, zapravo i ne pokušava da bilo šta promeni, ogromna većina nas samo ćuti i trpi.\nPa, tako, kada Srpski Sultani odluče da telefon, preko noći, poskupi za 100 odsto (?!?), a da cena gasa skoči za 60 odsto, oni i ne pokušavaju da nam bilo šta objasne. A i zašto bi? Jer, kada bi se tako nešto desilo u Italiji, Francuskoj ili Grčkoj, pola zemlje bi bilo u štrajku, tresla bi se vlast, svi bi na sav glas tražili konkretne odgovore i precizna objašnjenja. Ali, mi srpski podanici, mi ćutke plaćamo i to naši Sultani znaju.\nElem, Srpski Sultani misle da je narod bezlična, siva masa glupaka dostojna prezira. Jer, da nije zaista tako, pa neko bi odavno izašao pred građane i objasnio kako će aktuelna svetska ekonomska kriza, najveća u poslednjih 90 godina, uticati na naše živote. Da nije tako, neko od vajnih državnih ekonomista odavno bi posavetovao Srbe šta da rade, kako da štede, da li da uzimaju kredite, da li i na šta da troše svoje pare... Ali, ne! Srpski Sultani smatraju da za tim nema potrebe. Briga njih za običan svet, zabole ih za gladne penzionere, za roditelje koji nemaju deci za patike... Jer, za njih nema krize. Za njih će uvek biti, oni će od usta naroda uvek odvojiti sasvim dovoljno za svoje podgojene guzice, dovoljno za svoj ničim zasluženi raskoš.\nAli, što reče onaj pesnik, nisu krivi oni. Krivi smo mi. Krivi smo mi koji trpimo. Mi koji njima, korumpiranim skotovima, prepuštamo politiku, mi koji ćutke gledamo sve njihove lopovluke i mi koji godinama gutamo njihove masne laži. Krivi smo mi koji decenijama pristajemo da nas vode gori od nas.\nVreme je! Vreme je da se nešto menja, vreme je da Srbi, konačno, prestanu da budu podanici i počnu da budu građani.\nDragan J. Vučićević/press\n17.10.2008., 23:22 #2\nRe: NOVI SRPSKI SULTANI\nREVOLUCIJA JEDNOM ZA SVAGDA....................\n17.10.2008., 23:24 #3\ndanas sam napisao negde ovde da rezim uvodi ovim poskupljenjima kukuk!\n17.10.2008., 23:28 #4\ne jeeeeste 1000...\nal nije bitno, ionako smo na kraju ove gadne ere\nvidimo se uskoro u mnogo boljem svetu\n17.10.2008., 23:33 #5\nma jeeeeeste sad hiljadu\n17.10.2008., 23:36 #6\nolimpijakose, si gledo slucajno zeitgeist addendum?\n18.10.2008., 00:18 #7\n18.10.2008., 00:44 #8\nAjmo ljudi, na ulice! Evo pravog razloga patrijote da pokazete koliki ste Srbi! Zaštitite svoje domove, svoju nejač od kriminalaca na vlasti koji otimaju harač od naroda!\nPoslednja poruka: 14.03.2009., 03:26


Telekom Srbija zajedno sa partnerima obeležio 10 godina poslovanja mt:s Telekom Srbija zajedno sa partnerima obeležio 10 godina poslovanja mt:s – Personal magazin\nMobilna telefonija Srbije proslavila je 30. septembra u društvu prijatelja svoj važan jubilej – 10 godina poslovanja.\nPrisutni su imali priliku da se dobro zabave uz muzičke nastupe etno grupe Vrelo i poznatog benda ABBA Arrival.\nMeđu brojnim zvanicama bile su i najznačajnije ličnosti iz državnog vrha naše zemlje, predsednik Srbije Boris Tadić, premijer Mirko Cvetković, ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić, ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić, ministar za telekomunikacije i informaciono društvo Jasna Matić, predsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić, gradonačelnik Beograda Dragan Đilas.\nSvečanoj proslavi su prisustvovali i ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji, Nj. E. g. Kameron Manter kao i ambasador Republike Grčke, Nj.E. g. Hristos Panagopulos. Među zvanicama našle su se i druge brojne javne ličnosti, predstavnici vodećih kompanija i medijskih kuća u Srbiji, Miroslav Mišković, Željko Mitrović, Dragan Bjelogrlić, Manojlo Vukotić, Svetozar Cvetković, Milan Beko, Dragan Kapičić, Zoran Cvijanović, Dušan Duda Ivković, Olja Bećković, Predrag Danilović, Katarina Rebrača, Jelena Drakulić-Petrović.\nTelekom Srbija zajedno sa partnerima obeležio 10 godina poslovanja mt:s was last modified: October 4th, 2008 by Redakcija\nEvropsko sedište Facebooka biće u Dablinu


Sajmovi Arhive - Stranica 28 od 38 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sajmovi (strana 28)\n1. mart 2014. Sajmovi Komentari su isključeni na Promocija Belgrade Beer Fest-a na 36. Sajmu turizma\n21. februar 2014. Sajmovi Komentari su isključeni na Dečiji sajam 2014 od 25. aprila\n16. decembar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na Slavagastro 2013, 23. decembra\n20. oktobar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na Sajam knjiga: Booka – prvi put samostalno\nX Hi-Files Show, 9. i 10. novembra\n18. oktobar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na X Hi-Files Show, 9. i 10. novembra\nJubilarni, deseti Hi-Files Show, sajam audio i video tehnike, biće održan 9. i 10. novembra u hotelu Holiday Inn na Novom Beogradu.\n58. Beogradski sajam knjiga: Svečano otvaranje 20. oktobra\n18. oktobar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na 58. Beogradski sajam knjiga: Svečano otvaranje 20. oktobra\nMeđunarodni beogradski sajam knjiga, pod sloganom „Prostori i slobode“, svečano će biti otvoren u nedelju, 20. oktobra u 18.00, najavio je predsednik Odbora sajma knjiga Željko Ožegović.\n15. oktobar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na Laguna na 58. Sajmu knjiga\nPage 28 of 38« Prvo...1020«2627282930\t»\t...Poslednje »


Holistički pristup IT zdravlju preduzeća - NetCast\nSvakog dana IT je u preduzećima, nevezano za delatnost, sve bitniji i bitniji za obavljanje njihovog svakodnevnog poslovanja. Mogu da kažem da je neophodan i suštinski bitan jer omogućava stalni tok obavljanja raznovrsnih poslovnih procesa i aktivnosti. U skladu s današnjim poslovnim potrebama neke IT kompanije su razvile poslovni model pružanja IT usluga na daljinu. Dobar primer za profesionalno pružanje IT uslugama mikro, malih i srednjih preduzeća je IT kompanija „NetCast“ koja je zahvaljujući holističkom pristupu IT zdravlju razvila i mesečne pakete za poslovne korisnike koji uključuju sve potrebne IT usluge za nesmetano obavljanje poslovanja.\nŠta je polazna osnova holističkog pristupa IT zdravlju?\nKreće od zamisli da se IT sistem preduzeća posmatra kao organizam koji ima svoje osnovne „organe“ sa dobrim ili lošim osobinama u datom trenutku.\nIT organizam u svakom preduzeću ima tri vrste važnih „organa“:\nSvaki od ključnih elemenata IT sistema u preduzeću ima svoje pokazatelje koje IT korisnička podrška prati u svakom trenutku i reaguje u najkraćem vremenu na sve promene. NetCast, kao IT kompanija koja se bavi pružanjem IT usluga poslovnim korisnicima, koristi svoju jedinstvenu platformu za daljinsku kontrolu, upravljanje i nadgledanje IT sistema bez obzira na veličinu, delatnost i potrebe preduzeća. NetCast monitoring platforma je proaktivna i deluje ex-ante tj. unapred pre nego što se incident dogodi.\nSve u svemu, upravo NetCast upravljačka platforma može da bude „polisa osiguranja“ za IT u preduzećima jer je zasnovana na tri vrste pokazatelja (parametara) IT zdravlja:\nparametri zdravlja računara i uređaja,\nparametri zdravlja mreže i\nparametri zdrave sigurnosti.\nPrimer izveštaja saznovanog na holističkom pristupu IT zdravlju:\nVlasnici i menadžeri malih i srednjih preduzeća često greše jer smatraju da je IT sistem sporedna stvar u poslovanju i da se rešava sam od sebe. Kako bismo olakšali vlasnicima i ključnim osobama u preduzećima predložio bih da isprobaju naš alat-kalkulator koji smo razvili, sa svega 15 pitanja i ponuđenim odgovorima, kako bi za manje od 1 minuta mogli da procene koji IT servisi su potrebni za njihovo preduzeće i u kojoj količini i da odmah dobiju mesečnu cenu za IT paket sa svim potrebnim IT servisima za svoje preduzeće.\nMoja preporuka su paketi B i D.\nOvi IT paketi omogućavaju poslovnim korisnicima da izbegnu skupa ulaganja i kapitalne investicije (CAPEX) i da dobiju profesionalnu IT podršku na mesečnom nivou troškova (OPEX). Na taj način su vlasnici, menadžment i zaposleni potpuno bezbrižni u vezi sa IT sistemom u preduzeću i njegovim održavajem i funckionisanjem i mogu da se posvete svojim osnovnim poslovnim aktivnostima bez nepredviđenih problema, prekida i troškova.\nNajčešće IT greške malih i srednjih preduzeća:\n1. nedovoljno znanje menadžmenta i zaposlenih o raznim IT oblastima;\n2. precenjena pouzdanost IT opreme u preduzeću;\n3. pogrešno postavljen IT sistem u preduzeću;\n4. neoprezan pristup proceni ukupnog IT rizika preduzeća i mogućim nepredviđenim troškovima;\n5. neprepoznavanje i trenutno otklanjanje banalnih i sitnih problema od strane zaposlenih, što vodi do zavisnosti od IT osobe ili odeljenja i usporava radni proces;\n6. oslanjanje na “dečka iz komšiluka“ za IT podršku…\n#itjerešen. #NetCast #itpaketi #itzdravlje #DigitalnaSolidarnost\nRadovan Subić, marketing


