Sama pomisao da želite i da je potrebno da raskinete sa devojkom, bez obzira da li je reč o devojci sa kojom ste bili u dužoj ili u kraćoj vezi, uglavnom je stresna i sa sobom nosi veliku dilemu, izraženu kroz pitanje kako to učiniti.\nUkoliko ste i sami trenutno u takvoj dilemi i opterećeni tim pitanjem, mi ćemo se potruditi da vam bar u maloj meri olakšamo situaciju i da vam damo nekoliko saveta uz pomoć kojih ćete to uspeti lakše da uradite.\nOnda kada želite da raskinete sa devojkom, najvažnije je da to uradite dostojanstveno, odnosno kao momak koji je takvim činom neće povrediti ili je naterati da ga pamti kao totalno pogrešnu osobu.\nDrugim rečima, čak i kada raskinete sa svojom devojkom, potrudite se da vas ona zapamti kao nekoga ko je bi vredan i dostojan njene ljubavi.\nDa bi ste uspeli u takvoj nameri i na pravi način raskinuli vezu, raskinite obavezno pri susretu sa devojkom, a nikako putem telefonskog razgovora, SMS poruke ili preko društvene mreže recimo.\nPrednosti raskida pri susretu, jesu mogućnosti da joj otvoreno i precizno kažete i objasnite sve što želite, a da pritom možete kulturno da saslušate i njeno mišljenje o onome što imate da kažete.\nZato, kada se odlučite da raskinete, devojku obavezno prvi pozovite i recite joj da želite da se vidite sa njom kako bi ste joj nešto važno saopštili. Ukoliko za to ne postoji neki čvrsta razloga sa njene strane, nemojte prihvatati pokušaj odlaganja susreta.\nPrilikom susreta i tokom vremena koje prilikom raskidanja budete proveli zajedno, od samog početka, budite kulturni i ljubazni, ali suzdržani što se tiče razmene nežnosti. Postavite se prema njoj kao prijatelj koji joj želi sve najbolje, ali ne i kao dečko koji svaki trenutak proveden sa njom želi da provede držeći je za ruku ili grleći je i ljubeći.\nU samom takvom stavu, ona će već prepoznati da nešto u vašem pristupu nije onako kako je bilo do sada i verovatno će vas pitati o čemu je reč.\nTada, budite iskreni. Iznesite otvoreno sve razloge, činjenice i argumente zbog kojih želite da raskinete.\nPritom, pustite i nju da kaže šta ima i šta želi, ali ostanite dosledni svom stavu i svojoj odluci.\nNikako je nemojte vređati ili postupati nekulturno, grubo ili nasilno prema njoj.\nBudite dečko koji zna šta želi i koji od toga što želi neće odustati. Ukoliko ni sami ne znate šta želite, onda nemojte ni raskidati.\nUkoliko se ona bude protivila vašoj odluci da raskinete, kulturno joj recite da vam je žao, ali da je vaša odluka konačna i da vi to ne želite i nećete želeti da promenite.\nNa taj način, vi ćete postupiti maksimalno korektno, devojci nećete dati lažne nade i ujedno ćete sebi obezbediti osećaj mirne i spokojne savesti.\nNemojte se oslanjati na laži, izgovore ili nedefinisane izjave.\nBudite precizni i jasni u onome što želite da joj kažete.\nKada dođe trenutak da se okrenete i da odete od nje, poželite joj sve najbolje i ukoliko je to potrebno, kao pravi mladi gospodin još taj put ponudite joj da je ispratite do kuće ili do mesta na kome ćete se rastati. Ukoliko ona to odbije, prihvatite njen stav i nastavite svojim putem.


SANDULOVIĆ UPALIO JAVNOST: Vučić na otvaranju kuće Bana Jelačića će da se IZVINI HRVATIMA! - Naša Borba\nSANDULOVIĆ UPALIO JAVNOST: Vučić na otvaranju kuće Bana Jelačića će da se IZVINI HRVATIMA!\nNikola Sandulović, predsednik Republikanca Srbije u svom novom saopštenju otvoreno je napisao šta će se danas dogoditi na otvaranju kuće Bana Jelačića. Tiče se nastavka katastrofalne politike koju država vodi na čelu sa Vučićem.\nSandulović u borbi protiv globalizma\nRepublikanci u svetu smetaju nekome?\nBriga za stanovništvo Srbije\nNeka padnu maske\nPretnje i ucene\nBriga o ekologiji\nKo je i kroz šta je sve prošao Nikola Sandulović?\nSvedoci smo da u čitavom svetu mediji više nisu slobodni, izuzetak nije ni naša Srbija.\nIpak, osoba koja je posebno privukla pažnju na sebe svojim patriotskim gestovima i racionalnim razmišljanjima je Nikola Sandulović, predsednik i osnivač Repbulikanske stranke Srbije, koji sebe ne smatra najvažnijim u toj partiji.\nNe, ako obratite pažnju on ima veoma blisku interakciju sa svojim simpatizerima i članovima, što je danas, priznaćete zaista retkost.\nGodinama je na udaru režimskih medija, ali i samog režima. Više puta smo bili svedoci nepravdi koja je učinjena njemu.\nŠta je zapravo čudno u svemu ovome? Uprkos njegovoj enormnoj popularnosti, Sandulovića nema na mejnstrim medijima, da ne spominjemo one sa nacionalnom frekvencijom.\nNa meti je vlasti, na meti je opozicije. Opozicije pod znacima navoda.\nIz toga možemo zaključiti samo jedno. Da je Sandulović zaista jedini istinski borac protiv globalizacije Srbije i borac protiv trenutnog režima.\nKao dokaz za to, je nedavno cenzurisanja njegova objava o tome da želi da uđe u prostoriju sa zaraženima i tako obesmisli tzv. pandemiju.\nCenzura Fejsbuka je odmah podvučena kao paralela sa onim što Tviter radi Donaldu Trampu.\nDa li to republikanci udaraju tačno gde treba, pa smetaju nekome?\nOsim pomenute cenzure, istaknućemo još neke od poslednjih akcija Nikole Sandulovića u kojima je pokušao da probudi narod, i ono što je novost, on uspeva u tome.\nPozvao je Srbe da urade ono zbog čega su njihovi preci i bili cenjeni kao ratnici, borci i patriote. Da ponovo budu muškarci. Da daju podršku nejači, ženi i deci kojima u okovima diktature treba potpora i sigurnost. Pogotovo u vreme pandemije straha i nesigurnosti koja im se uvukla pod kosti.https://www.facebook.com/plugins/post.php?href=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fnikola.sandulovic.14%2Fposts%2F1411407189046971&width=500\nKao i svaki republikanac, tako i Nikola Sandulović ukazuje na anomalije u društvu, ali i one na nebu. Briga za zdravlje stanovništva našim političarima i nije baš jača strana. Ipak, on se istakao i u tome. Brine za stanovinštvo i upozorava na moguće posledice.https://www.facebook.com/plugins/post.php?href=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fnikola.sandulovic.14%2Fposts%2F1411750835679273&width=500\nObjava koja je uzdrmala društvene mreže je takođe povezana sa zdravljem građana, a to je objava o maskama, gde je ukazao na posledice nošenja maski posle izvesnog vremena.https://www.facebook.com/plugins/post.php?href=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fnikola.sandulovic.14%2Fposts%2F1413277945526562&width=500\nNišta novo kada je Sandulović u pitanju. Malo je glupo to reći, ali toliko puta mu je prećeno da se čovek već saživeo sa tim, te je i sam potpora svojim članovima i simpatizerima, koji u njemu vide oslonac i perspektivu za budućnost kada za to narod Srbije stvori uslove, ne drugi, ne niko spolja jer Republikanci brinu o suverinitetu svoje zemlje i ne žele Srbiju u kandžama Soroševaca.https://www.youtube.com/embed/DBP6AUWvm0w?version=3&rel=1&fs=1&autohide=2&showsearch=0&showinfo=1&iv_load_policy=1&wmode=transparent\nLjudi kažu da patriotizam nije kada čovek podigne tri prsta u vis, već kada se smeće baci u korpu za otpatke.\nSandulović u vidu podrške ljudima koji su branili svoje reke, takođe pokazuje na to da trebamo biti svesni prirode oko sebe, jer dve planete Zemlje za život nemamo. Ako uzmemo širu sliku, to nije briga za čitavu Srbiju, već za čitavi svet, što pokazuje da je on zaista pravi filantrop, a ne oni poput Bil Gejtsa koji mejnstrim mediji predstavljaju kao takve, a znamo šta se krije u pozadini.https://www.facebook.com/plugins/post.php?href=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fnikola.sandulovic.14%2Fposts%2F1413528028834887&width=500\nNa to će vam najbolje odgovoriti ispisani redovi i njegova komotna interakcija sa ljudima, pa čak i sa onima koji ga ne podržavaju, što je samo dokaz njegovih čistih namera i želje da Srbija postane republika. Prava republika, ne samo da joj ta imenica stoji u nazivu.\nPrethodni tekstNOVE MERE U SRBIJI: Maske na otvorenom, uvode se KOVID 19 redari, NEMA SLAVA!\nSledeći tekstMARINIKIN ODGOVOR SNS: Ja idem u Bratunac i Prizren, a vaš Vučić u Srebrenicu!


