Posjeta učenika organima kotorske lokalne samouprave\nDanas je Opština Kotor još jednom pokazala da sa pravom nosi zvanje lidera u transparentnosti. Organizovan je prijem za učenike petog razreda OŠ "Njegoš". Povod njihove posjete je bio upoznavanje sa djelatnostima iz nadležnosti lokalne samouprave, a u cilju zbližavanja sa novim školskim predmetom "Poznavanje društva".\nUčenici su prvo posjetili Skupštinu Opštinu Kotor, gdje ih je primio predsjednik g-din Nikola Bukilica. Ovom prilikom su se upoznali sa funkcionisanjem sistema za glasanje na sjednicama ovog tijela i sa radom odbornika. Prijemu su prisustvovali i izvršni direktor AD "Luka Kotor" Vasilije Kusovac i predstavnici javnih preduzeća.\nU Opštini Kotor ih je primio menađer Opštine g-din Srđan Dragomanović. Djeca su postavljala brojna pitanja iz oblasti komunalne djelatnosti, saobraćajnog reda, izgradnje sportske sale i zaobilaznice, i sl.\n"Drago nam je što smo ugostili učenike OŠ "Njegoš" i što imamo priliku da odgovorimo na brojna pitanja đaka. Opština Kotor je uvijek otvorena za građane, koji u bilo kom trenutku mogu posjetiti našu ustanovu i dobiti sve potrebne informacije. Znamo da ima određeni broj problema koje Opština ne može odmah riješiti, ali smo spremni da izađemo u susret svim zahtjevima, koliko god je to u našoj moći"- pored ostalog je izjavio g-din Dragomanović.\nUčenici su bili zadovoljni dobijenim odgovorima i nakon današnje posjete zasigurno imaju jasniju sliku o poslovima lokalne samouprave.


Vučić: Srbija će uvijek biti uz Republiku Srpsku - Index.hr\nVučić: Srbija će uvijek biti uz Republiku Srpsku\nPREDSJEDNIK srpske vlade Aleksandar Vučić izjavio je u subotu u Bosanskom Šamcu kako njegova vlada poštuje teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, no istodobno je najavio dalje jačanje posebnih odnosa s Republikom Srpskom, dok je predsjednik tog bosanskohercegovačkog entiteta Milorad Dodik kazao kako je za njegovu vlast nije prihvatljiva BiH sa sadašnjim ovlastima nego isključivo onakva kakva je definirana u Daytonu.\nVućić i Dodik u Bosanskom su Šamcu zajednički otvorili obnovljenu osnovnu školu, uništenu u poplavama u svibnju 2014. godine. Vučićeva vlada je za taj projekt izdvojila 500 tisuća eura, a škola je dobila naziv "Srbija".\nSvečanost otvaranja obnovljene škole održana je bez ikakvog znakovlja BiH, uz intoniranje srbijanske himne, a država u kojoj se sve to zbivalo jedva je spomenuta i to samo u političkom kontekstu tijekom govora što su ih održali srbijanski premijer i predsjednik RS. Vučić je tom prigodom kazao kako je, otkako je on na vlasti u Beogradu, nastupilo razdoblje jedinstva među Srbima s dvije obale Drine.\n"To je veoma važno za naš narod", kazao je Vučić poručivši kako će Srbija "uvijek biti" uz RS. Pojasnio je kako to konkretno znači jačanje uzajamnih odnosa te veću financijsku potporu iz Srbije na temelju sporazuma o posebenim i usporednim vezama s RS.\nTakve veze dopuštene su Daytonskim sporazumom, no uvjet za to je da budu usporedne, odnosno da ih istodobno s Federacijom BiH održava i Hrvatska. Od takvih posebnih veza s jednim od dva entiteta Hrvatska je odavno odustala, a novi hrvatski ministar vanjskih poslova Miro Kovač je tijekom posjeta u Sarajevu u petak izjavio kako će i vlada Tihomira Oreškovića jačati odnose s Vijećem ministara BiH odnosno one na državnoj razini.\nVučić je u subotu kazao kako je svjestan osporavanja BiH koja dolaze iz RS dodajući kako će Srbija ipak nastaviti s uvažanjem teritorijalnog integriteta BiH. Dodik je pak kazao kako njegova vlast ne spori teritorijalni integriret BiH, ali ne može prihvatiti državu sa sadašnjim ovlastima, za koje tvrdi da su proistekle iz nametnutih odluka visokih predstavnika međunarodne zajednice.\n"Takvu BiH ne možemo prihvatiti", kazao je Dodik.\nPri tom se ponovo obrušio na Sud i Tužiteljstvo BiH ustvrdivši kako je na temelju njihovih naloga u proteklih godinu dana privedeo više od 400 Srba pod sumnjom da su počinili različite zločine.


Stilo 1.6 16V - problem sa akumulatorom\nMyCity » Tehnika -> Elektronika i elektrotehnika » Akumulatori\nPoslao: 23 Maj 2006 11:05\nTreba mi nešto o akumulatorima. Kako rade, razvoj kroz istoriju... Nije za fiziku nego za hemiju, pa da mi ako možete dodate neku reakciju pri kojoj se dobija električna energija iz hemijskih reakcija...\nI još jedno važno pitanje: Kako da znam da li je akomulator pun ili nije? Naravno bez stavljanja u automobil, ovako na prazno.\nOvo mi je jako važno za školu, treba mi za sjutra.\nPoslao: 25 Maj 2006 00:33\nZar nisi probao da guglaš malo. A imaš tamo gde si postavio isto pitanje top temu - tutorijali pa probaj tamo. Što se tiče kontrole napunjenosti akumulatora najbolje je sa opterećenjem. Ne moraš stavljati akum. u auto već stavi jednu sijalicu od fara i prati napon.


Močvarno područje u međurečju Begeja i Tise, sa barama, jezerima, prirodnim vodotocima i kanalima, ritovima i slatinama, zaštićeno je kao specijalni rezervat prirode “Carska bara”, od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju. Prirodno dobro leži na teritoriji grada Zrenjanina i jedno je od ornitoloških stanica za ptice koje su njen zaštitni znak.\nPovršina zaštićenog područja je 4.726 ha, od čega je 3.017 ha, u državnoj, a 1.709 ha u privatnoj i drugim oblicima svojine. Ovaj prostor čine 2 celine: Mužljanski rit, površine 2062 ha i Carska bara (Stari Begej sa vlažnim područjem, Botoški, Farkaždinski i Mali rit - Fidricka), površine 2664 ha, koje se međusobno ne graniče.\nNa području Rezervata utvrđena su tri režima zaštite, I, II i III stepena.\nRežim zaštite I stepena, površine 670 ha (14,18% područja), obuhvata:\n1) Botoški rit, površine 60 ha\n2) Tiganjica, površine 120 ha\n3) Carska bara - Vojtina mlaka, površine 256 ha\n4) Meandri Starog Begeja, površine 25 ha\n5) Perleska bara, površine 209 ha.\nRežim zaštite II stepena, površine 1.910 ha (40,41% područja), obuhvata:\n1) Slatine i pašnjaci Mužljanskog rita, površine 1.026 ha\n2) Mužljanski rit - Lujza, površine 416 ha\n3) Tršćaci Botoškog rita, površine 69 ha\n4) Šume uz Stari Begej, površine 115 ha\n5) Velika greda, površine 196 ha\n6) Mala greda, površine 21 ha\n7) Svračica, površine 67 ha.\nRežim zaštite III stepena, površine 2.146 ha (45,41% područja), obuhvata preostali deo zaštićenog područja, i to: Traktor baru, nasip uz Begej sa okruženjem, Begej sa pojasom na njegovoj levoj obali i delovima desne obale, deo Starog Begeja od 15. do 14. rečnog kilometra, izletište sa pristaništem, Fidričku - Mali rit, Farkaždinski rit, mrežu kanala sa Sifon kanalom, ribnjake za proizvodnju mladi i plantaže euroameričke topole u Mužljanskom ritu.\nBogat biljni svet Rezervata čine 500 taksona viših biljaka od kojih je 30 vrsta zaštićeno na nacionalnom i međunarodnom nivou (gorocvet, Sadlerov različak, slatinska palamida, vitki kantarion, dremovac, raznorotka, žuti lokvanj, beli lokvanj, barska paprat i dr.).\nFaunu životinja čini oko 150 vrsta insekata, 20 vrsta riba, od kojih su 2 vrste strogo zaštićene (gavčica i čikov), 10 vrsta vodozemaca, od kojih su 7 vrsta strogo zaštićene (mali i veliki mrmoljak, crvenotrbi mukač, obična krastača, zelena krastača, gatalinka, obična češnjarka) i 7 vrsta gmizavaca, sa 4 strogo zaštićene vrste (barska kornjača, eskulapov smuk, belouška, ribarica), 239 vrsta ptica, od kojih su 207 strogo zaštićene vrste, 15 vrsta su globalno ugrožene (mali vranac, patka njorka, orao belorepan, ridovrata guska, mala guska, crni orao, prdavac i dr.), 31 vrsta sisara od kojih su 8 strogo zaštićene vrste (vodena rovčica, barski ljiljak, šiljouhi večernjak, patuljasti miš, tekunica, vidra, hermelin i divlja mačka).\nKao posebno retka vrsta ističe se vidra, divlja mačka i tekunica koje su veoma retke i spadaju u red ugroženih vrsta Evrope. Zbog svih ovih prirodnih vrednosti Rezervat je upisan na listu Ramsarskih područja i uključen je još i u IBA i IPA projekat i pod zaštitom je UNESCO-a.\nOvaj jedinstveni prostor vredi posetiti i uživati u netaknutoj prirodi. Za turiste postoje uređene 2 staze, Staza zdravlja i Eko staza, mogući su izleti brodom, bird watching sa vodičem, foto safari, ribolov i vožnja bicikle po nasipu.