Evropski fond za Balkan: Postoji samo ujedinjena Evropa | Eurointegracije | Al Jazeera\nNacrtati mapu puta zemalja Zapadnog Balkana ka članstvu u Evropsku uniju, ukazati na slabosti pristupa EU-a kada je u pitanju regija, redefinirati odnos regije i Unije, su samo neki od ciljeva kojim se bavi Deklaracija o evropskom partnerstvu sa Balkanom čiji su autori i potpisnici neki od najznačajnijih regionalnih i evropskih mislilaca, građanskih aktivista, bivših zvaničnika i drugih utjecajnih pojedinaca.\nDeklaracija Evropskog fonda za Balkan (EFB) predstavljena je na desetogodišnjicu rada te organizacije u Beogradu, a Al Jazeera je razgovarala sa ekspertima i članovima Savjetodavne grupe Balkan u Evropi (BiEPAG), koji su učestvovali u njenom stvaranju.\nDirektora Centra za evropske studije Univerziteta u Grazu Floriana Biebera kaže da je cilj deklaracije skretanje pažnje na slabosti pristupa Evropske unije prema regiji u proteklih nekoliko godina i uzimanje nove Evropske strategije za Zapadni Balkan kao temelj za identifikaciju kako uspješno pretvoriti regiju.\n“Mi, kao autori i potpisnici, smo zabrinuti zbog činjenice da reformski procesi, konsolidacija demokratije i stabilno društvo idu unazad i stagniraju na Zapadnom Balkanu i smatramo da nisu potrebni datumi i obećanja, nego konkretni koraci“, ističe on.\nČelnici kao Vučić prave predstavu\nKaže da vlade regije moraju učiniti više, kao i da Evropska unija mora više ponuditi i biti budan i kritičan partner.\n“Deklaracije, kao takve, ne mijenjaju stvari. Naš cilj je da ohrabrimo stvaraoce politike na Zapadnom Balkanu i u Evropskoj uniji da promijene pristup. Želimo pokazati da postoji široko društvo političkih analitičara, posmatrača i civila sa prostora Zapadnog Balkana i Evropske unije koji žele da regija bude stabilna, prosperitetna i funkcionalna demokratija u EU-u, bez kratica, ali uz pomoć Unije. Nadamo se da možemo promijeniti tok diskusije u smislu da EU bude iskrena prema autokratskim tendencijama u regiji i da vlade regije moraju provoditi reforme“, navodi Bieber.\nSrđan Cvijić podsjeća da Strategija Evropske komisije za Zapadni Balkan po prvi put govori o 2025. kao mogućem, iako indikativnom, datumu za članstvo vodećih zemalja u procesu integracija, ali i o “zarobljenim državama” kao fenomenu gdje se država i institucije stavljaju u potpunu službu vladajućih partija i oligarhija na vlasti“.\nIz ovoga se, smatra Cvijić, moglo zaključiti da će EU zbog postojanja konkretnog datuma, najave novih fondova, sebi dozvoliti realniji, strožiji stav prema napretku u regiji, prije svega u interesu građana naših država.\n“To se, za sada, nije desilo. Posle godišnjih izveštaja o napretku, objavljenih 17. aprila, koji se suštinski ne razlikuju od prethodnih izveštaja koji nedostatke regije (pogotovo u oblastima vladavine prava, borbe protiv organizovanog kriminala I korupcije I slobode medija) uvijaju u razne ulepšavajuće oblande, čini se da se Brisel više brinuo da ne zabrine zemlje članice kritične zbog suviše otvorenog pristupa Strategije za Zapadni Balkan, nego da stvari nazove svojim pravim imenom i podstakne lokalne vlade na reforme. Gurati stvari pod tepih i nerealno ulepšavati situaciju na terenu preti da se vrati kao bumerang kako se države Zapadnog Balkana budu približavale članstvu. Podsetiću da, ne samo Francuska, već i neke druge države članice EU-a, predviđaju mogućnost referenduma za prijem novih članica u budućnosti“, jasan je Cvijić.\nDodaje da odnosi između zemalja Zapadnog Balkana i Evropske unije nisu dovoljno transparentni i da su bazirani na velikoj količini neiskrenosti.\n“To se naravno ne odnosi na sve vlade, ali neki čelnici kao (Aleksandar) Vučić prave predstavu i mnogi u Evropskoj uniji su zadovoljni, dok god oni donose stabilnost i druge kratkoročne ciljeve. Treba nam iskreniji odnos. Nijedna zemlja neće moći lažirati njen put u EU, tako da će sva priča oko 2025. biti beznačajna ako ne bude postojala iskrenija komunikacija, uključujući i komunikaciju sa građanima Zapadnog Balkana i Evropske unije“, smatra Bieber.\nMarko Kmezić, profesor Univerziteta u Grazu, kaže kako autori i potpisinici Deklaracije prepoznaju novi momenat u odnosu na evropsko promatranje zemalja Zapadnog Balkana.\nDok je prije samo pet godina, nastavlja on, bilo nedvosmisleno potvrđeno da proširenje nije na agendi novoizabrane Evropske komisije, danas Strategija o vjerodostojnoj perspektivi za proširenje na Zapadni Balkan obavezuje Komisiju da završi evropski projekat učlanjenjem preostalih balkanskih zemalja u EU.\n“Također, opažamo osveženo zanimanje EU-a za region kroz veliki broj novih inicijativa kao što je pre svih Berlinski proces, ali i prvi Samit članica EU-a i zemalja Zapadnog Balkana nakon solunskog iz 2003. godine. Cilj Deklaracije jeste da podrži ove procese i da kreira dodatni pritisak na aktere da započeti proces proširivanja Evropske unije završe. To znači da od političkih aktera u regionu zahtevamo da svojim primerom pokažu da razumeju i poštuju evropske vrednosti poput demokratije, slobode medija, vladavine prava, poštovanja manjinskih prava. Ukoliko oni pokažu verodostojnost u tom smislu, tada će i građanima biti lakše da ih prate. S druge strane, od zvaničnika EU-a tražimo da pokažu doslednost u praćenju demokratskih transformacija u regionu i da sopstvene zahteve ne žrtvuju zarad kratkoročnih interesa poput stabilnosti, sprečavanja ruskog uticaja ili kooperativnog ponašanja u vezi sa minulom migrantskom krizom“, ističe Kmezić.\nNedostatak transparentne komunikacije\nImajući u vidu stanje demokratije u regiji i nejasnu perspektivu proširenja na Zapadni Balkan, kaže on, u ovom trenutku lako je biti pesimista, “ali tom izazovu se moramo odlučno usprotiviti“.\n“S tim u vezi važno je postojanje ovakve inicijative koja, podsetiću, ne predstavlja samo glas iz regiona, već i profesora sa poznatih svetskih univerziteta kao i bivših državnika zemalja članica EU. Smatram da je svaki podsticaj da se stvari pomere u željenom pravcu dobrodošao. Iz mog dosadašnjeg iskustva opažam da EU ima sluha za ovakve inicijative, pa je tako i Deklaracija o dobrosusedskim odnosima koju su potpisali ministri spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana 2015. godine potekla iz civilnog društva, odnosno iz Savetodavne grupe Balkan u Evropi“.\nUpravo jedna od zamjerki koja se u Deklaraciji ističe, jasan je Kmezić, jeste nedostatak transparentne komunikacije Evropske unije, “naročito u odnosu sa građanima zemalja Zapadnog Balkana“.\n“Mi insistramo da EU bude otvorenija i iskrenija u komunikaciji i da imenuje zemlje i političke lidere koji ne podržavaju svojim delovanjem zajedničke evropkse vrednosti, i time direktno sprečavaju napredak svojih zemalja ka članstvu u EU. Često se kritike izrečene iza zatvorenih vrata u Briselu prećutkuju u regionu, pa ostaje utisak da EU zatvara oći pred nazadovanjem demokratije ili lošim ekonomskim pokazateljima u balkanskim zemljama. Ipak, najveća boljka kako Vi kažete u vezi sa iskrenim odnosom dolazi upravo iz regiona, gde vidimo da uprkos velikom broju obećanja, domaće političke elite malo čine kako bi išta i ostvarila. Kratkoročno takva strategija može regionalnim političarima doneti političke poene kod biračkog tela time što će odlaziti bolne reforme ili rešavanje državotvornih pitanja kao na primer normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova. Dugoročno, međutim, takva vrsta odnosa umanjuje poverenje među akterima procesa proširenja i udaljava region od same perspektive članstva u EU“, smatra Kmezić.\nSrđan Cvijić, viši istraživač u Fondu za otvoreno društvo u Briselu pojašnjava da je cilj Deklaracije da na neki način nacrta mapu puta zemalja Zapadnog Balkana ka članstvu u Evropskoj uniji.\nPri tome ne misli na tehničko-birokratski put ka članstvu usko vezan za proces pregovora o pridruživanju, već na suštinsku transformaciju ovih zemalja gdje članstvo u EU nije samo sebi cilj.\n“Suština svega je u rečenici da je članstvo u EU generacijski, istorijski, izbor, a ne stvar političke kalkulacije usko vezane za jedan ili nekoliko izbornih ciklusa. Biti deo kluba znači izabrati život u otvorenim, demokratskim društvima, gde vladaju zakoni, a ne sila ili arbitrarnost. Da iskoristim metaforu iz ne tako dalekog susedstva na istoku, neki lideri na Zapadnom Balkanu vide demokratiju i EU vrednosti kao tramvaj ili voz. Uzmete ga i siđete, kada dođete do željene destinacije – a to je apsolutna vlast i potpuna kontrola nad javnim resursima. Neki politički lideri u EU, (Viktor) Orban u Mađarskoj na primer, imaju slično, iskrivljeno, razumevanje demokratije. Ali ovi lideri su izuzetak, izuzetak od pravila da demokratija u Evropi i EU vrednosti nisu uporedivi sa tramvajem ili vozom, već za vazduhom kojeg dišemo. Bez njih nema normalnog života i bez njih naša budućnost izgleda mračno i veoma podseća na ne tako daleku prošlost ovoga regiona, obeleženu ratovima, autoritarnim režimima, endemskom korupcijom….“, ukazuje Cvijić.\nDeklaracije, po njemu, imaju utjecaja jer nazivaju stvari svojim pravim imenom, u ovom slučaju, “šta zapravo biramo kada biramo članstvo u EU“.\n“Takođe, one se ne zaustavljaju na konkretnim tehničkim etapama puta zemalja kandidata ka članstvu u EU, pa čak ne gube značaj ni samim danom članstva u EU, jer kao što vidimo na primeru Mađarske, ili nekih drugih zemalja članica EU-a, proces reformi nije nepovratan te se borba za očuvanje i unapređenje naših demokratija nastavlja i posle članstva u Uniji. Vezano sa ovim, još jedna stvar čini Deklaraciju uticajnom: kao što možete videti njeni potpisnici su uticajne ličnosti, bivši političari, javne ličnosti, stručnjaci podjednako iz EU-a kao iz država Zapadnog Balkana“.\nZa Deklaraciju ne “postojimo mi i oni“, kaže Cvijić, “za Deklaraciju smo svi deo jedne ujedinjene Evrope“.\n“Posle tako ambicioznog dokumenta kao što je bila Strategija Evropske komisije za Zapadni Balkan, objavljena 6. februara, iskreno sam se ponadao da će se prekinuti odnos, citiraću jednog EU zvaničnika iz prošlosti, gde se mi (Evropa) pretvaramo da hoćemo da ih (Zapadni Balkan) primimo u članstvo, a oni se pretvaraju da žele da se reformišu“, navodi on.\nIgor Bandović, programski menadžer Evropskog fonda za Balkan, naglašava da je Deklaracija o evropskom partnerstvu sa Balkanom poziv da se regionalni odnosi, odnosi regije sa EU-om, i procesi koji teku na Zapadnom Balkanu redefiniraju.\n“Iza Deklaracije su stali neki od najznačajnijih regionalnih i evropskih mislilaca, građanskih aktivista, bivših zvaničnika i drugih uticajnih pojedinaca sa željom da se sadašnje mrcvarenje kroz koje prolaze sve balkanske države u evropskim integracijama prekine i u taj proces unese mnogo dinamičniji duh. Taj novi duh treba da pokaže sliku regiona za koju mi verujemo da je najrealnija – da je Balkan prostor koji ima velike izazove, ali i ogromne potencijale koji do sada nisu iskorišćeni. Deklaracija je dokument koji traži od EU da se na Balkanu više posveti pitanjima koja zapravo čine temelj na kome je ona izgrađena poput vladavine prava, slobode izražavanja, demokratije i solidarnosti. Takođe, ona poziva na čvršću regionalnu saradnju, kao i na značajniju ulogu Zapadnog Balkana u procesima koji se odvijjaju unutar EU. Najzad, Deklaracija govori i o neophodnosti da se mnogo više pažnje posveti ljudskom kapitalu regiona i njegovom unapređenju, jer je to najvredniji resurs koji imamo“, ističe on.\nKada je u pitanju realni utjecaj Deklaracije na put zemalja regije ka EU, ističe da su tu dvije stvari bitne: “Koliko su važne ideje Deklaracije i da li se sa tim idejama može dopreti do građana i donosilaca odluka. Moje duboko uverenje je da je vizija koja je predstavljena u ovoj Deklaraciji zapravo suština trenutka u kome se naš region nalazi. Ona daje smisao evropskim integracijama i našim unutrašnjim odnosima potencirajući one faktore koji su najvažniji za kreiranje naše budućnosti. Mislim da će se građani mnogo brže složiti sa njom nego odlučioci i zato smo odmah po njenom predstavljanju prionuli na rad, kako bismo dobili što veću podršku i razumevanje“.\nSet preporuka i ideja\nHistorija nas uči, nastavlja Bandović, da stvarne političke i ekonomske promjene proizilaze iz velikih vizija, ne iz kratkoročnih oportunih poteza.\nZato vjeruje da ta Deklaracija jeste dobra osnova za mnogo dinamičniji razvoj regije.\n“Naravno, iza velike vizije stoji mnogo pojedinačnih, važnih ideja. One su iznete u dokumentu koji prati ovu Deklaraciju – Novo evropsko partnerstvo sa Balkanom, koji predstavlja set preporuka kako ideje iz Deklaracije ostvariti“, ističe on.\nZa razliku od ostalih sagovornika, Bandović smatra da je odnos između zemalja regije i EU-a iskren i transparentan,\nČini mu se da je veći problem što ima mnogo više iskrenosti i transparentnosti u tom odnosu, “nego u našim unutrašnjim odnosima“.\n“Zbog toga Deklaracija i potencira da Balkan mora da se temelji na istim vrednostima i principima na kojima se temelji i EU, bez izuzetaka i bez gledanja kroz prste. Nismo mi manje vredni od bilo koga drugog da bismo trampili demokratiju za stabilnost, vladavinu prava za više investicija, ili slobodu izražavanja za političku podršku“.\nZnamo, zaključuje Bandović, “da u Evropi to sve ide zajedno, pa nema razloga da tako ne bude i kod nas“.