Karleuša: Zapitajmo se zašto ljudi veruju meni a ne državi - B92.net\nKarleuša: Zapitajmo se zašto ljudi veruju meni a ne državi\nGrupa roditelja podnela je kriviènu prijavu zbog izazivanja panike protiv 43 osobe koje su protivnici vakcinacije dece. Na tom spisku je i ime Jelene Karleuše.\nIzvor: prva ponedeljak, 5.02.2018. | 18:55\nPevaèica je za Prvu televiziju povodom podnete prijave rekla da se vodi "hajka na slobodu govora" i pozvala je Ministarstvo zdravlja "da iznese dokaze da je vakcinacija dece neškodljiva".\n"Kao laik, kao majka i kao graðanin pitam ko su ljudi koji imaju pravo mene da tuže - da li su roditelji, laici kao ja, ili lekari. Vodi se hajka na slobodu govora. Da li je krivièno delo sumnja u ispravnost vakcine ili je krivièno delo sloboda govora?", rekla je Karleuša za Prvu.\nOna je za tu televiziju naglasila da se zalaže da roditelji imaju pravo na izbor kada je o vakcinaciji dece reè.\n"Iskoristiæu svoju popularnost da kao roditelj pozovem Ministarstvo zdravlja da iznese èinjenice i dokaze da je vakcinacija dece neškodljiva i kada iznesu te dokaze ja æu se povuæi i reæi æu da je obavezna vakcinacija okej. Roditelji treba da imaju pravo na izbor", kazala je i dodala:\n"Kako to da se moje mišljenje èuje samo za ovo a kada apelujem za prava LBGT populacije ii protiv nasilja ne? Treba da se zapitamo zašto ljudi veruju meni, a ne državi i doktorima".\nPevaèica je izjavila i da su oba njena deteta vakcinisana.\n"Kao neko ko je vakcinisao obe æerke, a jedna je imala velike probleme posle vakcinacije, apelujem na zdrav razum da imate pravo na izbor kao u evropskim zemljama. Ja sam graðanin koji sme da izrazi svoju sumnju sve dok nema dokaza o neškodljivosti vakcina", zakljuèila je Karleuša.\nPodsetimo, Prvom osnovnom sudu u Beogradu je podneta krivièna prijava zbog izazivanja panike i nereda protiv 43 osobe koje su protivnici vakcinacije dece.\nPrijavu je podnela grupa od 270 roditelja iz cele Srbije, sa dr Tomislavom Stevanoviæem iz Zrenjanina i Vladimirom Cimermanom iz Beograda na èelu.\n“Prva na spisku prijavljenih je Slaðana Velkov iz Vladièinog Hana sa trenutnim prebivalištem na nepoznatoj adresi u Skoplju. Na listi su i poznate estradne i javne liènosti. Meðu njima Jelena Karleuša, Maja Volk, Mirjana Bobiæ Mojsiloviæ, Miroljub Petroviæ...”, navele su "Veèernje novosti".\nOd pоèеtkа оktоbrа 2017. gоdinе, zаkljuènо sа 5.2.2018. gоdinе nа tеritоriјi Rеpubliке Srbiје, ukljuèuјuæi i tеritоriјu nаdlеžnоsti Zаvоdа zа јаvnо zdrаvljе Коsоvsка Mitrоvicа, rеgistrоvаno је uкupnо 1811 sluèајеvа mаlih bоginjа, poslednji su podaci Instituta “Dr Milan Jovanoviæ Batut”.\nNajmlaða obolela je beba od 15 dana, a najviše obolelih mlaðe je od pet i starije od 30 godina.\nVeæina obolelih (94 odsto) nije vakcinisana, nepotpuno je vakcinisana ili je nepoznatog vakcinalnog statusa.


[ Pregleda: 22912 | Odgovora: 143 ] > FB > Twit\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 14:10 - pre 51 meseci\nTo je zato što je duboko u srpskom biću da je država nešto što je nametnutno, nešto tuđe (tursko, austrijsko, mađarsko), nešto protiv čega treba biti.\nKo je "za" državu, "za" porez - taj, blago rečeno nije normalan.\nBez obzira da li su na vlasti ovi ili oni.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 14:21 - pre 51 meseci\nkoju perspektivu ima 'firma' koja rizikuje velike kazne da bi je spaslo tih maks. 20% mesecnih prihoda?\nPa po meni veliku...To bi bilo 240% na godisnjem nivou...E sad, niko normal to ni ne radi ukoliko nema neku "zaledjinu" jer zna da ce proci nekaznjeno, ili ako i nesto plati, (jer se dogovori sa inspekcijom),to je daleko manje od onoga sto ce ucariti...Zamisli, ti platis proizvod + PDV 18%, koji on mora da vrati drzavi, a on to ne ucini...Vec se te pare direktno sliju u njegov dzep...Ti, prakticno "masnoj guski mazes dupe"...Pa se on bogati, i siri, na nas, tvoj, moj racun, umesto da se taj visak nama vrati na indirektan nacin, kroz zdravstvo, prosvetu, policiju, vojsku, penzije...I mi, ili konkretno ja to tolerisem-o...da nekog ne uvredimo...Sramota me da kazem: "E, krades me.."\nNesto vam matematika nikako ne stima...\nKao prvo ne moze nikako da zakine 20% jer bi to podrazumevalo da ne uplacuje apsolutno nista, a to je nemoguce jer bi ga istog momenta zatvorili...ovako on samo zakida za neki procenat.\nI po toj tvojoj prici ispda da je on neki bogatas, a cisto sumnjam da je tako, jer svi koji imaju veliki promet obavezno kucaju jer im je inace jako tesko da prate stanje u radnji.\nPre ce biti da je to neka prcvarnica od pekare.\nI na kraju prijavi ga ako ti toliko smeta, onda ce on verovatno zatvoriti pa ces ici malo dalje po hleb ali ces dobijati racun\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 14:35 - pre 51 meseci\nPrvo: nije ne izdavanje nego neizdavanje\nDrugo, ne zakida ni 240% ni 20% nego mnogo manje.\nPrimer: Firma A je veletrgovina koja prodaje proizvod po 100 dinara + 20% PDV pa je cena (sa PDV-om) 120 dinara.\nFirma B (maloprodaja) kupuje od firme A proizvod i prodaje uz maržu od 20% pa je njihova krajnja cena 120 dinara bez PDV-a, odnosno 144 dinara sa PDV-om. Dakle PDV je 24 dinara u maloprodaji. Međutim, kako je firma B već platila firmi A 20 dinara PDV-a, dužna je državi samo 4 dinara. Tih 4 dinara je 20% od njihove marže od 20 dinara.\nKao prvo ne moze nikako da zakine 20% jer bi to podrazumevalo da ne uplacuje apsolutno nista\nPa o tome on i prica.Pekara je tema .\nA mnogo vise se krade od drzave i ako si u legalnoj proceduri.Tu sada moze da se postavi tvoja teorija.\nRecimo 5000 rsd je cena sa pdv-om,ja tebe poznajem i dajem ti za kes,3500rsd.Proizvod u nabavci je 2500rsd,nivelisem\nna 3000 i na to platim PDV.Eto ti tipicne sive zone u ekonomiji.\nMnogo cistija lova je kada ti dodjes u prodavnicu,dam ti rabat Pere (20%) naplatim ti (kes) a gazdi prikazem da je rabat bio 10%.\n10% CISTA RAZLIKA U DZEP.Nije direktno uzeto od gazde nego se iskoristila situacija za materijalnu dobit.\nZato ovaj u pekari moze da proda 100 krofni i da ne plati drzavi nista.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 15:18 - pre 51 meseci\ndjoka_l je lepo objasnio matematiku\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 15:32 - pre 51 meseci\nAli ne za pekaru koja kupuje brasno,secer i ostale preparate na dzakove.\nPekara moze to brasno da nabavlja na crno i da ti prodaje 500 kifli dnevno bez racuna.\nTako da tesko ti prolazi izjava po pitanju zakidanja 20% legalnog u nelegalnoj pekari.Mozda nema ni fiskalnu kasu,ko zna.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 16:06 - pre 51 meseci\nMa ljudi, mani te se matematike..nije ona bitna,..NOrmalno je da on izvesnu sumu ipak uplati drzavi, ne budimo "bukvalni"....I sta mene, vas, bilo koga, briga kako ko nabavlja robu i u nju se ugradjuje...Svako je duzan, sem nekih zanatlija da ima fiskalnu kasu i da ti izda fiskalni racun...Na osnovu dog racuna on je duzan da odredjeni deo uplati dravi (PDV)..Kad ti ne izda racun, nema sta da uplati a taj ostatak ide njemu...I to je to...Ali, ogroman deo tog prometa umesto drzavi, zavrsi u njegovim dzepovima, ali stvar je u tome sto nije on to zaradio, vec je to sto on u vase ime treba da da drzavi, nije uradio vec je zadrzao za sebe...Po toj logici, ja mogu da odem kod njega i kazem: "Cuj, ne jedu mi se kifle, necu nista da uzmem al`, molim te uzmi ove pare od mene...neka ih tebi.."..I znam sad ce opet neko da kaze :pa ti prijavi... Ali, ne desava se to valjda samo meni...Valjda se i vama nekad tako nesto desilo, na nekom drugom mestu u nekoj drugoj prilici, ili vasim zenama, deci ...I problem je ta moja moralna dilema...Da li biti "cinkara" i ici protiv mojih moralnih nacela makar i na moju (nasu) stetu ili...sta???\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 16:37 - pre 51 meseci\nVidi,koliko puta ne dobijes od menjacnice papir sa izvrsenom konverzijom.Oni i dalje kao da rade na ulici.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 21:39 - pre 51 meseci\nNe razumem tvoju moralnu dilemu.\nAko hoćeš fiskalni račun, kada ti prodavačica da robu i eventualni kusur, sačekaš pored kase dok te ona upitno ne pogleda, pa kad podigne obrve, a ti joj reci "Fisklni račun?". Ako ti kaže da ne može iz tehničkih razloga ili da je gazda tako naredio, ondase obrati poreskoj inspekciji. Mislim, ne može i jare i pare. Ti bi da bude reda a da niko ne promeni manire.\nA ovo što Lav pita, koliko puta u menjačnici nije dobio papir, odgovaram - svaki put dobijem papir, i proverim ga dok sam u menjačnici. Tu odmah i prebrojim pare.\nIsto je i u drugim prodavnicama - čekam da mi daju fiskalni, a ako se prodavačice prave lude, onda tražim.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 11.12.2016. u 23:04 - pre 51 meseci\nSa ovim se slažem u potpunosti. Ne znam zbog čega bi nekog bilo sramota da traži fiskalni račun, a pored toga bude pogođen time što neko zakida državu.