Hydra зеркало рабочее hydra2planet com - Rutor -\nHydra зеркало рабочее hydra2planet com\nАвтор темы Ajelepoq\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I rampmarketplace DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Izbori 2018: Upoznajte kandidate kroz pet pitanja – Žarko Vujović (SDP) – TuzlaInfo.ba\nIzbori 2018: Upoznajte kandidate kroz pet pitanja – Žarko Vujović (SDP)\nIme i prezime: Žarko Vujović\nGodina i mjesto rođenja: 04.12.1963, Bileća\nPolitička organizacija: SDP BiH\nKandidatska lista: Skupština Tuzlanskog kantona\n1. Ko je Žarko Vujović?\nRođen u Bileći, osnovnu i srednju školu završio u Bileći, a Pravni fakultet sa završenim pravosudnim, advokatskim i ispitom za medijatora u Sarajevu.\nTakođer od obrazovanja posjedujem i diplomu Više trenerske škole smjer košarka završenu u Tuzli na Filozofskom fakultetu.\nNastupao u sportskoj karijeri za Slobodu Ditu kao igrač, trener i sportski radnik 20 godina. Oženjen, otac jednog djeteta.\n2. Zašto te odabrali angažman u vašoj političkoj opciji?\nSocijaldemokratska partija je jedina politička opcija koja odgovara građaninu Bosne i Hercegovine jer je multietnička partija. To je također bio normalan slijed jer sam kao omladinac 1979. godine primljen u Savez komunista. Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine je građanska opcija koja se zalaže za sve građane naše države.\nBio sam gradski vijećnik od 2010 – 2012. godine. Kao gradski vijećnik zalagao sam se za sve programske ciljeve koje Socijaldemokratska partija nastoji implementirati, a ponajviše zalagao sam se za očuvanje antifašističke i socijaldemokratske tradicije našeg Grada.\nSav moj radni angažman kao sportiste i sportskog radnika bio je izložen sudu javnosti, kroz taj rad koji je bio javan i transparentan smatram da moj ulazak u političke vode će biti samo nastavak takvog rada.\nU polju svoga djelovanja branio sam interese sportskog društva kako na domaćoj tako i na međunarodnoj sceni, uvijek postupao u interesu sredine u kojoj živim.\n5. Ukoliko Vas građani budu izabrali kao budućeg poslanika u Skupštini TK-a, šta konkretno od Vas mogu očekivati?\nNaš osnovni program je provođenje Plana 10, ne samo mene nego i svih izabranih zastupnika Socijaldemokratske partije. Moj posebni akcent će biti na oblast sporta kulture i mladih, gdje ću se zalagati da se sadašnja mizerna sredstva u budžetu TK podignu na veći nivo za ove društvene nadogradnje. Zalagat ću se i za izgradnju sportske infrastrukture na području kantona kao i veću brigu za ustanove kulture.


Rekordno visoke cijene polovnjaka: Golf dizelaš skuplji čak za 30 odsto - Info Portal Bijeljinapress.com\nHome›Magazin›Auto›Rekordno visoke cijene polovnjaka: Golf dizelaš skuplji čak za 30 odsto\nUsporena proizvodnja novih automobila trenutno diže cokene polovnjaka. Istovremeno, EU želi da zabrani nove benzince i dizelaše najkasnije do 2035, od kada bi trebalo da se dozvoli prodaja isključivo električnih automobila.\nOno što mnogi zanemaruju je da samo manjina kupaca uopšte želi da posjeduje električni automobil, dok proizvođači u isto vrijeme nude sve manje opcija sa SUS motorima ili ih uopšte više ne nude.\nRezultat je očigledan, barem u ovoj prelaznoj fazi – ponuda polovnih dizelaša i benzinaca smanjivaće se brže od potražnje. To se odražava i na cijene polovnih vozila koje su u prosjeku samo prošle godine porasle za gotovo 25 procenata.\nDok su polovnjaci u Njemačkoj u martu 2021. koštali u prosjeku 21.793 evra, u istom mjesecu 2022. već su bili 26.817 evra. Najveći mjesečni rast cijena bio je od januara 2022. do februara 2022. (plus 3,2%).\nEkskluzivno za Focus.de, najveći njemački sajt za prodaju polovnjaka, Mobile.de, odabrao je nekoliko modela kod kojih je poskupljenje bilo posebno veliko.\nU nastavku možete pogledati primjere polovnjaka čije su cijene drastično porasle u poslednjih godinu dana:\n• VW Polo: skok cijene od 38% – s obzirom da mali automobili nisu unosni za proizvođače, a takođe postaju sve skuplji za proizvodnju zbog strogih ograničenja emisije izduvnih gasova, oni polako nestaju iz asortimana mnogih proizvođača. Ovaj nedostatak zaliha i, naravno, trenutno visoke cijene goriva znače da je polovni VW Polo odjednom izuzetno privlačan. U martu 2021. ovaj mali automobil se još oglašavao za prosječno 10.105 evra, a trenutno je već na 13.941 evra – dakle punih 38 odsto više.\n• VW Golf: dizelaš je u velikoj potražnji – i postaje sve rjeđi. Za samo nekoliko godina proizvođač iz Volfsburga prodavaće samo električne automobile u Evropi. Kupce polovnjaka naravno to ne raduje, jer je VW Golf TDI trenutno veoma tražena roba, a cijene su mu za godinu dana porasle 31 odsto.\n• VW Turan i Šaran: na sajtu Mobile.de trenutno je u ponudi 31 odsto manje Turana nego pre godinu dana, dok je prosJečna cIJena porasla za 24 procenta na 21.653 evra. Veći kombi VW Šaran skuplji je za 25%.\nU Srbiji se stanje ne smiruje: Preminulo 16 osoba, 3.339 novozaraženih