Gradonačelnik Zrenjanina uhapšen zbog korupcije\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije potvrdilo je danas hapšenje 11 članova organizirane kriminalne grupe osumnjičene za primanje i davanje mita i zloupotrebu službenog položaja.Kako se navodi u saopćenju, policija je u koordinaciji sa Specijalnim tužilaštvom, nakon dužeg operativnog rada uhapsila grupu čiji organizator je, kako se ističe, bio predsjednik općine Zrenjanin Goran Knežević. Ministar unutarnjih poslova Ivica Dačić kazao je da je akciju započela prethodna vlada. Grupa se sumnjiči za namještanje tendera za izgradnju i malverzacije sa građevinskim zemljištem. U javnosti se smatra da je "grupa" tek vrh ledenog brijega.


“JAVNO ZASTUPANJE U ZAJEDNICAMA”- konkurs – NKD\n“JAVNO ZASTUPANJE U ZAJEDNICAMA”- konkurs\nTrag fondacija u okviru projekta „Glas zajednice o EU integracijama – Podsticaj dijalogu OCD i lokalnih vlasti oko javnih politika" raspisuje poziv za podnošenje nacrta projekata u okviru konkursa Javno zastupanje u lokalnim zajednicama koji finansira Evropska unija.\nKonkursom Javno zastupanje u lokalnim zajednicama, želimo da podstaknemo organizacije da razviju inicijative koje će usmeriti pažnju zajednice na neki važan problem/temu u lokalnoj zajednici, koje će uključiti građane i građanke u aktivnu promociju rešenja problema, a donosioce odluka usmeriti na odabir adekvatnog rešenja. Istovremeno, želimo da promovišemo međusobnu saradnju organizacija iz različitih regiona Srbije.\nProjekat „Glas zajednice o EU integracijama – Podsticaj dijalogu OCD i lokalnih vlasti oko javnih politika" realizuje konzorcijum organizacija civilnog društva koji predvodi Trag fondacija u saradnji sa Nacionalnom koalicijom za decentralizaciju iz Niša, Media i reform centrom Niš, Forumom građanske akcije – FORCA iz Požege, Udruženjem građana za podršku evropskim integracijama - Evrokontakt iz Kruševca, Centrom za razvoj civilnog društva (CRCD) iz Zrenjanina, Timočkim Omladinskim Centrom iz Zaječara, Edukativnim centrom Kruševac i Proaktivom iz Niša.\n← TRANSFORMIŠI SE ZA EVROPU –…\nINTERES GRAĐANA U PROCESU INTEGRACIJA… →


Skupština Kantona Sarajevo pozvala institucije da teret migrantske krize rasporede na cijelu BiH | Krupljani.BA\nSkupština Kantona Sarajevo usvojila je danas na hitnoj sjednici zaključak Vlade KS da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i nadležne državne institucije preuzmu odgovornost cjelovitog upravljanja migrantskom krizom, uz puno uvažavanje nadležnosti i mišljenja nižih nivoa vlasti te da Predsjedništvo i Vijeće ministara BiH hitno, a najkasnije do 28. februara, donesu odluku o ukupnoj podnošljivoj kvoti broja migranata u BiH i ukupnoj podnošljivoj kvoti broja migranata unutar kampova.\nSkupština je prihvatila zaključak kojim se traži da Vijeće ministara BiH donese odluku o ravnomjernoj raspoređenosti migrantskih kampova na cijeloj teritoriji BiH, vodeći računa o logističkim, sigurnosnim i svim drugim aspektima i aktueliziranju pitanja na relevantnim adresama u Evropskoj uniji u smislu strateškog upravljanja migracijama.\nZahtijevaju da nadležni organi pojačaju nadzor i kontrolu dijela granice BiH na kojoj je, prema dosadašnjim podacima, izvršen prelazak najvećeg broja ilegalnih migranata te da se pitanje smještaja migranata riješi planski, formiranjem kampova neposredno uz granicu prelaska, kako bi se mogao primijeniti mehanizam readmisije.\nApelirali su na institucije BiH da se aktivnije uključe u smanjenje pritiska na BiH po pitanju priliva broja migranata uz naglasak da će Kanton Sarajevo, uključujući općine i lokalne zajednice, nastaviti u okviru svojih ovlasti da pruža zdravstvenu, humanitarnu i sigurnosnu zaštitu migranata, ali prvenstveno građana Kantona Sarajevo.\n– Kanton Sarajevo neće i ne može preuzeti odgovornost i rizik upravljanja migrantskom krizom u Bosni i Hercegovini jer za to nema ni ustavne ni zakonske nadležnosti, te iz tih razloga, a u cilju zaštite svojih građana, pozivamo institucije BiH da u skladu sa svojim nadležnostima provode aktivnosti u cilju upravljanja migrantskom krizom u BiH – jedan je od usvojenih zaključaka.\nPoručuju da Kantona Sarajevo odbija uspostavljanje novih migrantskih kampova na području Kantona Sarajevo te tvrde da bez odlaganja treba preduzeti odgovarajuće mjere i uputiti inicijative prema Ministarstvu sigurnosti Bosne i Hercegovine, IOM-u, te instancama na državnom nivou na osnovu kojih bi se spriječilo dalje nekontrolisano prebacivanje, prijem i smještaj migranata u prihvatne centre na području Kantona Sarajevo.\nZadužili su Ministarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo da u saradnji sa Upravom policije pripremi skup mjera za hitno kadrovsko i materijalno-tehničko jačanje Uprave policije, u cilju što efikasnijeg izvršenja poslova i zadataka vezanih za migrantsku krizu te da u saradnji sa Upravom policije izvrši analizu provodivosti ili eventualna poboljšanja Zakona o prekršajima, Zakona o azilu i Zakona o strancima.\nVlada je naložila Ministarstvu pravde Kantona Sarajevo da u saradnji sa Kantonalnom upravom za inspekcijske poslove i Upravom policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo, izvrši analizu propisa iz djelokruga rada inspekcijskih organa, te pokrene izmjene propisa koji regulišu oblast rada inspekcijskih organa u cilju iznalaženja procedura za efikasnu kontrolu smještaja i prijavljivanja ilegalnih migranata u registrovanim i neregistrovanim objektima za te namjene (hoteli, moteli, privatne kuće).\nZastupnici pozicije i opozicije u Skupštini Kantona Sarajevo složili su se da je situacija u vezi s migrantskom krizom zabrinjavajuća, da se treba obustaviti dolazak novih migranata u KS te da se teret krize treba rasporediti na teritoriji cijele BiH.\nOdređeni broj zastupnika napomenulo je da je sigurnost građana bitna, ali da se ne smiju zanemariti i ljudska prava te da se migrantima moraju osigurati osnovi uslovi za život.\nVlada KS je usvojila Inicijativu Zvonke Marića da se poveća broj linija javnog prijevoza u Hadžićima, na mjestima gdje se migranti kreću. Zastupnica Bilsena Šahman tražila je da se imenuje poseban povjerenik koji će ići na sve sastanke u vezi s migrantskom krizom, kako bi Vlada i Skupština imale sve relevantne informacije, što je Vlada i podržala.\nVlada nije podržala zaključak Šahman da se zabrani kretanje migrantima nakon 23 sata, jer tvrde da policija nema te kapacitete.\nZastupnik Aljoša Čampara tražio je da se uvede videonadzor u blizini migrantskih kampova, čiju je realizaciju Vlada najavila nakon usvajanja budžeta za 2021. godini i razgovara s IOM-om.\nBosna i Hercegovina37233


Adžem: “Sarajevu nedostaje odbrana” – Haber.ba\nAdžem: “Sarajevu nedostaje odbrana”\nTrener FK Željezničar Admir Adžem je komentarisao prvi dio Premijer lige BiH u fudbalu.\nAdmir Adžem - SCsport.ba\nSa osvrtom i komentarom šefa stručnog štaba Željezničara Admira Adžema, došli smo do kraja analize učinka premijerligaša u jesenjem dijelu BHT Premijer lige BiH, piše “Oslobođenje“…\nAdžem, koji je sa Željezničarom jesen završio na liderskoj poziciji, smatra da je Zrinjski bez obzira na krizu koju je imao, i dalje najveći konkurent plavima.\n“To je iskusna ekipa koja je dugo na okupu, koja je krenula dobro u sezonu, ali je onda iznenada negdje na pola jesenjeg dijela sezone izgubila neke utakmice, upala u krizu i izgubila liderstvo. Ipak, njihov kvalitet nije sporan. Kada govorimo o Širokom Brijegu, govorimo o ekipi koja je igrala najljepši fudbal, ali ima uzak igrački kadar. Oni će morati pojačati ekipu. O gradskom rivalu Sarajevu mogu reći samo da moraju poraditi na odbrani. Imaju snažan napad, vrlo opasan tim, a dolaskom Musemića na klupu stali su na noge poslije loših rezultata, ali ako ne pojačaju zadnju liniju, imat će problema”, smatra trener Želje, te nastavlja prema donjem dijelu premijerligaške tabele.\n“Krupa nije iznenađenje, imaju provjerene igrače, ali i prednost što igraju na vještačkoj podlozi. Oni su svijetla tačka u našoj ligi. Slično važi i za Mladost. Dovela je Mulalića za trenera i to je dobar potez. Veoma su čvrsti, teško je igrati protiv njih. Radnik je također imao loš start, ali je uprava tog kluba istrpjela trenera Žižovića, dala mu šansu i on im je to vratio dobrim rezultatima na kraju jeseni. Svakako da je Borac negativno iznenađenje. Mnogo unutrašnjih problema imaju, mijenjaju mnogo trenera, imali su euforiju na početku, a kasnije pali.\nGOŠK je dobro počeo, sakupio solidan broj bodova, iznenadio i Sarajevo, ali onda je pao. Ipak, osvojeni bodovi im i sada mnogo znače. Sloboda je najavljivala i titulu čak, a evo gdje je sada. Imaju mnogo bolji igrački kadar nego što tabela to govori. Čelik, želi li opstati, mora se veoma pojačati, jer ovaj tim koji imaju i ova situacija koja ih je zadesila, ne vode ih nigdje. Vitez je nespreman ušao u ligu i to je sad jasno”, mišljenja je Adžem.\nTeme:Admir Adžem, FK Krupa, FK Sarajevo, FK Željezničar, Premijer liga BiH