\nsve je to ok, budžet, skolstvo zdravstvo, ali budžet ima i drugu stranu medalje gde te pare idu npr. Bajatoviću kao plata i to od cca 2,000,000rsd mesečno, čoveku koji je napravio minus državnom preduzeću par milki eura, i dalje posluje u minusu..\nUpravo kao i Sloba, uvek sačekam račun, i kada vidim da prodavačica 15 minuta namešta pare u kasu i čeka da odem, ja lepo kažem: Ja se izvinjavam ako može račun. I naravno tek tada uz duboko poštovanje, da da naravno, evo odmah i tada tek otkuca robu na fiskalnoj kasi.\nNaravno da ti nikada neće reći da ne može iz tehničkih razloga ili da je gazda naredio da se ne izdaju, jer nikada ne zna jesi il iz poreske ili ne, već gledaju kod koga može da prođe bez računa, neko ko žuri itd.\nZa menjačnicu se isto slažem, jer često menjam pare, i uvek u svakoj uz novac dobijem i račun.\nE sada sa moralne strane da li treba prijavljivati malog privatnika koji se bori za opstanak protiv ogromnih poreskih nameta, konkurencije, sve većih cena sirovina i energenata(struja, plin) a sve manjom kupovnom moći građana, ostaje pitanje.\nKao što je već rečeno, neko sa velikim prometnom ne rizikuje milionske kazne za par dinara, dok nekome tih par dinara znači da li će sutra moći da dobije brašno za svoje proizvode.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 07:30 - pre 51 meseci\n.......gde te pare idu npr. Bajatoviću kao plata i to od cca 2,000,000rsd mesečno, čoveku koji je napravio minus državnom preduzeću par STOTINA milki eura.....\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 07:46 - pre 51 meseci\nBajatović je svakako jedan bahati političar koji se na račun politike dobro uvalio. Prepotentan i odvratan.\nAli relano, stvarno me nervira kad ljudi uporno ponavljaju notorne gluposti.\n1. Pomenuti odvratni lik od države dobija platu kao i direktor EPS-a, otprilike. 5k€ dobija od Rusa, zato što je član upravnog odbora Gasnjeft ili čega već.\n2. Pomenutom odvratom liku je veoma lako da firmu kojom rukovodi dovede u plus, tako što će da prekine isporuku gasa neplatišama: bolnicama, toplanama, velikim dužničkim preduzećima kao što je Petrohemij, Azotara i slično.\nJeste on bahat, ali nije glup.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 08:25 - pre 51 meseci\nali kad treba da zatrazim svoje, ja kao da se blokiram...Od tog poreza, i ja primam platu\nPa sam si objasnio svoju situaciju.\nOčigledno si "u sistemu" i ne možeš protiv "sistema" nego se "blokiraš"\njer te je strah da tebe neko ne prijavi za nešto.\nTo je sindrom onih koji su "protiv korupcije" ali tako da oni sami i dalje ostanu u sistemu korupcije.\nSorry, nemaš čistu savest. Tipično za državni sistem.\nOćeš da shebeš nekog bednog pekara a državne službe, pošta, ED, Gas, sportski klubovi i ostali "u sistemu" kradu milijarde.\nNa to ne reaguješ! Zašto?\nZna se ko prima platu za "to i to" i taj to treba i da radi...U suprotnom mozemo da ukinemo sve inspekcije i tela koja se bave tim stvarima i ostavimo samo sudove...\nInspekcije ne obavljaju nikakav posao i treba ih otpustiti.\nA ako i obavljaju onda ganjaju samo "sitne ribe". Ajkule ne diraju a ajkule najviše kradu.\nEvo jedno pitanje za one koji imaju iskustva:\nDa li ima smisla prijaviti na primer zaključivanje ugovora sa trećim licem a da kupac nije obavešten da kupuje od tog trećeg lica već veruje da kupuje direktno od trgovca u prodavnici?\nTo si dobro primetio.\nAli to je problem ponašanja sadašnje "države".\nPrihodi koje sebi prisvaja "država" su neuporedivo veći nego u vreme Turaka.\nEto, Turci su uzimali "desetak" (10%) i to se "nije moglo trpljeti".\nKoliko sada "država" uzima?\n20% od plate.\n20% kad kupuješ.\nKuću/stan si kupio i platio porez a onda ti svake godine stiže porez "na imovimu". I taj porez stalno raste iako je vrednost kuće/stana umanjena usled starenja.\nAkcize, doprinosi, takse, carine, obnovljiva energija, odvodnjavanje...\nDakle "država" uzima bar 50%\nPremijer svakodnevno poručuje da će njima biti sve bolje, tj. uzimaće sve više...\n"Državi" je glavni posao smišljanje kako nametnuti novi "desetak".\nKo ono reče "Turci vratite se nećemo vam ništa"?\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 10:00 - pre 51 meseci\nmeldonijum: To si dobro primetio.\nOK. I ? Misliš da samo država Srbija ubire porez ? Grdno se varaš.\nPoreska opterećenja građana u Srbiji su u donjoj polovini Evropskog proseka.\nPogledaj na primer PDV u Evropi. https://www.ricksteves.com/travel-tips/money/vat-rates-in-europe Srbija ima 20%. Dakle, negde u dnu lestvice.\nIli još bolje, pogledaj uporednu tablicu poreza na dobit, poreza na zarade i poreza na dodatu vrednost. https://en.wikipedia.org/wiki/Tax_rates_in_Europe\nMogao bih da tražim i poorez na imovinu, porez na nasleđe, porez na prenos apsolutnih prava i slično. Ali možeš ti to i sam.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 10:23 - pre 51 meseci\nNije problem u ubiranju nego u trošenju poreza.\nDanska nema Bajatovića.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 11:33 - pre 51 meseci\nTe stvari treba da rade ljudi koji su placeni da rade te stvari, a ne gradjani. Te price "prijavi nepravilnost" cu cista glupost i pokrivarnje lenjosti i nesposobnosti nadleznih sluzbi...\nDa sutra neko ispred tebe divlja kolima u naselju, prodje na crveno itd, da li bi ga prijavio ako mozes ili bi imao isti komentar, da to treba da radi policija ili neka nadlezna sluzba?\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 11:45 - pre 51 meseci\nSlobaBgd:Nije problem u ubiranju nego u trošenju poreza.\nTo ti kažem. Srbi mrze svoju državu, državne organe i sve što ima veze sa državnom upravom.\nSvaka prevara države, propisa, ne plaćanje poreza, taksi ili bilo čega sličnog je potupno MORALNO ISPRAVNO.\nSvaki će Srbin bez stida i srama da kaže prijatelju, tj. da se pohvali, kako je uspeo da ne plati neku obavezu, na šta će svaki prijatelj da kaže "bravo, svaka čast". A državu će da prokomentariše "ma ko im ebe majku lopovsku".\nAko je Srbin ipak platio (taksu, obavezu, porez) onda će prokomentarisati kako nije uspeo da izbegne.\nPostavljač teme ima moralnu dilemu da li tražiti fiskalni račun. Da li stati na stranu države i time sebe deklarisati kao negativca, ili nedajbože inspektora, tj. cinkaroša. Ili ne insistirati na fiskalnom računu i time sebe svrstati na stranu pravih Srba, koji mrze državu "zato što su svi oni lopovi".\nKo je lopov, ne znamo tačno. Bio je Sloba, pa Đinđić, pa Dinkić, (oho-ho - on je uveo PDV) pa Đilas (oho-ho-ho-ho-ho), sad je Siniša Mali i naravno, najveći lopov Vučić. Lopovi su naravno i Bajatović i Jorgobanka i tako redom.\nOK, glasaćemo sutra za neke druge, zato što su ovi lopovi, pa sve i da "naši" pobede na izborima, opet će biti lopovi, zato što su na vlasti, i opet će biti moralno ispravno ne plaćati svoje obaveze.\nMoralno ispravno je i graditi bez dozvole za gradnju (zato što su ovi lopovi), moralno ispravno je prodavati povrće pored pijace (zato što su ovi lopovi), moralno ispravno je švercovati se u gradskom saobraćaju (zato što su ovi lopovi), moralno je ispravno voziti neregistrovana auto (zato što su ovi lopovi)\nSrbin će da se postidi da zatraži fiskalni račun i kad kupuje tehniku, ako ga prodavac (pravi lopov) ubedi da je garantni list sasvim dovoljan.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 11:47 - pre 51 meseci\nDa sutra neko ispred tebe divlja kolima u naselju, prodje na crveno itd, da li bi ga prijavio\nPostoji "mala" razlika izmedju tvog primera i izbegavanja plaćanja poreza.\nKad prijaviš ludaka u automobilu vodiš računa o svojoj bezbednosti.\nMedjutim, kad prijaviš poreski prekršaj\npovećao si platu onima koji već vise na tvojoj grbači, ali ih nisi skinuo sa grbače.\nAko je sve tako kao što pišeš\nzašto onda Djoković mora da se "potuca po belom svetu" umesto da plaća porez u Srbiji?\nZašto nema stranih investicija kao što to ima u nekim državama sa povoljnim poreskim sistemom?\nA imajući na umu da je radna snaga u Srbiji za bagatelu.\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 11:50 - pre 51 meseci\nAli još veći problem Srba je što su za vreme komunista sva preduzeća bila državna, i sad, iako nemaju ni malo veze sa državom, svejedno, ovi su lopovi, pa se moralna ispravnost neispunjenja obaveza održava i za sva komunalna preduzeća, za telekom, za sve poslove vezane za lokalnu samoupravo i slično. Zato što su "svi oni lopovi".\nRe: Neizdavanje fiskalnih racuna 12.12.2016. u 11:52 - pre 51 meseci\nmeldonijum:Medjutim, kad prijaviš poreski prekršaj\nA nije ti palo na pamet da si možda povećao platu medicinskoj sestri, učiteljici i da će možda tvoja ulica biti asfaltirana ?\nNe moraš da mi odgovoriš. To je retoričko pitanje.\nUnapred znam, to ti nije palo na pamet.\nZnam, "svi su oni lopovi".