Pavle M. Dzeletović Ivanov - Poreklo Arbanasa (16-17) - Blogovi - Forum Krstarice\nPavle M. Dzeletović Ivanov - Poreklo Arbanasa (16-17)\nu 04.12.2010. 13:35 (879 pregleda)\nPoreklo Arbanasa (16)\nBiskup piše o stradanju Srba\nŠta piše Masarek za Albance koji su primili islam\nPo gradovima Srbije su Turci i muhamedanski Arbanasi, a u selima se retko vide pravoslavni jer su se razbežali po Nemačkoj, Sofiji, Vlaškoj i drugde. On 1767. godine nastavlja i kaže da je svaki zakutak prepun "prokletih poturčenih Arbanasa, razbojnika i ubica". Da bi 1772. konstatovao da, bez obzira na to što pravoslavni stradaju, i što ih je mnogo istrebljeno "još ih je uvek mnogo". Masovne kolonizacije Arbanasa na srpske teritorije uslediće kasnije.\nPočetkom 18. veka situacija se ozbiljnije menja, a izveštaji dobijaju dramatične tonove, naročito početkom druge polovine ovog stoleća. Ovi izveštaji biskupa otkrivaju i jednu važnu okolnost, koja će za čitav problem kolonizacije Albanaca i iseljavanja Srba biti skoro do naših dana, a sigurno sve do 1912. godine, od bitnog značaja. To je islamizacija u službi kolonizacije. Islam je bio odlučan činilac za opseg i trajnost albanske kolonizacije u Staroj Srbiji. Islamizacija je ne samo albanski element doveden i utvrđen u srpskim zemljama nego je i slovenski elemenat odnarođen, albanizovan. Kako su se Albanci naseljavali na Kosovu i Metohiji, Srbi su oterani sa svoje zemlje i kako je umesto homogenog srpskog stanovništva, nastajali kompaktni albanski krajevi. Kolonizacija Peštera, kao centralne strategijske zone na "bosanskom putu", koju je turska vlast silom izvela, imala je smisla samo ako bude propraćena islamizacijom. Tako se ovde i stvorilo jezgro islamizacije, a do izvesne mere i albanizacije Novopazarskog sandžaka.\nMatija Masarek za Albance koji primaju islam kaže: "da je to plod njihove izopačene i ohole prirode". Za njihovo dalje ponašanje Masarek piše 1760. da je to ponašanje razbojničko: otimaju jaganjce, škopce, kokoši, med i maslo, seno za konje, tako da ionako siromašni narod ostaje bez ičega. Šume su pune razbojnika tako su njega i njegovu pratnju napalo 15 albanskih "kesedžija", kačak, drumskih razbojnika. Dalje iznosi kako albanski došljaci u Srbiji ne slušaju naredbe Hristovog jevanđelja. Umesto da su ponizni, skromni i strpljivi, oni, uvređeni, odmah iz inata primaju islam, te potiskuju pravoslavne i katoličke iz njihovih sela i zauzimaju njihova imanja. Nadbiskup Masarek je nesrećan zbog ovih silnih krađa, otimačina i ubistava. Njemu se srce steže kada ugleda po šumaricama i gajevima silne grobove pravoslavnih i drugih koje su oni pobili. Isti sud o ovim događajima ima i patrijarh pećki Vasilije Brkić, koji u memoaru za grofa Orlova, od 29. marta 1771. godine, gde veli da se od muslimanskih Albanaca pribojavaju čak i sami Turci, jer je"albanskaja poroda žestoka, dosaditelna, grabitelna, nespokojna, krovprolivatelna i visokoumna". U prizrenskoj oblasti je, po Vasiliju, za vreme austrijsko-turskih ratova, hrišćana skoro nestalo "a potom su se naselili Albanci i postali Turci i napunili mesta i sela, poseli zemlju i mnogo se obogatili".\nAlbanci su primajući islam dobijali garanciju daljeg opstanka i mogućnost za napredovanje. Islamizacija je zahvatila prvo feudalce, pa gradsko i, najzad seosko stanovništvo. Turska vlast se naročito starala da ubrza taj proces, dajući posebne, naročito finansijske olakšice, tako da je cela srednja Albanija bila primila islam već u 16. veku. Islamizirano stanovništvo je menjalo svoj socijalni status i ekonomski položaj, oslobađalo se raznih dažbina i tereta, od potlačene raje postojalo u svakom pogledu povlašćeni sloj kome su se otvarali svi putevi ka vlasti u sistemu turske feudalne države. Funkcija islamske države i Otomanskog carstva, sastojala se u rasprostiranju, i pobedi "prave vere" s ciljem da svi podanici ovakve države, prime islam.\nIslamizirani Albanci postali su najsnažnije i najsurovije oruđe za islamizaciju i pokoravanje hrišćanske raje. Na Balkanu se sprovodilo nasilno poturčivanje, sa različitim dejstvom: sa stvarnim islamiziranjem pojedinih delova naroda, grupa ili pojedinaca, ali po ceni velikih ljudskih žrtava, imovini ili zemlji. Da bi izbeglo nasilno poturčivanje, hrišćansko stanovništvo je često moralo da napušta svoju zemlju, svoj kraj, da se otiskuje u bližu ili dalju seobu. Pri tome je, opet, pored svega ostalog igrao važnu ulogu i verski momenat, pa i nacionalna svest.\nVreme prvih snažnijih talasa islamizacije pada u deceniji posle austrijsko-turskih ratova, tj. posle velikih seoba Srba 1690. i 1737. godine, što znači da je islamizaciji i albanizaciji srpskog naroda veoma pogodovala opšta pometanja i nesigurnost koja je od tada pa kroz sledeća dva stoleća trajala na celom području Stare Srbije i Makedonije. Pravoslavnih je nasilno islamizirano posle neuspelih pokušaja pokreta za oslobođenje 1630-1656. godine. Poreklo Arbanasa (17)\nNaseljavanje od 16. veka\nPrimanjem islama narod je primao jezik\nPosledica islamizacije je albanska ekspanzija u 17. i 18. veku , a pogotovu u 19. veku jeste albanizacija srpskog stanovništva. Primanjem islama ulazilo se u zajednicu fisa, primao albanski jezik i običaj, gubila svoja narodnost. Primanjem islama stvara se neprijateljstvo prema svojoj staroj sredini. Islamizovani i albanizovani Srbi bili su najborbeniji, udarni deo albanske narodnosti. Ovakvi su ispoljavali najveću mržnju prema svojim bivšim sunarodnicima od koji su se stideli a pred Albancima su se morali dokazati da u stvarni prevernici.\nHronologija albanske kolonizacije vezana je za istorijske etape i demografske situacije. Prema istorijskim podacima i antropogeografskim rekonstrukcijama počeci kolonizacije su još u 16. veku, ali ovaj period nije obeležen masovnošću niti uspeva da promeni etnografsku situaciju ni kroz sledeća dva stoleća. Prvi masovni talasi kolonizacije su na samom kraju 17. veka, kada se koriste teške prilike na celom području ratnih operacija iz 1689. godine. Tada su pokrenute veće srpske mase, a , s druge strane, prodor islamizovanih Albanaca od tada bitno menja svoju prirodu: sada je to nasilno potiskivanje i proterivanje srpskog naroda sa njegove zemlje. Tokom 18. veka oseća se već na jednom opštem planu namera da se ovaj srpski prostor u celini posedne i prisvoji. Tako su Kosovo i Metohija zemlja koju albanski narod postepeno i nasilno poseda i oduzima od njenih slovenskih stanovnika. Ta albanska nasilna kolonizacija nije nikada tekla bez otpora i borbe, te da se mora govoriti i o neprekidnosti oslobodilačkih napora srpskog naroda. Kada se Srbija mogla otisnuti u prvi rat za oslobođenje, 1876. godine, etnografske granice albanskog prodora na istok dostigle su svoje najdalje tačke, svoj najširi geografski okvir. Naseljavanje Albanaca oblast je postepeno i na mahove sve više gubila svoje srpsko obeležje. Stradali seljaci\nUčvršćivanje Albanaca u prizrenskom kraju omogućilo im je da prodru u severozapadnu Makedoniju, u Polog. Pritisak dukađinskih fisova u ovom pravcu ogleda se najpre u stalnim pljačkaškim pohodima. Još krajem 16. veka u jednom turskom dokumentu iz 1595. godine navodi se neka arnautska tajfa, razbojnička družina, koja je u više mahova upadala u pološka sela, gde je opljačkala, poubijala ili ranila mnoge seljake. Planina Korab, Šara, kao i venac koji dalje na severu odvaja Kosovo polje od Metohije, nazivali su se "aramijskim planinama", razbojničkim planinama. Ranjavanjima, pljačkama i ubistvima oni u pripremali teren za nasilno naseljavanje. U šarplaninskoj župi Sirinić, 30 km istočno od Prizrena, Albanaca nije bilo sve do sredine 18. veka; oni se u Sirinić naseljavaju u najvećem procentu u toku druge polovine 18. i početkom 19. veka. Krupne etničke promene izvršene su i u Kačaničkoj klisuri istih decenija.\nZa metohijski kraj Has pod Paštrikom ustanovljeno je da je u njemu u toku 17. i 18. veka "izvršena potpuna etnička smena: dotada čisto srpski kraj, postao je arbanaški". Postepenim naseljavanjem Albanaca i pooarbanašivanjem islamizovanih Srba u krajnjoj liniji došlo je u drugoj polovini 19. veka. Metohijska oblast je još od srednjeg veka bila, ali i u 16. veku, "sa etničkog stanovišta, jedna od najhomogenijih srpskih pokrajina". U samom gradu Prizrenu i okolini etnički odnos bitno se menja i srpsko stanovništvo izlaže najvećem pritisku tek u 19. veku. Tada su katoličke islamizovane Fande i Miriditi naselili posede manastira Sv. Marka i Sv. Petra Koriškog kod Prizrena, a potom proterali Srbe iz tih sela. Tako da tridesetih godina 19. veka u Metohiji je stanovništvo bilo izmešano i to osnovne etničke grupe Srba i Albanci, i da se Albanci javljaju kao većina samo u jednom delu ove oblasti, dok su " na ostaloj teritoriji pećkog, prizrenskog i prištinskog pašaluka masu stanovništva predstavljali Srbi; većih albanskih oaza van Metohije bilo je tada u Kačaniku, planinskom predelu Golaka, u Labu i Jugozapadnoj pogorini Kopaonika - mitrovačka šalja - u Gornjoj Toplici sa centrom u Kuršumliji, i u Pešteru.\nSudetski Nemac, Jozef Miler, u statistički-etnografskom pregledu dao nam je brojke o stanju u 1838. godini. On je dao podatke za Peć, Đakovicu i Prizren, ali su mu glavna statistička obeležja verska i jezička pripadnost. Njegovi podaci su: u Peći je od ukupnog stanovništva 92,09% Srba, ali od toga je 2108 kuća muslimanskih - srpskog maternjeg jezika, dakle islamizovanih, ali još ne i albanizovanih Srba, prema 102 hrišćanske srpske kuće tj. -95,4% prema 4,6. Albanaca katolika i muslimana zajedno, po Mileru, u Peći je svega 4,17%. Miler dodaje da je Peć pre pada Despotovine 1459. godine bila mnogo veća varoš, ali je potom broj stanovnika opao usled iseljavanja Srba: 1.459, 1.481, 1.690. i 1.740.\nAžurirano 04.12.2010. u 14:06, autor: osveta 1912\n« Pavle M. Dzeletović Ivanov - Poreklo Arbanasa (14-15)\nPavle M. Dzeletović Ivanov - Poreklo Arbanasa (18) »\nPrepiska o arbanaskim nasiljima u Staroj Srbiji od 1898. do 1899.\nPavle M. Dzeletović Ivanov - Poreklo Arbanasa (1-2)\nNajnoviji New York Times o albanskim zločinima na Kosmetu i u JNA (1987.)\nPrepiska o arbanaskim nasiljima u Staroj Srbiji od 1898. do 1899. (8)\nPrepiska o arbanaskim nasiljima u Staroj Srbiji od 1898. do 1899. (7)\nPrepiska o arbanaskim nasiljima u Staroj Srbiji od 1898. do 1899. (6)\nPrepiska o arbanaskim nasiljima u Staroj Srbiji od 1898. do 1899. (5)\n79693, al bundy, b@ćkø, Caucasian Eagle, Dr. Milorad Godjevac, MissLudica, NickFreak, obi_van, pero028, PIB, Podrimski, Revolucionarbgd, Vitez Reda Zmaja, Vojvoda Asomije, Игорь