Novosti & Blog - Albero Art\nAlbero Art / Novosti & Blog\n3d Model – Tuš Kabine\nJuly 5, 2016 | Broj pregleda:\nZa Beogradsku kompaniju “Marconio” uradili smo set 3d Modela za tus kabine koje se nalaze u njihovoj proizvodnji. Ukupno je uradjeno šesnaest 3d Modela u tri varijante. Kompletan 3d modeling je radjen u 3ds Max-u […]\nOsnovne smernice za izradu sajtova\nFebruary 17, 2016 | Broj pregleda:\nKada je u pitanju Web dizajn i izrada jednog sajta, na nekoliko stvari se posebno mora obratiti pažnja.\nNaravno i pre svega na sam izgled i dizajn sajta jer to je ono što vaši posetioci prvo uoce.\nIzrada Sajtova | izrada-sajtova.org\nSeptember 30, 2015 | Broj pregleda:\nDanas je svečano pušten u rad naš novi web sajt namenjen korisnicima kojima je potrebna izrada sajtova i web dizajn. Kompletan dizajn sajta je radjen u našoj produkciji i isključivo se bavi tematikom izrade sajtova […]\nJune 1, 2015 | Broj pregleda:\nTranslitGT-Online Transliteration Utility tj. web aplikacija za instant preslovljavanje na internetu. Podržava preslovljavanje ćiriličnog pisma u latinično i obrnuto, sa ugradjenom funkcijom za kopiranje teksta. Adresa web aplikacije: TranslitGT – Preslovljavanje Online I dalje savetujemo […]\n3d Animacija – Mogućnosti i Primena\nFebruary 16, 2014 | Broj pregleda:\nSta je 3d Animacija?\n3d animacija je umetnost kreiranja pokretnih slika uz pomoc 3d kompjuterske grafike. 3d kompjurterska grafika je grafika koja koristi …


Kako je Google dobio ime - ITNetwork\nHome BIZNIS I ZABAVA\tKako je Google dobio ime\nReč koju svako od nas izgovori nekoliko puta svakog dana, reč koja predstavlja ime pretraživača bez kojeg bi danas bilo nemoguće zamisliti svakodnevicu, reč koju najčešće „trpe“ naše tastature, svakako je – Google.\nIpak, vrlo mali broj ljudi zna zašto je najpoznatiji sajt za pretraživanje interneta dobio baš to ime. Krajem devedesetih godina studenti Univerziteta Stenford Leri Pejdž i Serdžeri Brin stvorili su pretraživač, koji su najpre nazvali BackRub, zato što je pretraživao povratne linkove (backlinks).\nMeđutim, ubrzo su shvatili da je BackRub bilo ime najgore tehnološke kompanije u istoriji tehnoloških kompanija pa su odlučili da promene naziv. Google je nepravilno izgovorena reč Googol (Gugol), pa je ime najpoznatijeg sajta na svijetu izvedeno iz Googola. Ipak, Pejdž i Brin bili su primorani da izmene Googol pojam, jer je taj domen na internetu već bio zauzet i nakon nekoliko kombinacija Google im se učinio najprivlačnijim.\nGugol je veliki broj, u matematici zapisan kao „10 na 100“, to je broj 1 sa 100 nula. Izraz je prvi put upotrebio devetogodišnji Milton Sirota, nećak američkog matematičara Edvarda Kasnera, koji je kasnije pojašnjavao koncept ovako velikog broja u svom delu „Matematika i imaginacija“, objavljenom 1940. godine.\nBroj sam po sebi nije toliko u upotrebi (praktično samo u teoriji matematike), a najveću popularnost je stekao upravo nastankom najpoznatijeg internet pretraživača. Gugol se takođe može zapisati na jedan od sledećih načina: 1 gugol = 10.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.\nKako je Google dobio ime was last modified: 12 jula, 2018 by ITN Team


Dinkić u Vlasotincu: Dosta je bilo stezanja kaiša! - Televizija LeskovacTelevizija Leskovac\n« Pobeda rukometaša Dubočice 54 u komšijskom derbiju\nEvo kako se kontroliše izgradnja CPPOV »\nVlasotince – „Manjak novca u budžetu, država ne može da rešava štednjom, a umesto politike „stezanja kaiša“ vlada mora da pruža podsticaje za otvaranje novih radnih mesta, kao i da poveća pomoć poljoprivrednicima“, rekao je lider Ujedinjenih regiona Srbije Mlađan Dinkić na predizbornoj konvenciji u Vlasotincu.\nZahvaljujući politici URS-a predstavnici mnogih poznatih kompanija otvorili su fabrike u Srbiji, samo u Vlasotincu svoju proizvodnju pokrenuli su Elrad i Gruner, a podsticaje je dobila grupa Fiorentino, dodao je Dinkić.\nOn je napomenuo da je jugu Srbije potreban brži privredni rast i da će se zato Ujedinjeni regioni Srbije, ukoliko dobiju podršku građana na predstojećim izborima, zalagati za otvaranje novih radnih mesta.\nPomoć mladim ljudima koji žele da ostanu na selu samo je deo programa URS- a, u čijoj osnovi je prekidanje takozvane politike „stezanaja kaiša“.\nLider Ujedinjenih regiona Srbije danas je u Vlasotincu obišao i pogone Grunera, Elrada i grupe Fiorentino i razgovarao sa radnicima i upravama ovih fabrika. Na samoj konvenciji pored Dinkića govorili su i kandidatkinja za narodnu poslanicu Snežana Stojanović Plavšić i predsednik Opštinskog odbora Vlasotinca i, takođe, kandidat za narodnog poslanika Bratislav Petrović.


Vučić: Srbija treba da bude nagrađena\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić zamolio je u petak Evropsku uniju da Srbija ne bude kažnjena, već nagrađena za ono što je uradila, jer to njeni građani zaslužuju.\nSrbija je u prethodnih osam meseci radila više nego u prethodnih osam godina, rekao je Vučić u Beogradu na skupu o jačanju kapaciteta policije i pravosuđa u borbi protiv korupcije, na kome učestvuje i evropski komesar za proširenje EU Štefan File.\nVučić je kazao da se Srbija suočavala sa velikim političkim i ekonomskim problemima i da je "jedan od uslova za politički i ekonomski napredak zemlje borba protiv korupcije, a tu joj je potrebna pomoć Evropske unije".\nOn je izrazio očekivanje da će Srbija po stepenu i nivou vladavine prava, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala biti na nivou evropskih zemalja. Potredsednik vlade je rekao da će do 15. juna biti završena strategija za borbu protiv korupcije i da se nada da posle toga "niko neće moći nešto o tome da prigovori Srbiji".


Zimski modni komadi kojima ćemo se rado vraćati i narednih godina - www.kragujevcanka.rs\nFast fashion trendovi VS praktični komadi koji se mogu nositi i narednih godina? Mi uvek glasamo za drugu opciju! Vodimo vas u kupovinu u BIG FASHION Kragujevac centar sa idejom da odaberemo zimske modne komade koje ćemo nositi i narednih sezona. I sve to uz sezonske popuste i uštedu pri kupovini!\nPosetite BIG FASHION Kragujevac centar i pogledajte kakvi vas popusti očekuju u omiljenim radnjama.\nKada kupujete jaknu neka to bude Tiffany\nMožda više uživate u isprobavanju i kupovini kaputa, ali za niske zimske temperature u gradu i na planini uvek je bolji izbor topla jakna. Ukoliko ne želite da birate između komfora, estetskog aspekta i praktičnosti, onda je ovaj model Tiffany jakne pravi izbor za vas.\nPraktičan način kopčanja i kapuljača zaštitiće vas od hladnog vazduha, dok jednostavan dizajn i pojas čine ovu jaknu savršenim izborom i za sve one prilike kada želite da vam bude toplo, a i dalje izgledate elegantno.\nUdoban džemper za svaku priliku\nPorodični ručak, kafa sa drugaricama, ušuškano filmsko veče sa partnerom, a vi nemate šta da obučete? Uz tople pantalone, džemper opuštenog kroja je uvek dobar izbor. LC Waikiki džemper iz basic kolekcije izrađen je od akrilne trikotažne tkanine, udoban je i jednostavan za uklapanje sa aksesoarima, te ga možete nositi u gotovo svakoj prilici.\nPotražite svoj model u LC Waikiki maloprodajnom objektu u BIG FASHION Kragujevac centru.\nŠal je nezaobilazan zimski komad\nZa zimski stilski upgrade odaberite odgovarajući šal. Modeli sa različitim dezenima i u kombinaciji zemljanih tonova uklopiće se uz svaku jaknu ili kaput, a možete ih nositi i preko džempera kao pelerinu.\nIstražite izbor u P….S…. Fashion maloprodajnom objektu u BIG FASHION Kragujevac centru.\nKardigan je uvek dobar izbor za zimske outfite\nKad god ste u nedoumici šta da obučete i u koji zimski modni komad vredi investirati – kardigan je odgovor. ORSAY kolor blok model opuštenog kroja osvežiće zimski outfit u sekundi, a osim uz pantalone i košulje, možete ga kombinovati i sa haljinama i suknjama pencil kroja uz odgovarajući kaiš.\nVolimo sportsku eleganciju\nNišta tako dobro ne može da pomiri potrebu za udobnošču, toplotom i savršenim stilskim izrazom kao Legend duks haljina. Izrađena od prijatnog materijala, opuštenog je kroja sa srebrnim odsjajem što je čini istovremeno i upečatljivom i jednostavnom.\nIstražite ponudu u Legend maloprodajnom objektu u BIG FASHION Kragujevac centru.\nTags: Big fashion Kragujevac, moda, moda za zimu, urednički izbor\nLast Minute ideje za POKLONE koji će ulepšati praznike ljudima koje volite


Novasloboda | Obilježena 25. godišnjica Ratne bolnice „Higijenski zavod“\nObilježena 25. godišnjica Ratne bolnice „Higijenski zavod“\nPolaganjem cvijeća, danas se osoblje nekadašnje Ratne bolnice „Higijenski zavod” prisjetilo svojih poginulih kolega. Položeno je cvijeće, proučena Fatiha, te odata počast minutom šutnje poginulim zdravstvenim radnicima, sahranjenim na haremu Šehitluci, zatim kod Đikića turbeta, te pred spomen-pločom kod zgrade Zavoda za javno zdravstvo HNK.\n“Higijenski zavod” bila je jedina zdravstvena ustanova u istočnom dijelu Mostara, kroz koju je prošlo više od 5.000 ranjenika. Radilo se u nemogućim uslovima, bez struje i vode, ali i osnovne medicinske opreme i lijekova. Ipak, i u takvim uslovima, pružana je pomoć svima onima kojima je bila potrebna..Tu su su se izvodile i komplikovane operacije u improvizovanim operacionim salama.\nDr. Malina Fočić ušla je među prvima u Ratnu bolnicu „Higijenski zavod“.\n„Svjedok sam tom teških trenutaka, koji su nas zadesili u vremenu bezumlja i bezglavlja .Danas je i nebo nad nama teško, kao da i ono plače. Mnogo je mladosti ostavilo svoje živote, a mi znamo kako smo se borili i sve to izdržali. Ovaj rat nas je sve iznenadio, zato je puno rana, puno bola i rana, koje će biti i rane prkosa i ponosa svega onoga što smo ostavili tu i što smo dali od sebe. Žao mi je nepovratne mladosti koja sad leži ovdje. Nas nekoliko bilo je spremnih pružiti zdravstvenu pomoć, a to su bili uglavnom djeca koja su tek pošla u škole, ljudi sa ulice, koje smo najvećom brzinom pripremali da pružaju opomoć onima kojima je bilo najpoterbnije. Ja sam bila ljekar opšte prakse, ali sam se morala uključiti u sve najsavršenije hiruške zahvate i intervencije. Radili smo bez struje vode i neophodnog medicinskog materijala, ali smo sve izdržali i pobijedili“, kaže dr. Malina Fočić.\ngodišnjica Higijenski zavod ratna bolnica\nAhmo Braci kroz suze govori: "Zbog Mostara krv ćemo proliti, Mostar niko neće pokoriti...!"\nGodišnjica masakra u Ferhadiji: U redu za hljeb ubijeno 26 i ranjeno 108 osoba\nJablanica obilježava 76. godišnjicu Bitke za ranjenike na Neretvi