Krajišnici se s pravom bune protiv politike Vlade FBiH\n... dijela BiH kada je u pitanju izgradnja autoputa i općenito cesta.\n"Krajina je kapija kroz koju se najbrže ide u Evropu, a Krajišnici su zbog fizičke blizine Zagreba, Ljubljane, Beča, Minhena… najčešće odlazili u spomenute gradove, školovali se, zapošljavali, donosili novac u BiH, održavali familije i tako punili državni budžet, koji je od nas udaljen više stotina kilometara, ali ni to nije dovoljno pa inspekcije neravnomjerno kontrolišu i ono što ne naplate preko Neretve nadoknađuju preko Vrbasa i Plive, odnosno Une i Sane, nadoknađuju kod vrijednih, poduzetnih i poštenih krajiških privrednika", navodi se u pismu.\nDalje se naglašava da su se patriotizam Krajišnika zloupotrebljava.\nNavode kako im se uoči izbora mnogo obećava, čak i kapitalni projekti i ekonomski razvoj, ali da se malo toga realizuje.\n"Možda bi Krajišnici u političkom smislu trebali svoj ponos i inat zanemariti i tražiti ono što zaslužuju. A, ne strpljivo i pod izgovorom 'Sarajeva' većeg nacionalnog i državnog interesa čekati nagradu i pristajati na mrvice u vidu imenovanja u nekim trivijalnim komisijama i tijelima. Krajini i drugim zapostavljenim krajinama ne trebaju mrvice, nego zaslužene pozicije i prilike, jer su te iste nacionalne i državne interese predsjednici (šefovi) stranaka povjerili po referencama zvanim ista stranačka frakcija, poslušna rodbina i podobni prijatelji. Onima koji su 'bez očiju i ušiju', koji saginju glavu, povijaju kičmu. Vrijeme je da legalni i legitimni predstvnici Krajine, oni delegirani lupe 'šakom od sto', u centralama stranaka, jer nisu stranke zadužile Krajinu, već je Krajina zadužila njih. Da podsjete i pitaju prethodne i aktuelne članove predsjedništva čime su se to odužili Krajini na izboru i reizborima (Silajdžić, Komšić i Izetbegović)"?\nNovoimenovanom direktoru Autocesta Adnanu Terziću poručili su da ne žele plaćati povećane akcize.\n"Želimo poručiti, u ime NVO, privrednika i drugih kolektiva, gospodinu Terziću v.d. direktora JP Autoceste FBiH, da nas ne planiraju u povećanju akciza, ne želimo plaćati iste, a da od njih nemamo i direktne koristi. Dosta je bilo, jer ni za dosadašnju odbranu i gradnju države 'političko Sarajevo' nije reklo hvala, a kamoli se odužilo nekim kapitalnim projektima, osim lažnih predizbornih obećanja i mrvica koje nam ne trebaju. Nismo mi na kraju, mi smo na vrhu države, i u Krajini ima više Sarajeva i Bosne, nego što ima Krajine u Sarajevu i Bosni. I neka nam objasne zašto nema konkretnih planova i aktivnosti u Krajini", zaključuje se u pismu.\nNekoliko puta smo napisali da Vlada FBiH radi sljedeće: našim novcem žele da finansiraju ili sufinansiraju autoputeve kroz Federaciju Bosne i Hercegovine, i onda da onima koji su to finansiraji i naplaćuju korištenje. I s pravom se bune ljudi iz Bosanske Krajine, jer tamo i nema puteva koji se finansiraju ovim novcem, kao kada bismo mi iz Mostara finansirali izgradnju puteva u Makedoniji. Takav je odnos državnih i entitetskih institucija prema ovom dijelu Bosne i Hercegovine. U stvari, za političare iz Sarajeva važno je Sarajevo. O onim iz drugih stranaka, sa predznakom drugih naroda nisam pozvan niti želim da dajem komentare.