Prvo iskušenje Kristijane Figueres | Mozaik | DW | 29.07.2010\nPrvo iskušenje Kristijane Figueres\nNaredne sedmice u Bonu će biti započeta nova runda razgovora stručnjaka o borbi protiv klimatskih promena. To je prvi susret, od kako je na funkciju sekretara za zaštitu klime imenovana Kristijana Figueres.\nKostarikanka je nova sekretarka za klimu pri UN\nZadatak pred kojim se Kristijana Figueres nalazi veliki je izazov za sve, pa tako i za zvaničnike 194 zemalja potpisnica Konvencije UN o klimi. Taj pritisak nakon neuspele konferencije u Kopenhagenu prethodni sekretar, Holanđanin De Boer, nije uspeo da izdrži. Uprkos tome, Figueres je sa puno optimizma preuzela funkciju: „Vrlo sam srećna i za mene je velika čast što ću raditi za UN, zajedno sa još 450 saradnika koji su veoma posvećeni svom poslu. Na povereni zadatak ne gledam kao na lični izazov, već više kao na lično zadovoljstvo.“\nFigueresova je imala svega četiri sedmice za pripremu susreta koji će naredne nedelje biti upriličen u Bonu. Radna grupa će nastaviti diskusiju o sudbini Konvencije UN o zaštiti klime. Bilo bi međutim poželjno da se ti razgovori ne završe samo na raspravi. Diplomate i stručnjaci bi trebalo da osmisle nacrt ili da barem iznesu smernice za buduću klimatsku politiku Ujedinjenih nacija, koja bi konačno mogla biti formulisana na Samitu u meksičkom gradu Kankunu. Ostalo je mnogo otvorenih pitanja.\n„Za mene je jedna od najvažnijih lekcija sa konferencije u Kopenhagenu to što se veliki broj učesnika osetio ignorisanim. Transparentnost i ravnopravno učešće u diskusiji su dva osnovna principa kojim UN teže. Bez njih one ne bi mogle da funkcionišu“, kaže nova sekretarka za zaštitu klime.\nKjoto protokol ugrožen\nProšlogodišnji veliki sastanak u Kopenhagenu je neslavno propao\nZato je za novoimenovanu sekretarku izuzetno važan povratak poverenja. Pa ipak, vremena je zaista malo. Jaz između onih koji teže naučnim saznanjima i onih kojih odlučuju o tome kakva će politike u kontroli emisije štetnih gasova biti vođena, naročito u industrijski razvijenim zemlja – sve je veći. Definisanje globalne klimatske politike ne sme isuviše dugo da potraje. Pod pritiskom je uostalom i radna grupa nadležna za sudbinu Kjoto protokola.\n„Vlade svih zemalja potpisnica moraju otvoreno i iskreno da razgovaraju o sudbini Kjoto protokola. Zato je i zatražena analiza eksperata Sekretarijata za zaštitu klime, u kojoj bi se pored ostalog sugerisali pravni okviri koji bi sprečili pauzu u primeni dva protokola“, objašnjava Figueres.\nAktuelnim Kjoto protokolom propisana je dozvoljena emisija štetnih gasova do kraja 2012. godine. Zato bi učesnici skupa u Bonu naredne sedmice morali što konkretnije da definišu smernice koje bi u decembru bile zamenjene političkom odlukom visokih zvaničnika. Ako se to ne dogodi UN planiraju još jednu rundu pregovora u Kini, u oktobru.\nAutori: Hele Jepesen / Jakov Leon\nKljučne reči klima\nTrajni link https://p.dw.com/p/OXGX


Prva "Parada ponosa" održana u Novom Sadu\nPrajd u Novom Sadu / Foto: Printscreen N1\nPrva “Parada ponosa” održana u Novom Sadu\nPrva novosadska “Parada ponosa”, pod sloganom “Izađimo zajedno”, održana je juče uz poruku da se svi njegovi učesnici nadaju da ovaj Prajd “nije poslednji, te da će i u budućnosti moći slobodno da šetaju svojim gradom”.\nPomoćnica gradonačelnika Novog Sada Ljiljana Koković rekla je da joj je drago što može da učesnike prvog Prajda pozdravi u ime Grada Novog Sada i gradonačelnika Miloša Vučevića. Okupljeni su uzviknuli “ua” na pomen imena gradonačelnika Vučevića, ali su govori nastavljeni. Koković je rekla da je LGBT populacija “najranjivija i izložena nasilju, govoru mržnje i diskriminaciji”, te da su njihova prava i problemi i dalje tabu tema u Srbiji. Prajd je bio završni događaj u okviru prve Novosadske nedelje ponosa koju su organizovali Grupa “Izađi” iz Novog Sada, u saradnji sa “Beograd prajdom” i uz podršku Grada Novog Sada i “Omladinske prestonice Evrope Novi Sad 2019” (OPENS). Predsednik OPENS-a Vukašin Grozdanović naveo je da je organizacija na čijem je čelu podržala organizovanje Prajda i Nedelje ponosa, jer su ljudska prava jedan od najvažnijih aspekata života mladih, pa je potrebno trajno obezbediti “mehanizme protiv nasilja i diskriminacije”. “Prajd je samo deo aktivnosti, mi sa Grupom ‘Izađi’ već dve godine sprovodimo te aktivnosti i smatram da je potrebna kontinuirana podrška, kako bismo pomogli mladima i omogućili im da budu ono što jesu”, rekao je Grozdanović. Cilj manifestacije i javnog skupa bio je ukazivanje na položaj LGBT populacije i ostvarivanje prava koja su zagarantovana Ustavom Srbije, a kako je naveo jedan od organizatora iz Grupe “Izađi” Filip Kocevski, njihova želja je da se sledeće godine ponovi, te da uključi i šetnju. Predstavnik Delegacije EU u Srbiji Ekmel Čizmeđiolu podelio je sa okupljenima reči iz pisma podrške visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini i iskazao podršku prvom Prajdu u Novom Sadu.\nTokom održavanja skupa grupa od desetak građana istakla je transparent “Nemoral i gej sramotu nikad više u javnom životu”. Oni su doneli ikone i krstove i ispred ulaza čitali Sveto pismo, a sa njima je bio i guslar. Gradski odbor Dveri ranije je najavio da će danas u Novom Sadu održati skup “Život je na našoj strani”, a u najavi tog događaja su napisali da “smatraju neprikladnim” to što organizacija OPENS, zajedno sa gradskim vlastima, “ne obeležava Svetski dan porodice, a istovremeno organizuje nedelju LGBT zajednice”.\nDronovi “Pinka” nisu smeli da lete na mitingu "Jedan od pet miliona"Han: Pregovore Beograda i Prištine vodi EU, SAD važne kao podrška


Nebojsa Krstic / 27.12.2014. u 14:59\nOvih je dana predsednik Nikolić u nekoliko navrata obznanio da intenzivno radi na svojoj novoj platformi za rešavanje kosovskog problema i da taj tekst predstavlja njegov predlog "konačnog rešenja". Po tvrdnji predsednika, mi se nalazimo na ivici i "svako naše sledeće popuštanje moglo bi da znači da smo se prećutno sa mnogo čime saglasili". On nagoveštava i da će o svom predlogu prvo razgovarati s premijerom i Vladom.


Jaguar najavio proizvodnju električnih automobila u Velikoj Britaniji - BIGportal.ba\nJuli 5, 2019 Juli 5, 2019 0113\nNnajveći britanski proizvođač automobila Jaguar Land Rover uložiće više miliona funti u pokretanje proizvodnje električnih automobila na domaćem tržištu\nKako prenosi Tanjug, najveći britanski proizvođač automobila Jaguar Land Rover uložiće više miliona funti u pokretanje proizvodnje električnih automobila na domaćem tržištu, što bi, ocenjuje Rojters, mogao biti ključni podsticaj za taj sektor koji je pogođen padom prodaje dizel vozila i neizvesnošću oko Bregzita.\nJaguar Land Rover (JLR), koji je prošle godine proizveo 30 odsto od ukupno 1,5 miliona automobila proizvedenih u Britaniji, pokrenuće proizvodnju električnih vozila u svojoj fabrici u Kasl Bromviču, u Birmingemu, prenosi agencija Rojters. Fabrika će najpre početi sa proizvodnjom električne verzije luksuznog modela „jaguar XJ“.\n„Budućnost mobilnosti je električna, a mi smo, kao vizionarska britanska kompanija, posvećeni tome da napravimo našu novu generaciju vozila sa nultom emisijom gasova u Velikoj Britaniji“, rekao je izvršni direktor kompanije Ralf Špet.\nJLR je, takođe, već dugo upozoravao na opasnosti od Bregzita bez dogovora, ukazujući na potrebu očuvanja nesmetane trgovine sa Evropskom unijom. Najnovija najava ulaganja dolazi nakon nekoliko burnih meseci za Jaguar koji je u januaru najavio ukidanje oko 4.500 radnih mesta i zabeležio gubitak od 3,66 milijardi funti (4,5 milijardi dolara) u 2018/19. godini.\nProdaja General Motorsa u Kini pala u drugom kvartalu za 12,2 odsto


Energetski dani Zenica 2015. obiljezeni u vrtiću ”Dunja”\nOvogodišnji, treći po redu, Energetski dani Zenica 2015. su posvećeni našim najmladjim sugrađanima. Jučer su djeca vrtića ”Poletarac” i ”Dunja” imala priliku da nauče nešto o ekologiji i štednji energije. Tim povodom na poklon su dobila bojanku “Sačuvajmo planetu Zemlju” uz koju će imati priliku da nauče neke činjenice o energiji.\nI ove godine podršku nam je pružilo njemačko društvo za međunarodnu saradnju GIZ.\nOrganizatori E-dana su Grad Zenica i Zenička razvojna agencija ZEDA.\nDjeca pomenutih vrtića Ustanove ovaj događaj uveličala su prigodnim progamom, kojeg su pripremila sa svojim odgajateljicama, a posebno oduševljenje najmlađih izazvali su njihovi omiljeni likovi iz crtića ”Maša i medvjed”.\nKolektiv JU Predškolski odgoj i obrazovanje Zenica, zahvaljuje se svim naprijed pomenutim sudionicima, koji i na ovaj način potvrđuju da je svijest o potrebi očuvanja okoline i energije potrebno razvijati kod djece već u predškolskom uzrastu, kako bi ista mogla uživati i odrastati u lijepom, čistom, toplom i sretnom okruženju.