Alea: Persy Bysshe Shelly – Odbrana Poezije\nPersy Bysshe Shelly – Odbrana Poezije\nOdbrana poezije je esej Persija Šelija, napisan 1821. kao odgovor na članak Tomasa Lava Pikoka Četiri doba poezije (1820). Pikok u članku u ismevačkom tonu govori o pseudoistorijskoj funkciji poezije i postavlja pitanje njene relevantnosti u njemu savremenom dobu. On govori o dva perioda civilizacije, klasičnom i modernom, u kojima se odvijaju četiri doba poezije: gvozdenom, zlatnom, srebrnom i mesinganom. Poezija je nastala u gvozdenom dobu, koje ujedno predstavlja i početak civilizacije kao takve. Svoj vrhunac, zlatno doba,doživljava u grčkoj klasičnoj poeziji Homera, Eshila i Pindara. Srebrno doba, kao početak dekadencije, dolazi u vreme Avgustovih pesnika. Na kraju, mesingano doba, čiji je za Pikoka predstavnik Nonus, počinje propadanjem čitave rimske države. U engleskoj poeziji gvozdeno doba je srednji vek, zlatno doba je Šekspirovo vreme, srebrno reprezentuje poezija Drajdena i Poupa, a mesingano doba je vreme Šelija i samog Pikoka. Celokupna shema dozvoljava ismevanje antičkog i srednjovekovnog s jedne strane, i savremenog s druge, kao i tumačenje pesnika onako kako će to činiti kasnije Hegel, kao svojevrsnog varvarina u civilizovanom društvu. O savremenoj poeziji govori kao o ljutitim, egoističnim pesmama koje za cilj imaju da izraze nezadovoljstvo pesnika svetom i svime što u njemu obitava, aludirajući i na Šelija. Poezija je stvar prošlosti koja je nekada poslužila buđenju intelekta u infantilnom dobu civilizacije. Sada je potrebno vratiti se realnosti i prebaciti fokus sa umetnika na naučnike koji su izgradili piramide u visinama inteligencije, i sada gledaju moderni Parnas ispod sebe (Wellek, 1981: 127).\nŠeli replicira na ove poluozbiljne argumente u duhu tipično romantičarske spekulacije, mada je nejasno koje sve izvore koristi za formiranje sopstvenog koncepta. Formira svoju pseudoistorijsku perspektivu o poeziji na sličan način kao Igo kasnije u svom predgovoru Kromvelu, prema nečemu što se čini opštom naturalističkom koncepcijom poteklom verovatno od škotskih primitivista, Rusoa ili Herdera. (Ibid. 128)\nPokušaću da kroz selektivnu analizu teksta ocrtam temelje na kojima se Šelijev esej zasniva, kao i da označim bitne čvorišne tačke u kojima se seku različite misaone tradicije, a koje konstituišu Šelijev teorijski i kritički stav. Unapred naglašavam da će se ovaj tekst više fokusirati na (diskurzivno ogoljene) ideje koje Šeli izlaže nego na panegiričke deonice u čast poezije, a koijh samom eseju ne nedostaje. Pritom nemam za cilj da kažem da one po sebi nemaju svrhu, jer itekako imaju, samo ona ne ulazi u okvire ovog konkretnog rada, već traže jedan kompletniji pristup, koji bi se bavio i retoričkim aspektima Šelijevog diskursa.\nPrvo izdanje Filozofske pesme\n(Šeli, 1979: 307)\nOno što je u prevodu označeno maštom ja ću u tekstu zvati imaginacijom, s obzirom da je više u duhu originala, dok bi termin mašta više odgovarao engleskoj reči fancy (kod engleskih romantičara su to odvojene kategorije). Za Šelija su razum i imaginacija dva odvojena segmenta svesti. On njima pripisuje i različite moći: razum se vodi načelom analize, posmatranjem odnosa između stvari, raščlanjavanje jedinstva je princip dolaženja do rezultata; imaginacija funkcioniše sintetički i po Šeliju kroz nju um dolazi do onih oblika koji su univerzalni i do suštine same egzistencije (Ibid. 307). Primećuje se hijerarhija koju Šeli formira već na startu: imaginacija je ispred razuma, a to se određuje u ključu kreativnosti, stvaranja – razum ne stvara ništa, on „samo“ promatra odnose između onoga što je već stvoreno. Kod romantičara ovakva diferencijacija i hijerarhizacija svesti opšte je mesto (Velek, 1966: 123). Imaginacija ima sakralni karakter, smatra se sposobnošću putem koje dolazi do oboženja pesnika: pesnik nije puki imitator stvarnosti, on menja stvarnost i iskustvo putem imaginacije koja predstavlja aktivno stvaralaštvo, delatnu svest u praksi. Sposobnost stvaranja nečeg novog daje pesniku božanski karakter. Vordsvort na ovaj način vidi imaginaciju, a Kolridž ide i dalje pa imaginaciju označava „živom snagom i primarnom delatnošću ljudskog primećivanja i instrumentom večnog stvaralačkog čina“ (Kolridž, 1979: 298). Korene ovakvog razmišljanja delimično možemo videti u duhu romantizma koji čin stvaranja uzdiže na pijedestal insistirajući na njegovoj punoj legitimnosti, te i autonomnosti, nezavisnosti od razuma; s druge strane, snažna je britanska filozofska, odnosno, estetička tradicija posmatranja svesti u perspektivi dualnosti. Lord Šaftsberi u svom filozofskom promišljanju uvodi pojam unutrašnjeg čula (Draškić-Vićanović, 2002: 101) kojim označava poseban aspekat svesti zadužen za recepciju estetskog i moralnog. Kod Džozefa Edisona dolazi do izjednačavanja pojmova ukusa i uobrazilje, pri čemu zadovoljstva uobrazilje leže između čulnog i racionalnog. (Ibid. 123) Dejvid Hjum eksplicitno uvodi distinkciju koja je veoma slična Šelijevoj (i koju će kasnije preuzeti Kant): postoje dve vrste spoznaje – apriorna (analitička) i aposteriorna (sintetička). Tako je i svest podeljena na diskurzivni i afektivni segment. Diskurzivni je pasivan, inertan – zaključuje samo o relacijama između ideja i činjenica, i to na osnovu navike; afektivni segment svesti je delatan, aktivan, i u njemu su locirana čula za estetsko i moralno (Ibid. 228-232). Ovo je izuzetno bitno jer kod romantičara dolazi do stvaranja svojevrsne identifikacije imaginacije kao stvaralačke sposobnosti po sebi i estetske imaginacije kao sposobnosti stvaranja lepe umetnosti. Verovatno je da oni to preuzimaju iz filozofske tradicije koja uobrazilju tretira primarno na fonu estetskog, za razliku od savremene teorije koja fenomen kreativnosti posmatra mnogo šire. Kolridž to sigurno preuzima od Kanta. Kod Šelija postoji i znatan upliv neoplatonizma (kao i kod Šaftsberija koji je bio pod uticajem kembričkih platoničara):\nDžozef Severn, 1845, Posthumni portret Šelija dok piše\noslobođenog prometeja u Italiji\nMašta dopire do duhovnog, do ideja, do eidosa. Razum se pojavljuje tek post festum, nakon ostvarenja imaginativnog potencijala, nakon ontološki ostvarene supstancije u svesti, razum dodaje niži, diskurzivni nivo biću.\nŠeliju je bitno da počne na ovaj način da bi utemeljio tekst, postavlja premise koje možemo diferencirati: (1) svest se deli na razum i imaginaciju; (2) imaginacija je ontološki i aksiološki iznad razuma. Tekst treba da odbrani pesnika i pesništvo, a s obzirom da je, kako će se kasnije videti, upravo pesnik taj koji ima ovu sposobnost „dolaženja“ do supstancijalnog, ta sposobnost mora posedovati veliku vrednost, vrednost ne na čovečanskom, već na kosmičkom, opštebivstvujućem nivou. Ona je zasnovana na mimezi stvarnosti, ali ne statičnoj, već onoj koja je organizovana prema određenom redu i ritmu (u nekoj široj perspektivi ovde bi se mogli naznačiti odjeci pitagorejske estetike). Što je taj mimetički prikaz bliži tom redu i ritmu, čovek koji ga recipira oseća čistije i intenzivnije zadovoljstvo. Šeli ovo približavanje vidi kao približavanje lepom. On nije filozof i stoga možda može delovati pogrešno promatrati njegovu Odbranu u perspektivi filozofskih škola, ali u širem kontekstu, moguće ga je pozicionirati na toj mapi, što čini njegov diskurs prozirnijim. 1812. pridružio se udruženju Orfičara Tomasa Tejlora i upoznao sa delom Plotina i Platonovim dijalozima. Takođe, bio je upoznat sa teorijama svojih savremenika (Abrams, 1958: 126), koji su bili pod različitim filozofskim uticajima. Dakle, moguće je naznačiti uticaj neoplatonizma, ranog klasičnog idealizma, engleskog relacionizma i onoga što Abrams naziva psihologizmom. U skladu sa platonizmom, on lepotu stavlja u čvrstu vezu sa dobrim i istinitim (Šeli, 1979: 308). Na ovaj način on zasniva objektivističko razumevanje lepote blisko Platonu i odvaja se od subjektivističkih pozicija britanske estetike. Takođe se implicitno približava gnoseološkom shvatanju lepog, blisko nemačkoj estetici (Vinkelman, Baumgarten, Hegel). Njegov objektivizam ogleda se izjednačavanju lepog i istinitog, do kog se dolazi kroz poetsku spoznaju večnih ideja, ali on ostaje relacionista i tu se razilazi sa Platonom. Spoj lepog i istinitog sugeriše antičku kategoriju kalokagatije koju on implicitno preuzima, a koja je tipično sokratska, ali i opšteantička (kalokagatia je složenica nastala od grčkih prideva kalos – lep, i kagatos – dobar)\nBiti pesnik znači zapaziti istinsko i lepo, ukratko, dobro koje postoji u odnosu, postojeći prvo između egzistencije i percepcije, te drugo, između percepcije i izraza.\nOn postavlja tri tačke kroz koje prolazi poetska prava: objektivna egzistencija – svest – subjektivni izraz. Lepota se nalazi u relaciji, a ne u objektu. Ovo bi za Platona bilo nezamislivo. Ta ideja se stidljivo pojavljuje kod Aristotela koji ipak zadržava objektivistički stav, sofisti je nejasno naznačuju ne razlikujući je od relativizma, Toma Akvinski je daje bez razrade kao i Dekart i Spinoza, a tek je britanska estetika ozbiljno razmatra. Šeli na sebi svojstven način uspešno prevazilazi opoziciju subjektivno-objektivno i vrši njihovu sintezu (i to mnogo efektnije od Kolridža koji prosto preuzima Šelingovu neutemeljenu ideju apsolutnog identiteta) – nemoguće je imati lepotu bez subjektivne svesti, ali to ne znači da je ta lepota relativna, već se ostvaruje prema nivou subjektove spoznaje eidosa. On se tu veoma približava Kantu i Britancima, ali opstaje taj platonistički momenat spoznaje lepote kao istine.\nIako je Šelijev tekst naoko bez nekog posebnog reda i plana izlaganja, on zapravo gradi svoj argumentativni tok sistematično, mada zadržava pesničku slobodu izražavanja. Prvo je napravio minimalan iskorak u transcendentalnu analizu svesti da bi odredio njene moći; potom označio pesnika kao onog ko ih poseduje; treći korak jeste odgovor na pitanje kako je to u praktičnom smislu relevantno. U ovom delu teksta Šeli direktno odgovara na Pikokovu provokaciju, ali što je još bitnije, odgovara na univerzalno pitanje koje se postavlja svim humanističkim (i umetničkim) disciplinama od Bekona nadalje, a to je: koju praktičnu svrhu to poseduje; na koji način će to doprineti ovladavanju prirodom; kako je to moguće instrumentalizovati radi postizanja praktične moći? Od prosvetiteljstva počinje sporo, ali konstantno propadanje metafizike, u čijoj sferi upravo leži vrednost umetnosti i svakog oblika filozofske misli. Šeli je prinuđen da odgovara na pitanje svrhovitosti poezije koje mu postavlja vladajuća ideologija da bi uspeo da u datom trenutku održi njenu vrednost. S obzirom da poezija nema nikakvu zaista praktičnu upotrebu, on mora ponovo da otvori metafizička vrata i da postavi poeziju u ravan etike.\nNajveća korist koju u praktičnom smislu pesnici mogu da pruže jeste, paradoksalno, i najvažnija – a to je da kanališu ono što je supstancijalno istinito i moralno do sveta i da mu tako stvore konstruktivne paradigme i ideale kojima se vodi. Ovo je implicitna kritika utilitarnog stanovišta savremenog doba koje ekskomunicira vrednosti metafizičke vrste, kao što su lepo i moralno. Čovek osim materijalne poseduje i duhovnu sferu,i ostvarivanje tog totaliteta nužan je uslov bilo kakvog civilizacijskog prosperiteta. Tako se i norma kao što je zakon može ostvariti tek sa pronalaženjem njegovog temelja u subjektu koji normira, a to je moral – svet iskustva ne može da pruži osnovu za moralno ponašanje, odnosno može, ali veoma redukcionistički, na način na koji je to predstavio Hobs. Zašto je to loše – zato što Hobs dolazi do maksime homo homini lupus iz koje izvodi da je apsolutna državna kontrola jedini garant egzistencije čoveka (Draškić-Vićanović, 2002: 50). To proizvodi nemogućnost ostvarenja bilo kakve individualne slobode, dovodi do kolektivističkih ideologija i stvaranja snažnih sistema represije i koncentracije moći unutar državnog aparata, a suštinski je stav koji ignoriše istorijsku činjenicu da država nije oduvek postojala, a da su ljudi ipak nekako „preživljavali“.Sa druge strane, po pitanju lepote nemetafizička pozicija gotovo ni da ne uspeva da izvede bilo kakav relevantan zaključak, kao ni da uvidi vrednost u njoj, zbog čega je ona marginalizovana kao nebitna – što radi Pikok. Šeli stvara relacije između različitih nivoa, zakon kao formalna aktualizacija morala omogućava civilizaciju u punom smislu te reči, a moral je izvorno u nevidljivom svetu – svetu ideja, do kog dolazi i religija. Pesniku je data civilizatorska, zakonodavna i u religijskom smislu proročka funkcija. Njegova mogućnost da obuhvati sve te funkcije leži u činjenici da on ima udjela u vječnom, beskonačnom i Jednom (Šeli, 1979:309). Pojam Jednog je očigledan uticaj Plotinove filozofije. Pesnikov izraz je pesma koja je prava slika života izražena u vječnoj istini (Ibid. 309). Šeli je svestan načina na koji moralna funkcija poezije može biti pogrešno interpretirana, pa predupređuje to:\nKits- Šelijeva memorijalna kuća\nPoezija, dakle, ne postavlja normu, sistem moralnih načela, već otkriva suštinu sveta iz koje moral proizlazi. Etička znanost sređuje elemente koje je stvorila poezija (Ibid. 310) – Šeli koristi glagol stvarati u skladu sa aktivnim, delatnim principom imaginacije, pomenutim na početku.\nŠta još znači to da pesnik ima udela u večnom, beskonačnom i Jednom? Šeli razjašnjava to u nastavku:\nTermin poezija Šeli koristi u veoma širokom i iskrivljenom smislu u odnosu na standardni – njime označava sve procese izražavanja esencijalnog, suštinskog, paradigmatskog u svim potencijalnim ljudskim aktivnostima. Ovakvo razumevanje poezije za nedostatak ima način na koji se odnosi prema istoriji: platoničarska koncepcija ne poznaje prave distinkcije, književna istorija je zapravo istorija prikazivanja jedne, iste, nepromenljive suštine. Zato u Šelijevom razumevanju poezije, sva najveća poetska dela gube svoj prostorni i vremenski identitet, posmatraju se sinhronijski i čak mogu i menjati pozicije (Abrams, 1958: 128). Umetnički diverzitet ne postoji, i sve što poseduje prekomernu individualnost može se smatrati neuspelom umetnošću. Takođe, još jedan od problema jeste i činjenica da same discipline gube svoj specifični identitet koji ih čini time što jesu – a što čini Šelijeva sinteza filozofije, umetnosti uopšte i konkretno poezije. Ovde ipak najviše pati poezija u klasičnom smislu reči, jer pojam mora da poprimi tuđe konotacije da bi opstao. Šelijev pristup ima renesansni eho Sidnija i Tasa, koji su ovakav argument u svoje vreme mogli da zasnuju jače zbog specifičnog kulturnog statusa pesnika koji je i dalje nosio sakralni momenat u sebi, ali u vreme romantizma je mogao delovati zastarelo (Wellek, 1981: 125).\nKada je odredio ulogu poezije u društvu, Šeli ide korak dalje i analizira prirodu umetničke proizvodnje i recepcije:\nLjudi ne mrze, ne preziru, ne prigovaraju i ne varaju i podjarmljuju jedan drugoga zato što im nedostaju odlične doktrine. Poezija deluje na drugi i uzvišeniji način. Ona budi i širi svest time što je čini riznicom hiljadu nezamećenih sklopova misli. Poezija diže velo sa skrivene lepote sveta tako da nam se dobro poznati predmeti čine nepoznatim; ona ponovno proizvodi sve što prikazuje te prikazi odeveni u njezino elizejsko svetlo ostaju u svestima onih koji su ih jednom promatrali kao spomenici onog blagog i uzvišenog sadržaja koji se prostire iznad svih misli i delatnosti s kojima koegzistira.\nPoezija, dakle, da ponovimo, prikazuje ideje, paradigme, ono što je već spoznato spoznaje se opet u svom najsavršenijem vidu i to utiče blagotvorno na svest, pospešuje u njoj ono što je moralno. Šeli zauzima „euripidovski“ stav i kaže da razlog što čovek čini zlo nije u njegovom neznanju, s obzirom da su mu već date odlične etičke doktrine; motivacija čoveka da čini dobro ne leži u njegovom racionalnom zaključivanju, već u afektivnom delu njegove svesti. Čovek mora emocionalno doživeti, saživeti se sa predmetom sopstvene misli, a za to je nužna estetska kontemplacija:\nMožemo i o ovoj Šelijevoj tezi uslovno razmišljati kao antiplatonskoj, odnosno, antisokratskoj, s obzirom da je sokratsko stanovište ono po kom je samo znanje o tome šta je dobro i loše proizvodi moralno ponašanje. Šeli kaže: nije znanje o nečemu, već znanje nečega, ono u čemu je moralnost fundirana, a to ne može funkcionisati bez imaginacije, koja je jedina sposobna da stvori intersubjekatsku vezu i prevaziđe antitetički odnos subjektivno-objektivno, putem čega se proizvodi osnov za moralno ponašanje. Moral jedino može biti moral kada je nezainteresovan, a hobsovski moral usmeren ka održanju sopstvene egzistencije je pseudomoral.\nHrišćanstvo se razvilo iz platonizma, prirodno proističe iz njega, i Šelijeva perspektiva se u to uklapa. Na prvom mestu: spoznaja apsolutnog bića, eidosa, a u hrišćanstvu boga, čini da čovek bude moralan. Pesnik kanališe onostrano, daje mu formu imanentnog sveta, i na taj način utiče na moralnost ljudi. Moralnost je utemeljena u ljubavi, osnovnoj hrišćanskoj vrednosti i božanskom modusu. Čovek biva moralan kroz apsolutno saosećanje, kroz negaciju sopstvene individualnosti zarad drugog. Šeli i sam pesnike povezuje sa religijom ranije u tekstu, misleći naravno na hrišćanstvo.\nPotrebno je bliže definisati proces kreacije poezije: Šeli to čini, uz tendenciju da razbije neke savremene ideje o tome:\nOvde Šeli razmišlja tipično romantičarski – poezija ne može biti rezultat voljnog, isplaniranog, smislenog rada. Poezija je izraz svesti koja odbacuje diskurzivno i kroz nadahnuće dolazi u neposredan kontakt sa skrivenom suštinom sveta, sa beskonačnim i nedeljivim, sa Jednim. Ova ideja potpuno neposredne kreacije koren ima u preromantizmu u Nemačkoj, u literarnom pokretu Šturmundrang, čiji je ideolog bio Johan Georg Haman, a čijim su se načelima vodili Gete i Šiler, koji su kasnije ipak odbacili ovu ideju trenutne nadahnute kreacije. Šeli se ipak ograđuje i ne prihvata ideju u potpunosti:\nTakoreći, rad jeste potreban, nametnut je „ograničenošću same pesničke sposobnosti“, momenat nadahnuća proizvodi legitimnu emociju i prenosi ideju najvernije, ali izraz je rezultat rada i razmišljanja, putem kog se i spajaju nadahnuti trenuci – što asocira na Vordsvorta, koji takođe tvrdi da misli doteruju i vode osećanja i takođe predstavljaju pređašnja osećanja (Vordsvort, 1956: 9), a čiju je teoriju Šeli poznavao. Naravno, razlika je u tome što Vordsvort poeziju prvenstveno posmatra emocionalistički, kao spontan i snažan izliv osećanja, a Šeli platonistički, kao prikaz univerzalnih i večnih ideja univerzuma. U oba slučaja, nadahnuće je proizvoljno i nepodložno volji, a na pesniku je da uhvati fragmente koji su mu pruženi u tom kratkom vremenskom periodu nadahnuća i da ih posle toga oblikuje. U momentu kada pesnik krene da zapisuje, to nadahnuće već bledi, i najveća poezija čovečanstva ne može da se približi neposrednom doživljaju pesnika. Šeli unosi u sve i izvesnu dozu mistifikacije kad kaže da bi bilo nemoguće predvideti posledice koje bi imalo izvorno prenošenje večnih ideja, pri čemu ne objašnjava na šta tačno misli, već samo želi da stvori utisak o neizmernoj snazi i grandioznosti elizejskog svetla do kog pesnici dopiru.\n(Šeli, 1979: 313)\nNa kraju Šeli napominje da je čovek kao takav nesposoban da bude neosetljiv na dela najvećih pisaca, s obzirom da oni oslikavaju najdublju, suštinsku prirodu čovekove duše. Nažalost, u pitanju je samo Šelijeveva idealizacija, ali njena funkcija jeste suštinski retorička. Relevantnost Šelijevog teksta i leži u činjenici da se on može posmatrati kao par excellence romantičarski, kao reakcionarno-ideološka mikroaktualizacija, kao čvor u kojem se sve ono što definiše epohu spaja na jednom mestu. Najveći deo snage Šelijevog eseja potiče upravo iz njegove forme i utiska snažnog romantičarskog zanosa u samom njegovom pisanju, što se vidi iz kraja koji liči na nekakvo veliko finale u kojem se sva pesnička potencija o kojoj Šeli govori oslikava u samom njegovom tekstu, autopoetički, Šeli poentira i efektno završava sopstveni tekst:\nAbrams, M. H. 1958. The Mirror and the Lamp: Romantic Theory and the Critical Tradition. New York: The Norton Library.\nWellek, Rene. 1981. A History Of Modern Criticism 1750-1950, Vol 2. The Romantic Age. Cambridge: Cambridge University Press\nBeker, Miroslav. 1979. Povijest književnih teorija od antike do kraja devetnaestog stoljeća. Zagreb: SNL.\nVelek, Rene. 1966. Kritički pojmovi, Beograd: Vuk Karadžić.\nDraškić-Vićanović, Iva. 2002. Estetsko čulo. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.\nNedić, Borivoje. 1956. O poeziji. Beograd: Prosveta.\nPule, Žorž. 1993. Metamorfoze kruga. Sremski Karlovci: Izdavačka knjižnica Zorana Stojanovića.\nRasel, Bertrand. 1962. Istorija zapadne filozofije. Beograd: Kosmos.\nHerder, Johan Gotfrid. 1989. Rasprava o poreklu jezika. Sremski Karlovci: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića.\nŠiler, Fridrih. 1967.O lepom. Beograd: Kultura.\nОбјавио L2 у 14:39\nОзнаке: književna analiza, Persi Biš Šeli, poezija