By Newsroom / Објављено на: January 29, 2021\nEvropa bi se trebala fokusirati na sticanje patenata i licenci za proizvodnju, a ne samo na vakcine.\nAutor Aleksis Cipras\nU globalnoj borbi protiv pandemije koronavirusa, naučnici su velikom većinom odradili svoj deo posla: neviđeni kolektivni napor da se dekodira virus, edukuje javnost i razviju vakcine doveo je do kraja krize.\nSada je vreme da političari pređu sa politike „kao i obično“ i strahovanja od narušavanja korporativnih interesa kako bi osigurali da ovu priliku ne propustimo. Političke odluke koje sada donosimo pitanje su života ili smrti.\nSuočena sa ozbiljnom mogućnošću nestašice vakcine, jer kompanije sada smanjuju ili odlažu isporuke, EU mora hitno da preispita svoj pristup. Već se određene zemlje EU trude da nabave vakcine na nacionalnom nivou, kršeći svoje obaveze prema EU.\nStrategija Evrope koja je zavisila od kapaciteta i poslovnih planova nekoliko farmaceutskih kompanija za razvoj vakcina za celokupno stanovništvo uvek je bila slaba – i praktično i u principu.\nSada smo u trenutku kada najpotrebniji i najvredniji proizvod na svetu – čije su istraživanje i razvoj u velikoj meri finansirali evropski poreski obveznici – ne može da se distribuira što je moguće šire zbog korporativnih prioriteta i prirodno ograničenih proizvodnih kapaciteta farmaceutske kompanije koje su ga razvile.\nNe može se dozvoliti da se ovakva situacija nastavi.\nPostoji mnoštvo farmaceutskih kompanija iz EU sa proizvodnim pogonima unutar i izvan EU koje bi mogle da razvijaju vakcine i doprinose naporima.\nEU bi trebalo da obezbedi što više dozvola za proizvodnju vakcina i proizvodnih linija i da stekne odgovarajuće patente kako bi stvorila evropski fond patenata. To bi svakoj zemlji članici EU koja ima sredstva i infrastrukturu za proizvodnju vakcina pružilo priliku da mobiliše svoje resurse i pomogne ubrzanju proizvodnje, na osnovu EMA standarda.\nOvo ne treba smatrati neprijateljskim potezom prema farmaceutskoj industriji, koja je imala značajnu ulogu u ukupnim naporima za suzbijanje ove pandemije.\nAli, trebali bismo biti asertivni u nastojanju da postignemo uzajamni sporazum sa nosiocima patenata na osnovu dobre volje i logike oporavka investicija u istraživanje koji su činili osnovu prethodnih pregovora sa EU.\nNužno je da delujemo brzo i odlučno. Kako se virus nastavlja širiti i mutirati, još više porodica će izgubiti voljene u narednim mesecima ako ne uspemo da obezbedimo odgovarajuću količinu vakcina na vreme.\nTakođe je od izuzetne važnosti da pružamo podršku zemljama koje nisu iz EU u našem susedstvu i razvoju zemalja širom sveta. Ne možemo sebi priuštiti da živimo u svom evropskom balonu jer se naši susedi na zapadnom Balkanu, u severnoj Africi ili na Bliskom istoku suočavaju sa još većim nedostatkom vakcina. Kao što je SZO rekla, „Niko nije siguran dok svi ne budu sigurni.“\nEU hitno treba da pojača svoj doprinos COVAX-u, programu SZO čiji je cilj o ezbediti ravnopravnu distribuciju vakcina. Moramo osigurati više proizvodnih linija vakcine kako bismo efikasno doprineli COVAX-u i programima vakcinacije zemalja koje nisu članice EU.\nPokazivanje da je EU spremna da pruži opipljivu podršku izvan svojih granica posebno je važno u vreme kada se postavljaju pitanja o ulozi EU u njenom susedstvu i posvećenosti proširenju na zapadni Balkan.\nNišta od ovoga nije radikalno, niti je čak i novo. Od aprila, kada je EU prikupljala sredstva za podsticanje istraživanja i razvoja vakcina, uvaženi naučnici, nevladine organizacije i izabrani zvaničnici pozivali su EU da stekne relevantne patente, a ne samo da naručuje velike količine vakcina.\nNedavno je 40 članova Evropskog parlamenta pisalo rukovodstvu ovog Parlamenta – nakon inicijative SIRIZA-Napredne alijanse – da podstakne EU da stekne patente za vakcine protiv COVID-19 kako bi se izbegla kašnjenja i nestašica.\nKada se naša društva suočavaju sa velikim bremenom straha, nesigurnosti i ekonomske recesije, vesti o efikasnim vakcinama pružile su nadu da ćemo prevazići ovo zastrašujuće vreme.\nDa bi iskoristili ovu mogućnost, evropski političari moraju dati globalni primer i biti spremni da pojačaju svoje napore kako bi obezbedili brzu i pravičnu raspodelu vakcina. / ibna\n* Aleksis Cipras je lider glavne grčke opozicione stranke SIRIZA-Progresivni savez i bio je premijer Grčke od 2015. do 2019. godine.\nMeta: Napuštanje poljoprivrede i turizma bilo je namerno\nBiH: Situacija sa korupcijom u zemlji sve gora\nCrna Gora ostaje pouzdan partner u NATO\nMinistar Beroš: Hrvatska dobro odgovorila na pandemiju


KLUB ŠANSA - ONLINE KOCKANJE (kockanje preko interneta)\nDatum kreiranja četvrtak, 18 mart 2010 22:14\nKockanje može da se definiše kao igranje neke igre koja može da donese dobitak. Kockanje je zastupljeno u mnogim formama (konjske trke, lutrija, casino, igre kartama, kladionice...).\nOn line kockanje je u najvećoj meri povezano sa patološkim kockanjem. Sajtovi tzv. ONLINE KAZINA nude virtualna kockanja gde čak postoje mogućnosti ukoliko imate web kamericu da vidite ostale korisnike i da budete viđeni. Tu su standardne igre, kao što su Black Jack, Slot mašine, Rulet itd... U tipičnim online kazinima korisnik dolazi do odabranog sajta, registruje se, gde unosi podatke i broj kreditne kartice, i bira u kojoj igri će da igra...\nRizik od online kockanja je dvostruk. Razvijanje patološkog kockanja, kao i zavisnost od interneta (Specifično patološko korištenje interneta).\nPatološko korišćenje interneta\nInternet realno povećavajući mogućnosti efektivnog komuniciranja, obezbeđuje korisniku i efekat dezinhibicije, ili otkočenja pri komuniciranju. Korisnik nema prepreku da komunicira nerealnu sliku o sebi, da idealizuje i izmišlja sebe i zamišlja poželjnu sliku osobe sa kojom uspostavlja komunikaciju. Dezinhibiciju uvek prati agresija, rušenje granica i probijanje konteksta. Broj komunikcaija može biti ogroman, korist i zadovoljstvo neograničeni, a štetni efekti po mišljenju korisnika nikakvi. Dakle, internet u stvai ima sve odlike droge čije se doze mogu beskrajno povećavati.\nOštećenja koja mogu nastati u telu i psihičkom funkcionisanju ovih zavisnika, vrlo su slična, a pojedina čak i identična onim poremećajima i oštećenjima koja se sreću kod zavisnosti od psihoaktivnih supstanci. Postojanje ovih “novih” zavisnosti baca potpuno novu svetlost na prirodu bolesti zavisnosti kod čoveka. Postalo je jasno da mnoga oštećenja , za koja se mislilo da su nastali kao direktna posledica unošenja psihoaktivne supstance, u stvari nastaju zbog poremećaja u “sistemu za nagrade”.\nU Srbiji internet počinje da živi od februara 1996. godine, kada je nacionalna akademska mreža preko provajdera BeoTelNet-a spojena na internet. U početku korisnik interneta je bila akademska populacija (radnici Univerziteta – fakulteti i instituti), da bi iste godine počeli sa radom i prvi domaći provajderi na komercijalnoj osnovi, tako da su internetu mogli da pristupe i neakademski korisnici.\nBroj korisnika interneta je iz dana u dan sve veći, kao i raynih servisa koji se nude.\nPozitivne strane interneta su mnogobrojne i on je postao neophodno sredstvo u rukama savremenog čoveka.\nMeđutim, internet ima i svoje negativne strane.\nNegativna strana interneta je lak i jednostavan pristup gomili nekorisnih, ali i štetnih informacija, i brz interaktivni kontakt sa raznim kriminogenim i patološkim grupacijama ljudi iz gotovo celog sveta, koji žele da izmanipulišu druge kako bi im narušili sigurnost i ugrozili zdravlje i život. Preteranom aktivnošću na internetu potencijalno se podleže i zavisnosti od istog, sa svim propratnim posledicama. Internet realno povećavajući mogućnosti efektivnog komuniciranja, obezbeđuje korisniku i efekat dezinhibicije, ili otkočenja pri komuniciranju. Korisnik nema prepreku da komunicira nerealnu sliku o sebi, da idealizuje i izmišlja sebe i zamišlja poželjnu sliku osobe sa kojom uspostavlja komunikaciju. Dezinhibiciju uvek prati agresija, rušenje granica i probijanje konteksta. Broj komunikcaija može biti ogroman, korist i zadovoljstvo neograničeni, a štetni efekti po mišljenju korisnika nikakvi. Dakle, internet u stvai ima sve odlike droge čije se doze mogu beskrajno povećavati.\nVažne činjenice koje su vezane za internet i patološko korišćenje interneta su da je sve više korisnika kompjutera i interneta, da je „zavisnost od interneta“ novo obolenje (mnogima skoro nepoznato), da internet ima visok potencijal za razvijanje zavisnosti (izuzetno jaka psihička zavisnost) i posledice bolesti su ozbiljne, ako se zavisnost ne prepozna na vreme.\nSličnost između zavisnosti od supstance, i “zavisnost od interneta” ogleda se u tome da i jedno i drugo prouzrokuje žudnju, povećavaju toleranciju i izazivaju apstinencijalni sindrom (kod interneta je u blažem obliku) i imaju visok potencijal ka recidivu.\nU osnovi mehanizma zavisnosti od interneta su poremećaji u “sistemu za nagrade”, tačnije promene u neurotransmiterskom sistemu dopamina, koji uma važnu ulogu u razvijanju zavisnosti. Stvaraju se novi motivi i nova stremljenja čoveka koja ozbiljno menjaju kompleksni biohemizam mozga pa i čitavog organizma.\nMinimiziranje ili negiranje o vremenu provedenom na internetu\nNe mogu da budu kritični u vezi svog preteranog korištenja kompjutera i interneta...\nSa napomenom da vreme, samo po sebi nije indikator zavisnosti!\n(5 od navedenih u poslednjih 6 meseci)\n2. povećavanje količine vremena\n3. pri naglom prekidu korišćenja nastaje uznemirenost, neraspoloženje, depresija\n4. gubitak kontrole\n5. korišćenje i pored saznanja da zbog toga ima određene posledice\n6. laganje u vezi korišćenja\n7. potreba za korišćenjem kako bi se izbegla negativna osećanja\nPosledice zavisnosti su velike i teške od zdravstvenih (telesne i psihičke - bolovi u leđima, krivljenje kičmenog stuba, problemi sa zglobovima ruku, slabovidost, kožna oboljenja (dermatitis), nesanica, pad imunog sistema, zloupotreba psihoaktivnih supstanci (amfetamin, kokain...), depresija, razdražljivost, nedostatak volje i inicijative, impulsivnost - agresivnost, prisilne misli, sumanute ideje, psihotični poremećaji...), preko socijalnih (gubitak socijalnih kontakata, osamljivanje, nesposobnost funkcionisanja u društvu, krađe...), porodičnih (disfunkcionalnost porodice, narušeni odnosi i komunikacija u porodici, česti konflikti...), pa do profesionalnih (pad u kvalitetu obavljenog posla, popuštanje u školi, izostanci, pravi se veći broj grešaka i pogrešnih predviđanja..)