BORIS TADIĆ: O TUŽBAMA ZA GENOCID HRVATSKA I SRBIJA DUGO NEĆE IMATI ISTI STAV\nod Admin taj Pon 23 Mar 2009 - 1:51\nPredsednik Srbije Boris Tadić je, za razliku od premijera Mirka Cvetkovića, posle razgovora sa hrvatskim premijerom Ivom Sanaderom otvoreno poručio da "između dve zemlje postoje problemi u vezi sa kojima Srbija i Hrvatska verovatno dugo neće imati zajednički stav", što uključuje i pitanje obostranih tužbi za genocid pred Međunarodnim sudom pravde.\nTadić je ponovio da među te probleme za koje se ne vidi rešenje u skorijoj budućnosti spada i hrvatsko priznanja Kosova i Metohije, "koje je, kao i svako priznanje Kosova, veoma teško za Srbiju, a pogotovo ako dolazi iz regiona", ali je istakao da Srbija više neće voditi ratove i da želi da bude garant mira u regionu.\n- Srbija će nastaviti da brani svoj integritet demokratskim i pravnim sredstvima. Kao što vidimo, i Hrvatska vodi računa o očuvanju vlastitog integriteta, kao i sve zemlje članice Evropske unije - rekao je predsednik Srbije.\n"Srbija je oslonac EU"\nPremijer Hrvatske pokušao je da uporedi srpsko-hrvatske odnose sa odnosima Francuske i Nemačke, država koje su do Drugog svetskog rata bile u stalnom sukobu, da bi danas njihovo partnerstvo bilo oslonac Evropske unije. Međutim, umorni Sanader napravio je lapsus:\n- Evropska unija se temelji na dubokom partnerstvu Francuske i Srbije. Dve zemlje i dva naroda koja su vekovima ratovala, a koja su sada okosnica EU... - rekao je Sanader.\nKada je primetio da su se svi prisutni nasmejali njegovoj izjavi, pitao je šta je to zapravo rekao.\n- Dobro si rekao - odgovorio je u šali Boris Tadić.\nBoris Tadić i Ivo Sanader u razgovoru su se dotakli i položaja nacionalnih manjina u svojim državama. Predsednik Srbije izneo je da se u Srbiji "sa velikom zebnjom posmatraju izjave koje dovode u pitanje živote naših sunarodnika u Hrvatskoj", a potom je istakao da Ivo Sanader i on imaju apsolutnu saglasnost kada su u pitanju bezbednosti i položaj pripadnika nacionalnih manjina u obe države.\nPredsednik Srbije je istakao da bi naše dve države pre svega trebalo da se približe u borbi protiv ekonomske krize i da postoji mnogi zajednički interesi koje u narednom periodu treba do kraja definisati.\n- Unapređenje srpsko-hrvatskih odnosa nije samo interes Srbije i Hrvatske, nego i Evropske unije i čitavog regiona, a zajednički je interes da se Srbija i Hrvatska zajedno nađu u EU - istakao je Tadić.\nIvo Sanader, kome se i na licu videlo da je umoran nakon što je ceo dan obilazio srpske zvaničnike, istakao je da je susret sa predsednikom Tadićem "kruna njegove posete Beogradu", a potom je uglavnom ponovio stavove izrečene nakon sastanka sa premijerom Cvetkovićem.\nKao ni posle razgovora Sanadera i Cvetkovića, ni nakon ovog susreta novinarima nije bilo dozvoljeno da postavljaju pitanja, što je posebno razljutilo hrvatske novinare. Ivo Sanader je samo u prolazu rekao predstavnicima sedme sile da je - takav dogovor. U protokolu predsednika republike objasnili su da nema postavljanja pitanja zato što se ne radi o državnicima istog ranga?!


Stamatović: Vučić da se povuče s čela SNS-a i time pomogne dijalogu vlasti i opozicije\nPredsednik Zdrave Srbije Milan Stamatović ocenio je danas da jedino predsednik države Aleksandar Vučić može da bude objektivan posrednik u dijalogu vlasti i opozicije o izbornim uslovima i da je zbog toga važno da se makar privremeno povuče sa svoje stranačke funkcije.\n“Povlačenjem sa mesta lidera stranke, predsednik Republike učinio bi prvi korak u ime vladajuće koalicije, što bi bio pozitivan signal da je moguć medjustranački dogovor, sve sa ciljem da se obezbede ravnopravni izborni uslovi”, rekao je Stamatović.\nKao ravnopravne izborne uslove Stamatović je u pisanoj izjavi definisao razdvajanje termina održavanja različitih nivoa izbora, otvaranje najuticajnijih medija i pokrivanje svih biračkih mesta video-nadzorom.\nPrema njegovim rečima, Vučić bi time popravio i svoj pregovarački položaj u Briselu jer bi ga u budućim neravnopravnim razgovorima o Kosovu i Metohiji sa predstavnicima Prištine i Evropske unije iskreno podržao i najveći deo srpske opozicije.\nKako je ocenio, ako je Vučić spreman da posreduje u dijalogu vlasti i dela opozicije koji ne pristaje da se u unutrašnja pitanja Srbije mešaju stranci, onda bi mogao i da se povuče sa mesta predsednika SNS-a i tako u neutralnom svojstvu i s punim autoritetom, doprinese postizanju dogovora vladajuće koalicije i opozicicionih stranaka.\nPo njegovoj oceni, tim znakom Vučićeve “dobre volje” spustile bi se tenzije i uspostavilo veće poverenje izmedju svih političkih aktera u zemlji.


Tokom vikenda, 19. i 20. maja, u Beogradu će se održati manifestacija Dani Herceg Novog u okviru koje će biti organizovan defile mažoretkinja Knez Mihailovom ulicom i potpisivanje Protokola o saradnji Turističke organizacije Beograda i Turističke organizacije Herceg Novog.\nProgram počinje u subotu, 19. maja, u 12 časova, potpisivanjem Protokola o saradnji TOB i TO HN koje će biti organizovano u prostorijama turističkog info centra u Knez Mihailovoj ulici broj 56. Protokol je nastavak tradicionalno dobre saradnje u zajedničkoj promociji dva grada u oblasti turizma.\nSa istog mesta, po potpisivanju Protokola, ispred zgrade Biblioteke grada Beograda krenuće defile hercegnovskih mažoretkinja Knez Mihailovom ulicom. U večernjim časovima, od 19 časova planiran je muzički nastup Castel Nuova u Skadarliji, na terasi kuće Đure Jakšića i izvođenje hercegnovske gradske muzike i klape.\nDani Herceg Novog će se nastaviti i u nedelju, 20. maja gostovanjem mažoretkinja i direktora TO HN na RTS-ovoj „Šarenici“ ispred Skupštine grada Beograda u 09 časova i defileom ispred Beton Hale sa početkom u 12 časova.\n« Dekanu Akademije umetnosti uručeno priznanje Zlatna značka\nBojana Vunturišević 19. maja predstavlja „Daljine“ u DOB-u »


UN: Srbija nije pretrpjela tako nagli pad BDP-a i zaposlenosti kao druge zemlje - Index.hr\nUN: Srbija nije pretrpjela tako nagli pad BDP-a i zaposlenosti kao druge zemlje\nVLADA Srbije pružila je dobar i pravovremen odgovor na prvi udar koronavirusa, ocijenio je ured Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) u novom socio-ekonomskom izvješću u Srbiji, sugerirajući neophodne promjene u sustavu potraje li koronakriza.\nUNDP: Vlada Srbije je pravovremeno i efikasno odgovorila na prvi val covida-19\nTa organizacija UN-a sugerirala je vlastima u Srbiji kako su trebale iskoristiti krizu izazvanu koronavirusom kao "priliku za izgradnju boljih temelja za budućnost, bržu transformaciju gospodarstva po ekološkim načelima i kontinuiranu izgradnju povjerenja između institucija i građana, temeljenog na zajedničkoj odgovornosti".\nU izvješću se navodi da je vlada Srbije "pravovremeno i efikasno odgovorila na prvi val" covida-19, reagirajući na zdravstvenu krizu i neposredni utjecaj pandemije na državno gospodarstvo, te da je država poduprla gospodarstvo "paketom brzih fiskalnih poticaja".\nGospodarstvo je u tim uvjetima pokazalo "kratkoročnu otpornost" zahvaljujući kojoj se uspjelo oporaviti od prvobitnog šoka, navodi se u izvješću ureda UNDP-a.\nUNDP: Srbija nije pretrpjela tako nagli pad BDP-a, zaposlenosti i zarada kao druge slične zemlje u Europi\n#srbija #UNDP #koronavirus