UŠTEDA U DESET KORAKA\nZa one kojima je automobil neophodan, prenosimo nekoliko korisnih saveta o tome kako potrošnja goriva može da se svede na minimum.\nS obzirom da cene goriva stalno rastu i da se tome ne vidi kraj, jedino na šta donekle možete da utičete je potrošnja goriva.\nKako savetuju stručnjaci iz automobilske industrije, preporučuje se vožnja na nižim obrtajima i rano prebacivanje u višu „brzinu“.\nMeđutim, nije dobro ni prerano menjati „brzine“ jer se tako takođe povećava potrošnja. Važno je znati na kom broju obrtaja motor postiže maksimalan obrtni moment jer tada je najveća iskorišćenost motora.\n7. „Ugasite“ motor\n8. Isključite „klimu“ (kada vam nije neophodna)\nTokom najžešćih vrućina teško je voziti bez „klime“, ali ako nije baš tako vruće, ugasite je.\n10. Na auto-putu pronađite „žrtvu“\nNajbolje je „prikačiti“ se nekom većem vozilu, kamionu ili kombiju, jer veća vozila stvaraju veću „zavetrinu“. Ne zaboravite pritom držati dovoljan razmak.\n2021-02-09T11:14:26+01:009 фебруара, 2021|Preporuka|