Partnerstva za saradnju u oblasti visokog obrazovanja – Erasmus+ Srbija\nOvi projekti omogućavaju organizacijama da steknu iskustva u međunarodnoj saradnji i da ojačaju svoje kapacitete, ali i da proizvedu inovativne rezultate.\nOrganizacije imaju fleksibilnost u izboru najbolje kombinacije aktivnosti koja doprinosi postizanju ciljeva projekta u odnosu na njegov obim i srazmerno kapacitetima partnerstva. Ove aktivnosti se mogu odnositi na sprovođenje projektnih aktivnosti (koje mogu uključivati sastanke, događaje umrežavanja, radne sesije za razmenu praksi i razvijanje rezultata, uz uključivanje zaposlenih i polaznika i slično), upravljanje projektom i promociju projektnih rezultata.\nDa li postoje propisane oblasti ili teme kojima se ovi projekti bave?\nU konkursnom roku 2022, partnerstva za saradnju moraju se baviti minimalno jednim prioritetom sa liste koju možete naći u nastavku stranice.\nBilo koja javna ili privatna organizacija iz država članica EU, trećih zemalja pridruženih Programu (ranije poznate kao programske zemlje) ili trećih zemalja koje ne učestvuju punopravno u Programu (ranije poznate kao partnerske zemlje) može učestvovati kao učesnik projekta. Podstiče se učešće različitih aktera u skladu sa postavljenim prioritetima i ciljevima projekta.\nSve visokoškolske ustanove iz država članica EU i trećih zemalja pridruženih Programu koje učestvuju na projektu u oblasti visokog obrazovanja moraju biti nosioci važeće Erazmus povelje za visoko obrazovanje (ECHE).\nKao podnosilac prijave, odnosno koordinator projekta, može nastupiti bilo koja ustanova iz države članice EU i/ili treće zemlje pridružene Programu. U jednom konkursnom roku, isti konzorcijum može predati jednu projektnu prijavu na nivou svih nadležnih nacionalnih agencija.\nMinimalni sastav konzorcijuma čine najmanje tri organizacije iz tri različite države članice EU i/ili treće zemlje pridružene Programu. Maksimalni broj partnerskih organizacija nije propisan.\nProjekti bi generalno trebalo da budu usmereni na saradnju organizacija iz država članica EU i trećih zemalja pridruženih Programu. Organizacije iz trećih zemalja koje ne učestvuju punopravno u programu mogu biti partneri (ne i koordinatori) na projektu ako je moguće dokazati da njihovo učešće donosi dodatnu vrednost od ključnog značaja za projekat.\nDa li se mogu uključiti i dodatni partneri bez formalne veze sa projektom?\nOsim punopravnih partnera, koji su formalno uključeni u projekat (koordinator i partnerske ustanove), mogu biti uključene i druge organizacije koje mogu da doprinesu realizaciji projekta ili da podrže njegovu promociju ili održivost. Ovi partneri bi bili nazvani ,,pridruženi partneri” i njihovu ulogu je potrebno obrazložiti u samoj prijavi, međutim, oni ne nose ugovornu obavezu i ne dobijaju finansiranje Erazmus+ programa za ove aktivnosti.\nKoliko traju projekti Partnerstva za saradnju u visokom obrazovanju?\nProjekti mogu trajati od 12 do 36 meseci, a dužinu bira podnosilac prijave u fazi prijave projekta.\nPrijava se podnosi Nacionalnoj agenciji nadležnoj za Erazmus+ program u zemlji podnosioca prijave. Ukoliko predajete prijavu u Srbiji, nadležna organizacija je Fondacija Tempus. Prijava se podnosi elektronskim putem popunjavanjem propisanog elektronskog formulara na platformi.\nIzuzetak su projektne prijave čiji je podnosilac takozvana evropska nevladina organizacija. U ovim slučajevima, prijava se podnosi Izvršnoj agenciji za obrazovanje i kulturu. Termin evropska nevladina organizacija odnosi se na formalno priznate organizacije koje su sačinjene od tela/sekretarijata koji se nalazi u nekoj od država članica EU ili trećih zemalja pridruženih Programu i najmanje devet nacionalnih ogranaka u državama članicama EU i trećih zemalja koje ne učestvuju punopravno u Programu.\nIznos namenskih bespovratnih sredstava koji je namenjen partnerstvima za saradnju koje podržavaju nacionalne agencije, kao i za  partnerstva za saradnju koje podržava Izvršna agencija za obrazovanje i kulturu se dodeljuje u obliku paušalnih iznosa od 120 000, 250 000 i 400 000 evra.\nTačan datum aktuelnog poziva možete pronaći na našoj stranici Kalendar poziva.\nViše informacija o partnerstvima za saradnju u oblasti visokog obrazovanja možete da pronađete u Erazmus+ programskom vodiču na sajtu Evropske komisije.\nPrioriteti za KA2 partnerstva za saradnju\nPrioriteti primenljivi za sve sektore\nInkluzija i različitost u svim oblastima obrazovanja, obuka, omladine i sporta: Program će podržati projekte koji promovišu socijalnu inkluziju i imaju za cilj poboljšanje pristupačnosti za ljude sa smanjenim mogućnostima, uključujući osobe sa invaliditetom i osobe sa migrantskim poreklom, kao i osobe koje žive u ruralnim i udaljenim oblastima, osobe koje se suočavaju sa socijalno-ekonomskim poteškoćama ili bilo kojim drugim potencijalnim izvorom diskriminacije na osnovu pola, rasnog ili etničkog porekla, religije ili uverenja, invaliditeta, starosti ili seksualne orijentacije. Ovi projekti bi trebalo da pomognu u rešavanju prepreka sa kojima se suočavaju ove grupe u pristupu mogućnostima koje nudi program, kao i u doprinosu stvaranju inkluzivnog okruženja koje neguje jednakost i jednakopravnost i koje odgovara potrebama šire zajednice.\nŽivotna sredina i borba sa klimatskim promenama: Program ima za cilj da u svim sektorima podrži podizanje svesti o izazovima po pitanju životne sredine i klimatskih promena. Prioritet će biti dat projektima usmerenim na unapređenje kompetencija u različitim sektorima od značaja za održivost, razvoj zelenih strategija i metodologija sektorskih veština, kao i nastavnim planovima i programima orijentisanim ka budućnosti, koji bolje ispunjavaju potrebe pojedinaca. Program će takođe podržati testiranje inovativnih praksi kako bi pripremio učenike, studente, zaposlene i omladinske radnike da postanu istinski nosioci promena (npr. ušteda resursa, smanjenje potrošnje i rasipanja energije, kompenzacija emisije ugljeničnog otiska, odabir održivih izbora hrane i načina transporta itd.). Prioritet će takođe biti dat projektima koji – obrazovanjem, obukom, omladinskim i sportskim aktivnostima – omogućavaju promene u ponašanju prema individualnim potrebama, navikama u potrošnji i načinu života; razvijaju kompetencije nastavnika i obrazovnih lidera i podržavaju strategije organizacija u pogledu ekološke održivosti.\nRad na digitalnoj transformaciji razvojem digitalne spremnosti, prilagodljivosti na promene i kapaciteta: Program će podržati planove digitalne transformacije osnovnog, srednjeg, stručnog obrazovanja i obuka (VET), visokoškolskih ustanova i institucija za obrazovanje odraslih. Prioritet će biti dat projektima čiji je cilj povećanje kapaciteta i spremnosti institucija za efikasan prelazak na digitalno obrazovanje. Program će podržati svrsishodnu upotrebu digitalnih tehnologija u obrazovanju, obukama, omladinskom radu i sportu, za svrhe podučavanja, učenja, ocenjivanja i angažovanja. Ovo uključuje razvoj digitalnih pedagogija i stručnosti u korišćenju digitalnih alata za nastavnike, uključujući pomoćne tehnologije, kao i stvaranje i inovativnu upotrebu digitalnih obrazovnih sadržaja. Takođe, uključuje razvoj digitalnih veština i kompetencija čitavog stanovništva odgovarajućim programima i inicijativama. Posebna pažnja biće posvećena promovisanju rodne ravnopravnosti i rešavanju razlika u odnosu na pristup i upotrebu nedovoljno zastupljenih grupa. Program će dalje podržati upotrebu evropskih okvira digitalnih kompetencija prosvetnih radnika, građana i organizacija.