Bikini No Cerisier - Marka / Designer Lua Morena\n> Zenski kupaći kostimi > Dvodelni kupaći kostimi > Balconette bikini > NO CERISIER\nMix & Match NO CERISIER Lua Morena. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nLua Morena TOP NO CERISIER 44.90 Euro\nLua Morena BOTTOM NO CERISIER 38.90 Euro\nLua Morena BOTTOM ZIPPER CERISIER 33.90 Euro\nLua Morena BOTTOM CORTINAO CERISIER 39.90 Euro\nLua Morena TOP CORTINAO CERISIER 48.90 Euro\nLua Morena TOP RIPPLE CERISIER 39.90 Euro\nLua Morena BOTTOM SUSTENTACAO CERISIER 43.90 Euro\nLua Morena TOP METAL CERISIER 58.90 Euro\nPodaci o proizvodu NO CERISIER Lua Morena\n• Pomešajte i podudarite ovu stavku sa: Top metal cerisier, Bottom metal cerisier, Bottom cortininha cerisie\n• BBS identifikacioni broj: 134158\n• Referenca dobavljača: 109-04\nPreporuka veličine i podudaranja za: Bikini Lua Morena No Cerisier\nDostupne veličine: Gornji deo (Top): M / Donji deo (Bottom): S, M, L, XL\nUputstva za negu za: Lua Morena No Cerisier\nLua Morena RIPPLE ELEGANCE 63.80 Euro\nLua Morena TQC TRESSE VINTAGE 84.80 Euro\nLua Morena TURB ELEGANCE 70.80 Euro\nLua Morena NO CERISIER 83.80 Euro


Advokati -izvisili- za podsticaje koje je razgrabio SNSD | Infomedia Balkan\nHronika | 21.Oct.2020 - 13:29 h\nAdvokati -izvisili- za podsticaje koje je razgrabio SNSD\nBrojni advokati u Srpskoj su ove godine imali potrebu da, uz podršku Zavoda za zapošljavanje, na godinu dana zaposle buduće kolege i omoguće im obavljanje pripravničkog staža. Međutim, njihovi zahtjevi su uglavnom odbijeni, jer je novac za zapošljavanje raspoređen načelnicima opština u kojima stoluje SNSD. Naime, od 30 advokata i dvije advokatske kancelarije u RS koje su za sredstva aplicirali na osnovu javnog poziva, samo četvorici advokata se „posrećilo“, jer i njih povezuju sa vladajućim političkim strankama. Na novac mogu da računaju advokat Blagiša Lukić iz Bijeljine, Šutanović Neđo iz Istočnog Sarajeva, te Boško Diljević i Milan Petković iz Banjaluke.\nZavod će za pripravnike koje ova četvorica budu zaposlila isplatiti minimalnu platu od 550 maraka za 12 mjeseci.\nU Advokatskoj komori Republike Srpske su ostali prilično začuđeni i zbunjeni ovom odlukom Zavoda, od kojih traže da im se objasni u čemu je problem. “Molimo da dostavite informaciju o razlozima za donošenje takve odluke odnosno zašto ostalim advokatima i advokatskim kancelarijama nisu odobrena sredstva”, stoji u dopisu koji je Komora nedavno uputila Zavodu.\nDok nekada uticajna struka čeka odgovore od nadležnih gdje su milioni maraka obećani kao podrška za visoko obrazovane ljude, među kojima su i oni koji u budućnosti treba da štite pravdu i zakon, portal CAPITAL ih podsjeća kako se novac poreskih obveznika u Srpskoj dijeli po ovom pitanju. Naime, kako smo pisali početkom septembra, Zavod za zapošljavanje Republike Srpske je velikodušno pomogao načelnike opština iz SNSD-a koji su nekoliko mjeseci prije izbora krenuli u masovno zapošljavanje mladih bez radnog iskustva.\nTako je na primjer opštini Rogatica u kojoj stoluje SNSD-ov Milorad Jagodić odobreno zapošljavanje čak 26 pripravnika sa visokom stručnom spremom, što je petina od ukupno zaposlenih u opštinskoj administraciji.\nZa razliku od opština i gradova, gdje je stranka Milorada Dodika izdominirala, i gdje su njegovi načelnici i gradonačelnici dobili gotovo sav novac od podsticaja, kod ustanova i javnih preduzeća nešto para je ostalo i za koalicione partnere. Najbolje je prošla Ujedinjena Srpska Nenada Stevandića. Zavod je ustanovama i javnim preduzećima na čijem su čelu kadrovi ove partije dao novčane podsticaje da na određeno vrijeme zaposle oko 50 osoba.\nMeđunarodni faktor u BiH reaguje: Hakerski napadi predstavljaju opasnost po slobodu medija


Kija o "ludilu" na Sajmu: Ja moje dete ne bih pustila! | Mondo Portal\nKija o "ludilu" na Sajmu: Ja moje dete ne bih pustila! 44 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde i tračevi 26.10.2018. / 14:20\nAutor mondo.rs 26.10.2018. / 14:20\nRijaliti zvezda, pevačica i sada književnica, izazvala je pravu pomamu na ovogodišnjem Sajmu knjiga, a devojčice su bile prve u redu za njenu autobiografiju...\nKijin prvenac "Moj potpis" predstavljen je na ovogodišnjem Sajmu knjiga i to baš tokom "Školskog dana", kada su većina posetilaca srednjoškolci. Red njenih obožavalaca bio je formiran i pre samog podneva, kada je druženje sa autorkom bilo zakazano.\nMeđutim, ona je za MONDO istakla da njena knjiga nije namenjena njima...\n"Nije za decu, po meni, iskreno i ja bih svoje dete sklonila sa strane. Iako tu nema nekih ne znam kakvih reči, ružnih", rekla je ona i istakla šta misli o tome što deca "odlepe" kada je vide.\n"Deca dođu i vrište, 'jao Kija, Kija', a ja uvek govorim da je moje dete i ja bih ga...Smirite se! Lepo je da priđeš, da se upoznaš, ali nema potrebe za takvim uzbuđenjem. Ja sam obična devojka."\nProslavila se u rijalitiju, pa onda u muzičkim vodama, a sada i u književnosti, ali Kija ističe da se od svega toga najviše oseća kao pevačica. Iako je ovo njen prvi "izlet" u pisanje, ona insistira da je knjigu napisala sama.\n"Potpuno sam sama. Naravno to prolazi lekturu, kao i svaka knjiga, ali naravno lektor ne može da menja ni suštinu, ni ono što sam želela da napišem", istakla je ona i dodala:\n"Većina ima predrasude prema ljudima koji dolaze iz rijalitija. Tu sam ja da, kako vreme odmiče, da pokušam da razbijem te predrasude."\nPogledajte šta je još Kija imala da kaže na Sajmu:\nrijaliti Kija Kockar knjiga sajam knjiga zadruga\n27.10.2018. / 08:07\n27.10.2018. / 15:28\n@Paja SNS "Nežališ" i "ne sposobna" - vratite diplomu, gdine.\n27.10.2018. / 21:33\n@Paja SNS @T. A "obrazovna"? ;)


Zaraženi forumaši protiv korone - Page 366 - Covid-19 Coronavirus - Parapsihopatologija™\nPage 366 of 457\nmene danas dva puta pitali kom dz-u pripadam\na pripadao si tom gde si došao ?\nima u bg hronici, od pre dva dana, može se premotati gde nadležni kažu da može bilo gde\nmada, sa ovim našim idiotima se nikada ne zna\nEdited January 6 by renne\nHajde da podelim još jednom iskustvo iz septembra, valjda.\nOtišao u DZ kojem ne pripadam. Lekarka na prijemu pacijenata mi je rekla da može da me pregleda i da mogu da odem na test, ali da ne može da otvori bolovanje, već to mora da se radi u matičnom DZ. E sad, da li se nešto u međuvremenu promenilo što se bolovanja tiče - ne znam.\nEdited January 6 by Malkmus\ndrž se momče, muva, međed i to\nmalo i stomak muci\nstigao u Srbiju pre neki dan jbt... sutra na test...\nInače ako se radi PCR automatski se ubaci u sertifikat. U drugim vestima, većina simptoma mi je već prošla. Ostao je samo kašalj tako da je verovatno omikron. U međuvremenu je još brdo prijatelja sa blagim ili bez simptoma otišlo na test i većinom pozitivni tako da je dosta podmukao ali bar za sada ne deluje toliko ozbiljno kao prethodnici.\nDrz te se, nisam svraćala par nexelja, nadam se da nije bilo dramaticnih stanja\nJel ima neko s ppp da nije nikad bio zarazen?\nJa danas T 37, ne znam jel omikron, ako nije sad biće vrv tokom sledećeg meseca s obzirom na brzinu širenja\nJa nisam nikad bio zaražen, sad čekam vidjeti jesam li pokupio neželjeni suvenir iz New Yorka ili s aviona. Tri dana prošlo od povratka, još ništa\nEdited January 6 by Roger Sanchez\nJa , za sada odolevam realno , sama se pitam kako. Bila sam u kontaktu sa ljudima koji bi posle par dana javili da su bolesni, prošle godine, po 2, 3 sata u prevozu stalno. Ove jeseni i zime 4 puta na velikim porodičnim sahranama gde nije moguće ne pozdraviti se i ne zagrliti sa najbliskijom familijom i gde sam bila puno i bez maske. U ostalim situacijma sam sa maskom stalno , ako je to neko merilo , za sad me spasava\njos uvek nista, imam posao i honorarni posao koji podrazumevaju konstantne kontakte sa bas, bas mnogo ljudi, od kojih je ne znam koliko bilo potvrdjeno pozitivno. imala dva puta neke druge viruse koji su imali i svi oko mene, tako da je razlog ili vakcina ili sam imala neku verziju koju nisam registrovala. sad cemo videti, nisam narocito uverena da se ovo moze izbeci.\nJa nisam zaražen, osim ako na početku pandemije onih nedelju dana ekstremne slabosti nije bila korona.\nSad mislim da su šanse da je izbegnem veoma male i čekam je u neobičnom miru, kao neminovnost.\nOrganizovao sam logistiku (imam uslove) da zaštitim koga mogu. Nabavio zalihe za starije i tako te stvari. Sad je vreme da se zaštite makar penzioneri, a imunokompromitovanim zaposlenima bi mogao neko da izađe u susret, međutim svet je još više otišao k vragu i nije mi svejedno kad tome prisustvujem..\nni ja nisam nikad bio zaražen, a nadam se i da neću.\nNI ja nikad nisam bio zaražen, nadam se da neću...\npridružujem se spisku, nikad bolovala, takođe se nadam da neću\ndružim se uglavnom sa ovakvima kao što sam i ja, dakle ljudima bez mnogo svakodnevnih kontakata,mada ima tu i izuzetaka, ali za sada, odolevam