Jean Lafitte National Historical Park and Preserve : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nJean Lafitte National Historical Park and Preserve (Сједињене Државе)\nAdresa: 419 Rue Decatur, New Orleans, LA, 70130\nTelefon 1: 504-589-2133\nInternet sajt: http://www.nps.gov/jela\nNalazi se u ulici 501 Rue Decatur, pozicija mu je istok za grad New Orleans, a od centra je udaljen samo 13 minuta hodom.U hotelu French Market Inn pronaći ćete sve usluge, a posebno: Bar, Recepcija oNastavaktvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Satelitska televizija. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Louis Armstrong je udaljen 19 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 38 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking služba (valet parking).Sakrijte\nNalazi se u ulici 508 Rue Chartres Street, pozicija mu je istok za grad New Orleans, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.U hotelu Hotel St. Helene pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. KatNastavakegorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Do aerodroma Louis Armstrong možete da stignete kolima za 38 minuta (aerodrom je udaljen 19 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nNalazi se u ulici 320 Decatur Street, pozicija mu je istok za grad New Orleans, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.U hotelu Bienville House Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotNastavakel kategorije četiri zvezdice za grad New Orleans: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Ima brzu internet konekciju.Do aerodroma Louis Armstrong možete da stignete kolima za 38 minuta (aerodrom je udaljen 19 kilomet(a)ra od hotela).Deo je lanca Sterling Hotels.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad New Orleans. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Bar, Poslovni centar, Televizija, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici 717 CNastavakonti Street, pozicija mu je istok za grad New Orleans, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Louis Armstrong je udaljen 19 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 38 minuta kolima.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nHotel ima 570 soba/e/u, i to od soba tipa Traditonal/Double do soba tipa HOSPITALITY SUITE - LARGE LITERARY SUITE WITH KING BED - PARLOR AREA GREAT FOR ENTERTAINING. Cene najjeftinijih soba u hotelu HNastavakotel Monteleone kreću se od 30 504 dinar - Srbija . U hotelu Hotel Monteleone pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad New Orleans: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 214 Royal Street, a pozicija mu je istok za grad New Orleans. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu Preferred Hotels & Resorts.Ima brzu internet konekciju.Aerodrom Louis Armstrong se nalazi na oko 38 minuta kolima od hotela (19 kilomet(a)ra ).Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nhotels near spomenik: The Cabildo, Њу Орлеанс\nThe Cabildo, Њу Орлеанс infos\nLouisiana State Museum, Њу Орлеанс infos


Banja Zlatar u Novoj Varoši prodata za dva i po miliona evra – radiosabac.com\nBanja Zlatar u Novoj Varoši prodata za dva i po miliona evra\n18:23 09.03.2021 (osveženo 18:47 09.03.2021) Preuzmite kraći link\nBanjski kompleks Zlatar u Novoj Varoši je prodat, potvrdio je za Tanjug direktor Republičke direkcije za imovinu Jovan Vorkapić.\nPrema njegovim rečima, kupac je nedavno isplatio ugovorenu sumu, čime je ispunio uslov da preuzme vlasništvo nad ovim nekada poznatim centrom za prevenciju, lečenje i rehabilitaciju kardiovaskularnih oboljenja.\nNovi vlasnik Zlatara je „Metal investmens jurope d.o.o“ iz Beograda, a kako pišu Varoške novine, imovina ovog RH centra prodata je za nešto više od dva i po miliona evra, što je za oko 200.000 evra više od početne cene.\nKako navodi ovaj list, „Metal investmens jurope“ je, osim kompleksa čija je površina 12.298 kvadrata, kupovinom dobio i više od četiri hektara zemljišta na najlepšem delu planine.\nBanjski kompleks je više puta oglašavan za prodaju. Prvi put u oktobru 2019. kada je početna cena bila 3,9 miliona evra.\nKasnije je početna cena smanjivana, da bi na četvrtom oglasu iz oktobra prošle godine, iznosila nešto više od 2,3 miliona evra.\nVaroške novine navode da je objekat u međuvremenu dosta propao ali i da bi radovi na njegovom renoviranju trebalo da počnu do leta.


Tag / Studija / Vesti online\nNjoj ništa ne biste odbili!\nKada bi vam Rijana prišla negde i rekla vam da kupite određenu stvar, bilo da je u pitanju neka krpica, ruž ili mobilni telefon, uradili biste to bez pitanja, zar ne? Niko nije toliko jak da odoli...\nIzvoz nafte iz SAD obara cenu nafte u SAD\nPovećanje izvoza nafte iz SAD oborilo bi cenu goriva za američke potrošače i doprinelo bi tamošnjoj privredi, pokazuje danas objavljena studija.\nhot.hr 1 komentar\nZašto je bolje biti levoruk kada je seks u pitanju\nNovo istraživanje donosi sasvim zanimljive rezultate koji će razveseliti sve koji su levoruki. Naime, brojke su jasne i pokazuju kako levoruki, u poređenju s dešnjacima, uživaju u boljem seksu\nDevojka koja može da napusti telo kada želi\nU Srbiji je od početka godine odobreno oko 70 studija za klinička ispitivanja lekova na ljudima, a najčešće u njima učestvuju onkološki pacijenti, kao i osobe sa kardiovaskularnim i...\nTportal, Vestionline 23 komentara\nNeofašizam se širi Evropom kao kuga\nBritanski portal Demos, koji se bavi istraživanjem odnosa moći i politike, objavio je uznemirujuću studiju o ekstremnoj desnici u Evropi, koja u proteklih pet godina postaje sve jača i okuplja...\nPovećana smrtnost od infarkta kod navijača u SAD\nFinale državnog prvenstva u američkom fudbalu Superboul (Superbowl) i poraz ekipe za koju navijaju uzrokuje povećanje smrtnosti od srčanog udara američkih navijača, rezultat je studije...\nRiblje ulje dobro za lečenje bolesti srca\nRiblje ulje bi trebalo uvrstiti u terapiju srčanih bolesnika, pokazali su rezultati naučne studije koje prenosi londonski Dejli telegraf.