\nZajedničke vrednosti, građanski angažman i učešće: Program podržava aktivno građanstvo i etiku u celoživotnom učenju; podstiče razvoj socijalnih i interkulturnih kompetencija, kritičkog mišljenja i medijske pismenosti. Prioritet će biti dat projektima koji nude mogućnosti za učešće ljudi u demokratskom životu, društvenom i građanskom angažovanju putem aktivnosti formalnog ili neformalnog učenja. Fokus će takođe biti na podizanju svesti i razumevanju konteksta Evropske unije, posebno u pogledu zajedničkih vrednosti EU, principa jedinstva i različitosti, kulturnog identiteta, kulturne svesti i socijalnog i istorijskog nasleđa.\nPrioriteti u oblasti visokog obrazovanja\nPromovisanje međusobno povezanih sistema visokog obrazovanja: Program će imati za cilj jačanje strateške i strukturirane saradnje između visokoškolskih ustanova: a) podrškom razvoju i testiranju različitih vrsta modela saradnje, uključujući saradnju u virtuelnom i kombinovanom formatu i upotrebu različitih digitalnih alata i mrežnih platformi; b) pospešivanjem mobilnosti primenom automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija i ishoda učenja i ugrađivanjem mobilnosti u nastavne planove i programe; c) podrškom visokoškolskim ustanovama da primene bolonjske principe i alate za poboljšanje mobilnosti za sve.\nStimulisanje inovativnih praksi učenja i podučavanja: suočavanje sa društvenim izazovima podrškom: a) razvoju ishoda učenja i nastavnih planova i programa usmerenih na studente koji bolje ispunjavaju potrebe učenika pri učenju i smanjuju neusklađenost veština, a istovremeno su relevantni za tržište rada i za šire društvo; b) razvoju, testiranju i primeni fleksibilnih puteva učenja i modularnog dizajna kurseva (part-time, onlajn ili kombinovanih) i odgovarajućih oblika ocenjivanja, uključujući razvoj onlajn ocenjivanja; c) promovisanju celoživotnog učenja u visokom obrazovanju, uključujući i olakšavanje započinjanja, validacije i priznavanja kratkih blokova obuka koji vode ka mikrokredencijalima; d) primeni transdisciplinarnih pristupa i inovativnih pedagogija kao što su obrnuto učenje, međunarodno zajedničko onlajn učenje i učenje zasnovano na istraživanju; e) uključivanju održivog razvoja u sve nastavne planove i programe za studente u svim disciplinama i na svim nivoima.\nRazvijanje STEM/STEAM metoda u visokom obrazovanju, posebno učešća žena u STEM-u: ovaj prioritet podržava razvoj i primenu STEM programa u visokom obrazovanju, sledeći STEAM pristup; promovisanje učešća žena u STEM poljima studija, posebno u inženjerstvu, IKT-u i naprednim digitalnim veštinama; razvoj programa vođenja i mentorstva za studente, posebno devojke i žene, da bi se bavili STEM i IKT poljima studija i zanimanjima; negovanje rodno osetljivih praksi obrazovanja i obuke u STEM obrazovanju; eliminisanje rodnih stereotipa u STEM-u.\nNagrađivanje izvrsnosti u učenju, podučavanju i razvoju veština: a) razvijanjem i primenom strategija i kulture kvaliteta za nagrađivanje i podsticanje izvrsnosti u nastavi, uključujući onlajn nastavu i podučavanje učenika u nepovoljnom položaju; b) obukama akademskog osoblja za inovativne i/ili onlajn pedagogoške pristupe, uključujući transdisciplinarne pristupe, novi dizajn kurikuluma, metode isporuke i procene koji povezuju obrazovanje sa istraživanjem i inovacijama, tamo gde je to potrebno; c) negovanjem preduzetničkog, otvorenog i inovativnog sektora visokog obrazovanja, putem promovisanja partnerstava za učenje i podučavanje sa komercijalnim i nekomercijalnim organizacijama u privatnom sektoru; e) razvojem novih praksi u dizajniranju nastave, zasnovanih na obrazovnim istraživanjima i kreativnosti.\nIzgradnja inkluzivnih sistema visokog obrazovanja: Program će podsticati inkluzivne pristupe aktivnostima mobilnosti i saradnje, kao što su: a) povećani pristup, učešće i stope završetka studija kod ciljnih grupa sa manje mogućnosti; b) aktivna podrška dolazećim učesnicima mobilnosti tokom procesa pronalaska smeštaja, uključujući i saradnju sa relevantnim zainteresovanim stranama u obezbeđivanju odgovarajućeg i pristupačnog smeštaja; c) podržavanje razvoja fleksibilnih karijernih putanja između obrazovanja i istraživanja; d) negovanje rodne ravnoteže u visokoškolskim ustanovama, u različitim oblastima studija i na rukovodećim pozicijama; e) podsticanje građanskog angažovanja promocijom neformalnog učenja i vannastavnih aktivnosti i prepoznavanje dobrovoljnog rada i rada u zajednici u akademskim rezultatima učenika.\nPodrška digitalnih mogućnosti sektora visokog obrazovanja: a) aktivnostima koje omogućavaju sprovođenje inicijative Evropske studentske kartice putem sigurnog elektronskog prenosa podataka o studentima između visokoškolskih ustanova, uz puno poštovanje zaštite ličnih podataka i povezivanje, gde je to moguće, sa novim Europass-om; b) razvojem digitalnih veština i kompetencija studenata i zaposlenih.


Komentar: krenimo napred | Institute for War and Peace Reporting\nKomentar: krenimo napred\nVideli smo kako nas mrznja moze unistiti – sada Srbi i Albanci moraju zajedno da rade na obnovi Kosova.\nU sredu 17. marta, drzao sam predavanje na Institutu za mir u SAD o mojoj viziji nezavisnog Kosova. Ta zemlja bila bi multietnicko drustvo, u kojem bi ljudi razlicitih rasa ziveli i radili zajedno u miru, s jednakim pravima i pokazujuci toleranciju i postovanje za druge veroispovesti. Bila je to vizija koja se potpuno razlikovala od onoga sto sam otkrio da se dogadjalo na Kosovu tog dana: ljudi su demonstrirali, pucali i ubijali jedni druge, palili kuce, crkve i dzamije; masa je bila van kontrole.\nOdmah sam se vratio kuci da bih pomogao da se zaustavi nasilje. Nekoliko narednih dana proveo sam obilazeci Kosovo, trazeci od Albanaca da se sklone s ulica, da se vrate kucama, i uveravajuci Srbe da se bezbedno mogu vratiti svojim domovima. U tome nisam bio usamljen, jer su mnogi ljudi iz Demokratske stranke Kosova obilazili zemlju i smirivali situaciju. I premijer Bajram Redzepi i ministar Jakup Krasnici izasli su pred pobesnele mase ljudi i uspeli da ih smire.\nApsolutno osudjujem nasilje. Dogodilo se nesto lose sto je nastetilo nasem ugledu u svetu i dovelo do toga da nas optuzuju kao tlacitelje. Gresi svaki Kosovar koji veruje da je to put koji vodi do nezavisnosti. Takvo ponasanje moze samo koristiti Beogradu.\nVazno je krenuti dalje. Ipak, prvo moramo razumeti zasto je doslo do nasilja. Tragicno utapanje tri decaka bilo je samo poslednja varnica koja je izazvala eksploziju. Zapaljiva situacija se stvara vec pet godina. Pet godina stanovnici Kosova cekaju da medjunarodna zajednica odredi nas konacni status; vec pet godina niko u zemlji ne zna kakva mu je buducnost. Ova neizvesnost dovela je do nestabilnosti za sve, bez obzira na etnicku pripadnost. A to je izazvalo strah. Tesko je preceniti strah koji Albanci sa Kosova osecaju pred mogucnoscu da se ponovo nadju pod upravom Beograda.\nPre nekoliko meseci, Beograd je zahtevao kantonizaciju ili podelu Kosova. Onima koji sada tvrde da je to najbolje resenje, mogu reci samo ovo: nije uspelo u Bosni, i nece uspeti na Kosovu. Sustina kantonizacije je razdvajanje ljudi. Mi zelimo da ljude povezemo. Jednostavno receno, kantonizovano Kosovo u kojem bi razlicite etnicke grupe zivele odvojene zivote u svojim zasticenim oblastima nije odrzivo. A kada se jednom uvede, vise se ne moze ukinuti. Kantonizacija je popustanje pred ocajem. Ja zelim vise za svoju zemlju.\nRazumem strah koji Srbi osecaju. Strah pojacava etnicke podele i nepoverenje. Nivo etnicke integracije je nizak. Svako treba da prihvati svoj deo odgovornosti za ovo. Albanci moraju prihvatiti deo krivice. Enklave podsticu gradjenje mitova i nepoverenje. Bes se gomilao, a nezakonite paralelne strukture onemogucile su integraciju lokalnih Srba. Paralelne srpske bezbednosne i pravosudne strukture koje podrzava Beograd neometano funkcionisu na severu Mitrovice, pod kontrolom siledzija – a to je lose za Srbe koji tamo zive.\nIstinska debata izmedju Kosovara i UNMIK-a je izostala i nastao je ogroman jaz izmedju Kosovara i medjunarodnih institucija. UNMIK bi morao vise verovati predstavnicima lokalne vlasti; razumemo odredbe rezolucije 1244, ali ne mozemo zauvek ostati u cistilistu.