[ Pregleda: 34498 | Odgovora: 72 ] > FB > Twit\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 10.04.2007. u 22:53 - pre 153 meseci\nNemoj da se vredjas, nema potrebe, posto je tzv uvredljiva rec, ogranicena sa izrazom "po meni". Ja smatram da ne spada u "manje vazne", vec malo prelazi tu granicu. Dajes sebi "argument" kupovine, koji je vec jako bled, a uskoro ce i nestati, ako uopste postoji..\nBolje ustanovi razloge prodaje, ako je odrzavanje lose, i pristize vreme za vece investicije, veruj mi, nikada neces pomisliti da prodas auto, koji si pazario za 5000 i ulozio jedno 2500, pa posle dve godine ti "ponude" 3000, ako bude srece. To je nivo "troskova" od preko 150€ mesecno, bez goriva, za iole ispravan auto.\nA uz sve vece povoljnosti kupovine novih kola, a filozofija "novo je novo" je jos i najjaca, gde se trziste menja, polako, ali se menja, svakih sest meseci, takodje ne verujem da ces moci da "dobijes" 4000€ za dve godine.\nUz puno srece, koju ti od srca zelim, da ne cuknes auto, sto se meni dogodilo, pa iako je punoletan, popravka je prebacila 500€...\nMalo predaleko gledas u buducnost, a ona se vec odvija kako kod nas, tako i u okruzenju..pogledaj malo cene tog auta u okolini, daleko od zestoke evrope gde i uz manju cenu idu velike pogodnosti...\nP.S.za Mitsubishija gresis, jako, nisi u toku. Da ti bas ne skupljam papirice koje mi ostavljaju ispod brisaca, ne znam ni za jednog koji se prodavao dve nedelje. Cak je i meni izmakao jedan, samo zbog opustenog razgovora. Malo su se ljudi "upoznali", cena im nije naduvana, a za klasu su bolji od golfa ili opela. A koliko znam, vise ih se proda mimo oglasa i van pijace, nema potrebe za piskaranjem.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 10.04.2007. u 23:02 - pre 153 meseci\nSverceru obicni , znamo da ces da nas deres, ali ako mu nesto gadno fali...spavaces na nekom auto placu u Italiji ...\nNaravno da je nezgodan "sport", zato se i ne bavim sa istim, bas bi moralo da se svasta dogodi, da se pojavi ujka iz Svice za kojeg nisam znao 100god, pa da "krenem" da uvezem jedan auto.\nMada su neki napravili porodicni biznis, ali je specificno mukotrpan, a kradja moze da te zavije u crno...\nZato su i "borbe", kupaca i trgovaca, nakon duzeg bavljenja posteni uvozom, napornim, naleti neki sluzbeni, polakomi se covek, uveze ga, napravi visestruku zaradu nego na normalnom, pa se akcija osladi..\nNa "nama" kupcima" je da se izmigoljimo iz takvog pazara..\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 00:13 - pre 153 meseci\njezdavj: Moram da komentarišem vladda . Vrlo je bahato reći da je glup razlog za kupovinu taj što se auto lako prodaje.\nNecemo pricati takvim tonom, svako ima svoje razloge, vladd i lancia88 su potpuno u pravu kada kazu da im nije bitna dalja prodaja, a ja se recimo slazem sa tobom da je bitna, jer automobile menjam na 2 max. 3 godine, ali ne zato sto ih pohabam vec zato sto mi dosade, pa i gledam da uvek kupim nesto drugo i mladje i bolje od prethodnog, a nemam ni zelju da ga vozim do kraja...\n(@Vladd tebi zabranjujem da komentarises ovaj deo! )\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 00:27 - pre 153 meseci\nnjinsa: HOCES STILA SA 5 VRATA??????To je toliko ruzno da su ga u italiji pravili u ogranicenoj seriji!! )) ali videcemo,to je auto da se doveze po narudzbi jer to da ce neko od svercera da se usudi kupiti, sumnjam !\nOpet isto...mozda je i meni lepsi model sa troja vrata, ali sta bih radio sa njim, gde sa zenom i decom?\nDa imam 25 godina i devojku svakako bih uzeo taj "pucacki" model...\nA to da sverceri nece da ih kupuju zbog lose prodaje me samo nasmejalo, ja mesecima pokusavam da nadjem model sa 5 vrata, pa makar i benzinac ali su ili prodati ili jako skupi, znam nekoliko vlasnika auto placeva koji me zovu telefonom kada stignu modeli sa 5 vrata, ali ako ne odem isti dan da pogledam to obicno "ode"... Stilo se nije dobro prodavao kao novo vozilo, ali koliko ja vidim, kao polovno je postalo pravi hit, narocito JTD model u svim kombinacijama karoserije...\nU ostalom svaki model golf klase sa 5 vrata i dizel motorom je izuzetno trazen na domacem trzistu, recimo tvoju omiljenu astru G sa dizel motorom i 5 vrata, novijeg godista je gotovo nemoguce naci da neko prodaje (isto kao i stila), ako i naletis na nekog to su neke bele, ili karavani\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 11:58 - pre 153 meseci\nMeni je vazno, da auto koji imam, pruzi konfor i "upotrebnu" vrednost. Da li ce se prodati dobro ili lose, bas me briga, mozda se i ne proda, mozda ga poklonim.\nDugo sam u saobracaju, dozivljavao sam svasta, i vazne su mi neke druge stvari. Konfor i pouzdanost, ali realnog auta koji vozim, ne mislim firme ili brenda generalno.\nPri tome gledam da ne preplacujem ono sto hocu, moze malo vise, da se ne gubi vreme, ali ne puno vise.\nSada su se mozda ostvarili uslovi, da se "proba" malo vise vozila, raznih, ali nemam takav priliv novca, kao ni vecina, da bih mogao bas na par godina da uzimam auto, da mu zamenim sve sumnjivo(ne sto je bas crklo), bio bih prava ovcica za prodavce delova.\nS druge strane, znam da moj lancer kosta od 600-1500 evra, napolju, spada u ove skuplje, da mu je "realna" cena 2000-2200€, da po oglasima "traze" 2500-2800 evra, valjda zbog cenkanja...\nUglavnom znam, da bih ga prodao za 1600-2000 evra, nekom poznaniku, prijatelju i jeftinije, i da ne bi "proveo" ni jedan dan "u oglasima" sa tom cenom...a i bio bih mirne savesti, a i novi vlasnik ne bi bio nezadovoljan.\nAli mora mucenik jos da "radi", bar ovu godinu i veci deo sledece, i ne zelim da ga prodajem u rangu cene G2.. , iz inata...bar dok ne "naleti" neki Stilo..\nA mozda nisam ni trebao da se javljam u tredu o Opelu, ja ta vozila ne razmatram u srednjoj klasi, generalno. Od Fordova, jedino Mustang, od Opela jedino GT, ostale "limuzine" ili neke kutijice, po meni, preskupe a ne nesto bolje, u nekim elementima i losije od drugih. A u srednjoj "zoni" je najveci izbor, drugi se polomise da, cenama i kvalitetom, opremom, privuku kupce, kod nemaca imam osecaj, da samo cenom "podizu" klasu vozila, nicim ostalim toliko "opravdano". A ja nemam pare da podmazujem bahate nemce...neka malo rade na pojeftinjenju, ne samo da "izvoze" fabrike u istocni blok..\nP.S. Bas nisam rodjen za trgovca...\n[Ovu poruku je menjao vladd dana 11.04.2007. u 13:10 GMT+1]\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 15:05 - pre 153 meseci\nHmm, nikad necu razumeti ove dve kategorije ljudi :)\n1. One koji hvale golfa II, ocarani su njime i dizu ga u nebesa.\n2. One koji pljuju golfa II, a ocarani su i dizu u nebesa neke iste kante od 20tak godina, samo druge marke (?!)\nElem, sto se tice vectre, pazari to odmah, pa i ako joj nesto fali mozes je prodati odma za 5300 minimum, pozdrav\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 15:25 - pre 153 meseci\nMa resio sam da je pazarim,samo da sacekam da se Bane smiluje da je proda. Poslacu i sliku brzo da je vidite. Rizikovacu da mi nesto od vitalnih delova crkne,ali ako izdrzi sledecih 40000 bez takvih komplikacija,racunam da sam dobro prosao. Slazem se s komentarom za G2.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 22:10 - pre 153 meseci\nbakara ,rekoh ti da je to ogranicena serija sa 5 vrata!! :)))\nastri ima koliko hoces tu mozes i boju tapacirunga da biras!!! a bela je najpopularnija boja na svetu,jer je polovina svetskih vozila bele boje!:)neces karavana,a imas zenu i decu???:))\nsto se tice toga da je hit,hit je za majstore,bar je to moje iskustvo!imam trenutno benzinca koji mi je celu uzbunu napravio za jednu sijalicu i detekciju kvara plocice diska. inace da bi zamenio plocice ima specijalan alat!?\nja i dalje ostajem pri stavu da stila 5v se ne bih usudio dovesti !