Herbal Aurum pregled: rezultati nakon nekoliko dana?\nPoboljšajte svoje zdravlje sa Herbal Aurum? Zašto se kupovina isplati? Iskustva iz prve ruke\n5.2/10 5:59 Maria King\nIzveštaji o testovima i izveštaji o iskustvu dokazuju tezu da bi Herbal Aurum zaista mogao pomoći mnogim ljudima. U nastavku ćete naučiti sve što je potrebno.\nSa svojim neškodljivim sastojcima Herbal Aurum koristi dokazane mehanizme delovanja. Sredstva za njegove nuspojave i veliki omjer cijene i performansi postali su svugdje poznati.\nPovrh toga, dobavljač je izuzetno vjerodostojan. Kupovina je izvršna bez recepta i može se rukovati sigurnom vezom.\nAko ignorišete mnoge različite sastojke koji su uključeni u ovaj nutricionistički komplementarni proizvod, tačna količina doze supstanci takođe igra važnu ulogu.\nSrećom, korisnici ne moraju da brinu o dozi proizvoda - naprotiv: isti sastojci su koncentrisani veoma moćno u smislu sadašnjih rezultata.\nErgo, sve trajne koristi Herbal Aurum očigledne:\nSpasite šetnju farmaceutu i ponižavajući razgovor o protuotrovu za održavanje zdravlja\nPaket i pošiljalac su obični i apsolutno ne kažu - kupite u skladu s tim na internetu i ostaje tajna, ono što kupite tamo tačno\nZa bolje razumijevanje načina na koji Herbal Aurum zaista funkcionira, pogled na proučavanje sastojaka pomaže.\nSrećom, ovo smo unapred implementirali za vas. Hajde da pogledamo informacije koje je dostavio dobavljač i zatim analiziramo naše korisničke izveštaje.\nOva dokumenta o implikacijama Herbal Aurum potpisuju i provajder i korisnici i mogu se pročitati na internetu iu časopisima.\nTo je lako odgovoriti. Naše analize ukazuju da Herbal Aurum neće biti efikasan za određene kupce. Iz tog razloga, on može biti značajno ekonomičniji u odnosu na Dianabol.\nHerbal Aurum pomaže posebno kod gubitka težine. Mnoge stotine korisnika će to provjeriti.\nMeđutim, nemojte napraviti grešku tako što ćete jednostavno uzeti Herbal Aurum i odjednom, bez izuzetka, sve patnje će nestati. Moraš imati malo strpljenja. Morate biti svjesni toga.\nHerbal Aurum, Herbal Aurum će u ovom trenutku skratiti Herbal Aurum. Međutim, ne bi trebalo da preskočite ovo trezveno.\nDakle, ako želite da poboljšate svoje zdravlje onda možete kupiti proizvod, koristiti ga bez izuzetka, i uskoro biti sretni da ste pobjednici.\nHerbal Aurum zasniva na genijalnim mehanizmima koji su podržani upotrebom sastojaka.\nTako postoji saradnja između Herbal Aurum i našeg tijela, što praktično eliminira nuspojave.\nFactually yes. Logično, ljudima je potreban period za naseljavanje, a nepoznati osećaj na početku aplikacije može se desiti.\nOve praktične veličine kao i manje kompleksna upotreba proizvoda olakšavaju integraciju u svakodnevni život. Stoga je vredno ne izvući nikakve preterane zaključke, pre nego što testirate lek.\nKoliko je intenzivna efikasnost i koliko vremena prolazi prije nego što postane vidljivo? Zavisi od korisnika - svaki čovjek reagira drugačije.\nMeđutim, možete biti potpuno uvjereni da će vaši rezultati staviti one iz daljnjih istraživanja u hlad i da ćete za nekoliko dana proslaviti svoj prvi osjećaj uspjeha u očuvanju zdravlja .\nMože se desiti da rezultati sa Herbal Aurum postanu primetni samo u kasnijem procesu terapije.\nSigurno ćete direktno primijetiti vaše novo samopouzdanje. Za vas, promena se možda neće uopšte desiti, ali neko drugi razgovara sa vama o tome. U usporedbi s Capsiplex, to je stoga nevjerojatno preporučljivo.\nAko ne testirate Herbal Aurum, čini se da niste raspoloženi da ispravite stvari.\nBrojni korisnici su zadovoljni razvojem Herbal Aurum :\nRazumljivo, ovo su pojedinačna svjedočanstva i proizvod može svaki štrajk drugačije. U cjelini, međutim, povratne informacije su fascinantne i pretpostavljam da će to vjerojatno biti isto s vama.\nMožemo primijetiti da ste vi kao korisnik apsolutno zadovoljni činjenicama:\nNažalost, ova grupa efektivnih proizvoda, kao što je Herbal Aurum, prečesto su na tržištu, jer činjenica da su prirodni proizvodi tako upečatljivi stavlja druge dobavljače pod pritisak. Zato treba da donesete odluku što je pre moguće pre nego što se promaši.\nČinjenica da se takav lek može kupiti legalno i ne manje jeftino, jedva se javlja. Trenutno je dostupan u preporučenoj Internet prodavnici. Tamo takođe ne rizikujete da dobijete neefikasan copycat proizvod.\nDa li mislite da imate razumnu upornost da dugo vremena koristite ovu aplikaciju? Dokle god je odgovor "Nisam siguran" u ovom trenutku, uštedjet ćete sebi muke. Ali mislim da imate dosta poticaja da se nosite s izazovom sve dok dobijete opsežnu pomoć od Herbal Aurum.\nDa biste još jednom naglasili upozorenje, morate uvijek biti oprezni u kupovini lijeka, jer se nažalost, falsifikati pojavljuju uvijek iznova u online poslovanju.\nDa ne biste očekivali loša iznenađenja kada kupujete artikle, možemo vam garantovati asortiman proizvoda koji smo proverili i ažurirali da ne morate da brinete o ovim pitanjima sa našim izvorima. Za razliku od Nutrivix, on je nevjerojatno primjetan. Takve artikle ne preporučujemo od sajtova kao što su Ebay ili Amazon ili slično da naručite, jer autentičnost proizvoda, kao i vaša diskrecija u ovom slučaju, po našem iskustvu, ni pod kojim uslovima nisu garantovani. Kupovina u lokalnoj apoteci također je besmislena. Kada odlučite da isprobate ovaj proizvod, prilikom naručivanja obavezno koristite izvor preporučen od nas - ovdje ćete dobiti najnižu cijenu, bezopasnu i anonimnu, koja jamči točan proizvod.\nAko sledite moj savet, ništa ne bi trebalo poći po zlu.\nSavjet za narudžbu: Svaki put kada kupite veći paket, cijena po paketu će biti mnogo jeftinija i uštedjet ćete vrijeme. Ako nešto krene naopako, nećete imati Herbal Aurum neko vrijeme nakon pražnjenja kutije.


Smiješna i nemoćna strana istorije | Aktuelno\nJutarnja doza pljuvanja i zujanja zunzara po Srbiji. Ima kakvih dešavanja u grđanskom Plavu, Rožajama i Gusinju ? Šetaju li i dalje Njegoševi Crnogorci sviju vera i nacija po Cetinju ? :)\nO evo nam podguzne muve nazad na portal\nA ne prepisuj od Dčića, ne možeš daleko dogurati!\nIma li kakvih dešavanja u crkvi srbije, vidim dijelite ove autokefalnosti šakom i kapom, ako, tek ste počeli ;)\nIma novo,Vasilije Kacavenda klepio Jovana Micovica pravo po sred “turina”.\nA ti zunzaro malo izasla na promaju ispod Belivuckovog repa da malo zasmrdis okolinu pa opet nazad pod njegov rep posto ti ta aroma ocigledno prija.\nA de si ti bre Autane bem te u dupe cigansko pod nos.\nVala je moga kleknuti da joj poljubiti nogu kako i dolikuje mu kad se odaje počast ruskoj portparolki….\nNajbolji portal ikad!\nIvica Dacic Kesa (vjerovatno za smece)ljubi ruku Mari Zaharovoj ,a Lavrova je poljubio u “obraz”ma onaj nazad,neka si ti kesa,uvijek si bio podrepnik svega i svakoga.


Ajde dok se turista ne seti da pogleda temu da dodam malo ulja na vatricu\nZavidim vam sto cete boraviti u ovom divnom gradu. Na mene je ostavio najaci utisak od svih gradova u Spaniji koje smo obisli.\nObavezno preporucujem dorucak u Museo de Jamon - muzej sunke (naravno iberijske, mljac).... promet u jutarnjim casovima je neverovatan. Imala sam utisak da pola Madrida tamo doruckuje, naravno s nogu... kroasan sa sunkom, kafa i sokic\nPredpostavljam da ste svi na spisak vec stavili Kraljevsku palatu i Almudenu, Teatro Real, trgove, Puerta del Sol, Prado, Thyssen, Retiro, botanicku bastu....\nvatra se upalila i bez ulja\nPostavljeno 18 mar 2010 (izmenjeno)


Savet bezbednosti UN sutra o izveštaju o KiM, Selaković na sednici - Radio Kosovska Mitrovica\nSavet bezbednosti UN sutra o izveštaju o KiM, Selaković na sednici\n19. April 2022, 16:15\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija razmatraće sutra redovni šestomesečni izveštaj generalnog sekretara UN Antonija Guteresa o situaciji na Kosovu i Metohiji, a Srbiju će na toj sednici predstavljati ministar spoljnih poslova Nikola Selaković.\nNa sednici će biti razmatran Izveštaj generalnog sekretara UN o radu Unmika za period od septembra 2021. do marta ove godine, a početak sednice je u 21 sat, po srpskom vremenu, najavilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\nU izveštaju je generalni sekretar UN izrazio žaljenje što je u dijalogu Beograda i Prištine dosad postignut samo “ograničen napredak” i ukazao na to da dijalog uz posredovanje Evropske unije, ostaje ključni okvir za normalizaciju odnosa.\nGuteres je ohrabrio obe strane da se konstruktivno angažuju na postizanju konkretnih rezultata.\n“Proces dijaloga i napori da se postigne normalizacija imaju punu i nesumnjivu podršku Ujedinjenih nacija”, istakao je generalni sekretar UN u izveštaju.\nNaveo je da je u tom pogledu ključno zadržavanje otvorenog, transparentnog i inkluzivnog procesa kako bi se postigli održivi sporazumi i ohrabrio Beograd i Prištinu da “obezbede značajno učešće širokog kruga učesnika” u procesu dijaloga.\nGuteres je ponovio poziv vladi privremenih prištinskih institucija da, bez daljeg odlaganja, u potpunosti primeni odluku Ustavnog suda privremenih prištinskih institucija iz maja 2016. godine o imovini manastira Visoki Dečani.\nTo bi bio važan korak jačanju poverenja ljudi u institucije, poručio je on.\nGuteres je, takođe, uputio poziv i Prištini i Beogradu da nastave saradnju u okviru Radne grupe za nestala lica.\nPozvao je institucije u Prištini, organizacije civilnog društva i lokalne zajednice da i dalje rade na stvaranju ambijenta pogodnog za bezbedan, dostojanstven i održiv povratak svih interno raseljenih lica i povratnika i za njihovu reintegraciju.


eKapija | Iz njiva na proteste - Ukoliko Vlada RS ne isplati podsticaje, ratari idu na ulice\nIzvor: Glas Srpske | Utorak, 19.04.2016.| 13:35\nIz njiva na proteste - Ukoliko Vlada RS ne isplati podsticaje, ratari idu na ulice\nPoljoprivrednici u RS mogli bi uskoro na ulice ukoliko im resorno ministarstvo do kraja sedmice ne uplati bar dio novca za podsticaje koji im duguje od prošle godine.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika "Sela Semberije" Savo Bakajlić kaže da je ratarima prekipjelo, jer im se isplate podsticaja obećavaju od početka godine, a rokovi se stalno prolongiraju.\n- Resorni ministar nam je obećao novu isplatu ove sedmice. Bićemo strpljivi i sačekati da se taj dogovor ispoštuje iako nam je ranije obećana isplata do 20. aprila - rekao je Bakajlić i podsjetio da sjetva ne može čekati, te da su se već brojni ratari zadužili do grla da bi zasijali planirano.\n- Ukoliko dogovor ne bude ispoštovan, zakazaćemo sastanak i svi se zajedno dogovoriti izlazimo li na ulice ili ne. Protesti nisu mala stvar i s tim se ne možemo igrati. Svakako nisu pokušaj zastrašivanja vlasti da nam bude isplaćen naš novac - pojašnjava Bakajlić.\nUkoliko se semberski ratari odluče na proteste, imaće podršku poljoprivrednika iz svih dijelova RS, potvrdio je predsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača i mljekara RS Vladimir Usorac.\n- Sve što bijeljinski poljoprivrednici odluče da urade, mi ćemo ih podržati. Lično sam protiv bilo kakvih protesta, jer se stiče utisak da nemamo protiv koga protestovati. Mi, domaćini nismo navikli da nas zavlače, a to se radi već duže vrijeme - rekao je sarkastično Usorac.\nOn je istakao da nije realno očekivati da dugovanja budu isplaćena do sutra, kako je ranije dogovoreno.\n- Ne trebaju nam isprazna obećanja od kojih se ne živi. Poljoprivreda traži gotov novac, kako bismo bili konkurentni na svjetskom tržištu - rekao je Usorac.\n(Foto: I love photo/shutterstock.com)\nPrecizirao je da se proljećna sjetva odvija veoma otežano te da se zbog nedostatka novca ne primjenjuju određene tehnologije, usljed čega će biti smanjeni prinosi.\n- Ovo vodi u propast. Bolje bi bilo da ne siju, nego što siju bez primjenjivanja agrotehničkih mjera - priča Usorac.\nU Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede su podsjetili javnost da je Agencija za agrarna plaćanja 14. aprila isplatila 3,4 mil KM na ime podsticaja poljoprivrednim proizvođačim, te da je za prošlu godinu ukupno isplaćeno 40,1 mil KM.\n- U ovoj sedmici očekujemo uplatu još jednog dijela novca po osnovu podsticaja, sve do konačne isplate, preostalih 19,9 mil KM. Ne znamo koliki će biti iznos naredne uplate, ali kao što smo u više navrata ponovili, duga po osnovu podsticaja neće biti i Vlada RS je opredijeljena da isplatu izvrši u skladu sa prilivom sredstava u budžet - istakli su u Ministarstvu poljoprivrede.\nPoljoprivrednici u RS proteste su najavljivali i u februaru ove godine, ali su odustali, jer im je resorno ministarstvo obećalo isplatu duga od tadašnjih 35 mil KM do sredine marta.\nSemberski poljoprivrednici najavili su blokadu početkom aprila, ali su odustali nakon što je počela isplata regresiranog dizela.\nUdruženje poljoprivrednih proizvođača i mljekara RS\npodsticaji za poljoprivredu RS\npodsticaji za poljoprivrednike u RS