\nZa sada, planovi UNMIK-a ticu se samo disciplinovanja drustva, a ne i njegove demokratizacije. Gotovo sve zahteve Kosovara da im se dodeli veca odgovornost za sopstveni narod i zemlju blokirao je UNMIK.\nSvi zivimo u zemlji u kojoj su na desetine hiljada ljudi ugrozeni siromastvom, a stopa nezaposlenosti dostize gotovo 60 procenata. Snabdevanje elektricnom energijom je neizvesno. Voda iz vodovodnog sistema nije za pice. Skolski i zdravstveni sistem su nam preoptereceni i nedovoljno finansirani. Uz male nade za buducnost, nasa omladina – i albanska i srpska – prepustena je ulici.\nGotovo sve ove oblasti bile su pod kontrolom UNMIK-a. Ipak, zivotni standard na Kosovu se ubrzano pogorsavao.\nKombinacija beznadja, straha i nepoverenja posejala je seme etnickog sukoba.\nTako, kada je srpski tinejdzer ranjen iz vatrenog oruzja iz automobila u prolazu, Srbi su pretpostavili da su to ucinili Albanci – mada su pocinioci i dalje nepoznati – pa su organizovali protestne skupove i blokirali puteve. Medjunarodne snage nisu sprecavale ove blokade puteva, sto je izazivalo sve glasnije negodovanje. Onda, kada je albanski decak na televiziji izjavio da su on i njegovi drugovi skocili u reku bezeci od Srba i da su se njegovi prijatelji udavili u reci, to je imalo efekat varnice koja je izazvala pozar.\nProtesti protiv nasilja prerasli su u nasilje. Sok i ponizenje bili su pojacani strahom i besom.\nSada moramo raditi na izgradnji buducnosti – buducnosti za sve Kosovare. Videli smo kako nas mrznja i podele unistavaju i sada moramo raditi zajedno – doslovno. Albanci ce pomoci da se obnove srpske kuce koje su unistene i tako zapoceti obnovu podeljene zemlje. Vlada Kosova vec je namenila pet miliona evra za tu svrhu.\nSvi moramo jednoglasno osuditi nasilje na obe strane. To moramo uciniti iskreno i ne smemo dozvoliti da se to koristi samo za sticanje politicke koristi. Treba osuditi one koji su vrsili nasilje. Vazno je da zbog toga ne bude osujecena kolektivna volja Kosova da postane nezavisna i suverena drzava.\nNe smemo dozvoliti da se ovo ikada ponovi. To ne znaci da samo KFOR treba da bude bolje pripremljen, vec to vazi i za Kosovare koji rade na polju bezbednosti i pravosudja, i narocito na prikupljanju obavestajnih informacija, tako da ekstremisti na obe strane, oni koji izazivaju nevolje, mogu biti zaustavljeni.\nPotrebno je da se angazujemo u istinskom dijalogu sa medjunarodnom zajednicom o tome kako sacuvati poverenje ljudi u politicki proces. Kosovski politicari se takodje moraju angazovati u radu s ljudima i pokazati da rade u korist svoje zemlju, a ne da samo skupljaju politicke poene.\nMoramo suciti Beograd sa jasnim izborom: ili cete podrzati integraciju lokalnih Srba i biti deo resenja ili se pripremite da postanete deo problema i suocite se sa posledicama koje to povlaci pred medjunarodnom zajednicom.\nHasim Taci je predsednik Demokratske stranke Kosova.


Pomozimo humanitarnu akciju Vijeća učenika MSŠ “Jedan slatkiš jedno dijete” – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Humanitarne akcije/Pomozimo humanitarnu akciju Vijeća učenika MSŠ “Jedan slatkiš jedno dijete”\nPomozimo humanitarnu akciju Vijeća učenika MSŠ “Jedan slatkiš jedno dijete”\nVijeće učenika MSŠ Musa Ćazim Ćatić, i ove godine organizuje akciju “Jedan slatkiš jedno dijete.Cilj ove akcije je sakupljanje što većeg broja slatkiša i igračaka za novogodišnje paketiće za socijalno ugroženu djecu. Paketi za sakupljanje igračaka i slatkiša su postavljeni : OŠ Olovo MSŠ Musa Ćazim Ćatić, AR Marketu Olovo ,OŠ Hasan Kikić Solun .\nUčenici MSŠ Musa Ćazim Ćatić okupljeni u Vijeću učenika se nadaju da će te pomoći u realizaciji ovog projekta i pokazati svoju humanost i solidarnost,kao i uvijek do sada.Unaprijed hvala u ime svih mališana koje ćemo zajedno obradovati.


PERMIJER KURTI SMANJIO PLATE SEBI I SVIM ČLANOVIMA VLADE KOSOVA — Bosnjaci.Net\nPERMIJER KURTI SMANJIO PLATE SEBI I SVIM ČLANOVIMA VLADE KOSOVA\nObjavljeno: 12. February 2020. 13:02:26\nVlada Kosova na čelu sa premijerom Albinom Kurtijem danas je ukinula odluku iz decembra 2017. o povećanju plata od 100 posto vladinom kabinetu, koju je donijela prijethodna Vlada premijera Ramusha Haradinaja, javlja Anadolu Agency (AA).\n„Plate se vraćaju uz prijethodno stanje. Ova odluka nema uticaja na Ustavni sud ili pravni sistem“, rekao je Kurti na sastanku.\nNa današnjoj sjednici Vlade Kosova ukinuto još nekoliko drugih odluka prijedhodne Vlade koje su se odnosile na strukturalnu organizaciju kabineta premijera i na imenovanje koordinatarora u više različitih oblasti. Vlada Kosova donijela je i odluku da se proslijedi Skupštini Kosova na usvajanje prijedlog o dodijeli finasijskih sredstava za isplate u javnom sektoru za mjesec mart, do usvajanja budžeta za 2020. godinu.\nNa sjednici Vlade, ministar inostranih poslova i dijaspore Glauk Konjufca zatražio je da se zahtjev za članstvo Kosova u INTERPOL-u odloži za sljedeću godinu, zato što su kako je rekao, izgledi za članstvo za ovu godinu mali, s obzirom na to da se Generalna skupština te svjetske siguronosne organizacije održava u Urugvaju, zemlji koja nije priznala nezavisnost Kosova.\nKonjufca je na sastanku Vlade zatražio da razmotri mogućnost aplikacije za članstvo 2021. godine, kada je domaćin Generalne skupštine Turska. Kosovo posljednji put nije uspjelo da se pridruži INTERPOL-u 2018. godine na 87. Generalnoj skupštini ove organizacije koja se održala u Dubaiju. Prije toga, Kosovo se tri puta prijavljivalo za članstvo u INTERPOL-u, 2010, 2015. i 2017. godine.


MALTA | LETO 2022 MALTA | ARANŽMANI 2022 AVIONOM | MAPA MALTE | LETOVANJE 2022 MALTA CENA - Malta - 2022\nMalta\tLetovanje 2022, mapa, auto karta\nNije sasvim određeno poreklo imena najvećeg naseljenog ostrva po kojem je čitava država dobila ime, ali postoje pretpostavke da potiče od grčke reči koja označava med, što je moguće jer je Malta kroz istoriju bila poznata po njegovoj proizvodnji kao i jedinstvenoj vrsti malteške pčele - ili možda od feničanskog izraza koji označava sklonište, što je takođe prilično izvesno jer se na ostrvu nalazi ogroman broj pećina i prirodnih zaliva pogodnih za usidravanje brodova.\nMalteški arhipelag je, bez obzira na svoju veličinu. milenijumima predstavljao izuzetno važnu pomorsku stratešku tačku. Arheološki ostaci kao i ruševine praistorijskih megalita potvrđuju naseljenost ostrva još od 5.000 godina p.n.e. Velike civilizacije i različiti osvajači se kontinuirano tokom istorije smenjuju na Malti - počev od Grka, Feničana, Kartaginjana, Rimljana, Gota, Vandala, Vizantije, Arapa, preko vitezova bolničkog reda Svetog Jovana Krstitelja, do Francuza i Engleza.\nNovi zavet svedoči o brodolomu i tromesečnom boravku apostola Pavla na Malti:\n“I kad se izbaviše sa lađe koji bijahu s Pavlom, tada saznadoše da se ostrvo zove Malta.”(Dap.28,1)\nNa samom početku XVII veka, na Malti je boravio i veliki italijanski barokni slikar Mikelanđelo Karavađo.\nSve do potpune modernizacije velikih brodova, Malta je bila veoma važna luka i pristanište za dopunu goriva na dugim putovanjima koja su nastavljala kroz Gibraltar Atlantskim okeanom ili bila usmerena ka Sueckom kanalu.\nMalteška ekonomija danas u velikoj meri počiva na turizmu. Malta je izuzetno popularna destinacija koju poseti oko 1,2 miliona turista godišnje. Veliki broj turista orijentisan je na zdravstveni turizam koji Malta vrlo uspešno propagira.\nVanredne prirodne lepote, istorijsko nasleđe od kojeg se devet lokaliteta nalazi na UNESCO listi svetske kulturne baštine, živopisna mesta, topla Mediteranska klima, predivna razuđena obala, tradicija, festivali, provod...više nego dovoljno razloga da se Malta i njena ostrva nađu na spisku destinacija koje se moraju posetiti.\nPoslednja promena: Today, 06:36