\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 11.04.2007. u 22:28 - pre 153 meseci\nDobro, dobro predajem se...ajde sada da se vratimo temi:\nOpel Vectra 2.0 dti karavan\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 00:42 - pre 153 meseci\nAko auto izdrzi 40000 bez problema, ee onda vodis sve na pivo, ne moze to tako povoljno ..\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 11:50 - pre 153 meseci\nE pa,izem ti ja taj auto ako ne bude izdržao! Ja sam u oktobru 2005 kupio BX-a 1,7d i presao 37000 od tada sa njim,jedino sto sam promenio van redovnog odrzavanja je tzv peta bomba,a ostalo,veliki servis,plocice,filteri..A auto je 1991 godiste i imao je 289 000 kad sam ga uzeo. Inace,mozemo na pivo i bez tako velikog povoda,ja bih rado ako ima zainteresovanih.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 11:53 - pre 153 meseci\nZaboravih,juče sam jurio po Ustaničkoj jednu Vectru limuzinu 2,2 dti,imala je papirče na sebi da se prodaje: 2001,ful oprema,i koža čak,čovek traži 9500e !!? Tako da,čini mi se da ova još bolje zvuči za 5,ha?\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 14:59 - pre 153 meseci\nMa taj previse trazi. Jos 1000e pa moze da se uzme Vectra C sa tim motorom, a to je ipak mnogo bolji auto.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 17:22 - pre 153 meseci\nPrevise, ali za ljubitelje opela prava cena. Mozda ima i neke pogodnosti, odrzavan, nije raubovan. Mada svi traze para po zelji.\nPivo moze, ali najbolje sa povodom.\nA te sprave iz '90. ja ne bih tako olako poredio sa ovom novom "komercijalom", tada su neki brendovi "procvetali", a neki usahnuli. Sada ti vidi gde je tu "Opel" , VW...\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 12.04.2007. u 17:37 - pre 153 meseci\nstrasno, ja imam mnogo vise novaca u svom voznom parku ali ne verujem da bih danas stavio 9500 eura u jedan automobil, smatram to propalom investicijom.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 13.04.2007. u 00:15 - pre 153 meseci\npropala investicija?A ako ga mozes prodati za 10000e !!:))))))))))))\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 13.04.2007. u 01:24 - pre 153 meseci\nPa jedino za taj "sport" vredi. Ostalo, tehnika, stil, oprema, nema veze.\nZa te pare, ako bih se odrekao lancijine filozofije, uzeo bih C5, 2003, skoro je uzet jedan, iz Slovenije, sa 130kkm, izaslo 9000 na BG tablice..\nA posebno "pitanje" kesiranja 10k€, tu bi pre bilo razmisljanja o lastisu, kreditu...davanje tolikog kesa, pa za opela, jezdavj je bar na pola te sume...mislim da bih uzeo dva neka vozila, ili masan kredit...sa ucescem bar 40%, da smanjim "dranje", pa nesto novo a besno.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 13.04.2007. u 08:20 - pre 153 meseci\nAutomobil je generalno katastrofalna investicija osim ako nisi taksista ili slicno, pa sa njim zaradjujes novac. sam po sebi, samo gubi na vrednosti a jos imas i troskove odrzavanja itd. a najvise se gubi na potpuno novim automobilima, ali i na onim starim par godina. pa jos ako kupis nov auto na lizing/kredit tu za par godina jako puno para puknes. gledam ove ljude sto kupuju nove logane, grande punto, getz i slicno od oko 10 000 evra. dok otplate kredit/lizing izadje ih barem 12 000, a za recimo 4-5 godina pasce mu cena na pola ili cak na 40%. znaci za 4-5 godina izgube 5000 evra i plus na lizingu za 5-6 godina 2000. znaci na tom autu puknu celih 7000 evra. pa ja bih radije uzeo te pare i renovirao kucu/stan, ulozio u neki posao ili sa zenom otisao na put oko svet, ali svakako ne prokockao na vrednosti automobila na tako glup nacin a tek oni koji kupuju na kredit nove automobile od 20+ k evra koliko tek oni izgube. ili ako auto ne prodaju posle 3-4-5 godina nego ga drze duze kod sebe. naravno gubi se i na automobilu starom par godina ali ipak manje.\nubedljivo je najisplativije kupiti auto od 10-ak i vise godina u odlicnom stanju koji nije previse presao. mozes ga voziti par godina i maltene ne izgubiti nista ili jako malo. samo je problem tako nesto naci. ja sam to uspeo, nasao sam omegu staru 10-ak godina u savrsenom stanju, koja je bila sluzbeni auto i nije skrtareno na odrzavanju, a vozio je samo moj poznanik koji u toj firmi radi kao vozac i koji je stvarno pazljiv i ne "aka" automobile, cak ni sluzbene. prvo se njom kad je kupljena nova vozio direktor i naravno da je morala maksimalno da se pazi, licka itd. posle kako su dosli novi modeli generalni direktor je presao u audija a moj poznanik je omegom vozio nekog direktora maloprodaje... ali opet je auto mazen/pazen...\ntako da se slazem sa Lanciom da je propala investicija dati za auto 9000 evra. bolje kupi taj za 5000, mada bih se ja tvom mestu pre odlucio za opela benzinca kakvog i sam vozim. kad kupis opela dizela to moze da znaci da te ubrzo cekaju tantalove muke i skupe popravke. a benzinci, narocito vece zapremine, jednom recju perfektni i nema sta da se pokvari pa da mnogo kosta. a kod dizela, protokomer, pumpa, turbina, pa ako remontujes pa ti ne urade remont dobro, pa opet muke... upravo je kroz to prosao moj komsija, a malo ranije techa. i tu padaju u vodu price o ekonomicnosti dizela. uostalom povoljnija je voznja na plin, a i pale su cene sekvencijalnih plinskih uredjaja.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 13.04.2007. u 09:15 - pre 153 meseci\nDosada smo imali dilemu nov ili polovan auto, ali evo, prica se siri, sad je trilema nov, polovan od par godina ili polovan od 10 godina. Ajde da uvedemo i one od 15 godina, cisto da izbor bude veci\nIma razloga zasto se kupuje nov auto. Bacanje para, propala investicija? Koliko od vas je zamenilo kupilo nov TV iako stari nije crk'o? Kazete bacanje para a sta vam je onda par hiljada evra koje spiskate za 2 nedelje odmora? Skupa hrana kome to jos treba, ajde svi na konzerve. Ne moze se sve u zivotu gledati kroz materijalnu vrednost, koliko kosta verovatnoca da dozivite sudar i izgubite glavu jer ste imali matori auto umesto novog sigurnijeg. Sve je stvar prioriteta u zivotu.\nRe: Opel Vectra 2.0 dti karavan 1998 5000e,sta mislite,je li to dobra kupovina 13.04.2007. u 09:29 - pre 153 meseci\n... i naravno primanja. Da imam platu od 2k€ ne bih se puno potresao da kupim nešto od nekih 12-15k€, pa makar mu se vrednost i prepolovila za dve godine. Na kraju krajeva, zašto bih stavljao glavu u torbu vozeći nešto što nema ni ABS. S druge strane oni koji imaju nekih 200-300€ primanja i koji su nekom velikom mukom nakuckali par hiljada evra za auto, njima je verovatno i gorivo (koje god) velika stavka, a kamoli redovan i kvalitetan servis.\nRegistrovani: 20 ( Java Beograd, Nemanja, Jordan Čebron, Isaak, vladimir1981, Shadowed, mali genije, x3mann, m51, SG kamikaza, macolakg, SlobaBgd, intitle, ZoranObradovic, calexx, vjova, optix, Milan Kragujevic, pzec, bojan_bozovic )


KAKO IZGLEDAJU PRVI DANI U STARAČKOM DOMU? - Dom za stare Nana Beograd\nHome / Blog / Dom za stare / KAKO IZGLEDAJU PRVI DANI U STARAČKOM DOMU?\nKAKO IZGLEDAJU PRVI DANI U STARAČKOM DOMU?\nVeoma važan trenutak u životu starijih osoba jeste donošenje odluke o promeni životne sredine i samog načina života. Kod njih tada preovladava, s jedne strane, strah od gubitka samostalnosti i odvajanja od ličnih stvari i dragocenosti, a sa druge strane nemoć i griža savesti zbog dodatnih obaveza članovima porodice. Zato, domovi za stare teže ka stvaranju uslova koji zadovoljavaju sve potrebe korisnika i čine da se oni osećaju kao kod kuće.\nKako izgledaju prvi koraci nakon odabira staračkog doma?\nOdgovarajuća medicinska nega, 24-časovna briga, održavanje lične higijene i redovna ishrana su samo neke od izuzetno važnih stavki, koje treba razmatrati prilikom pažljivog odabira doma za stare.\nMeđutim, šta nakon toga?\nStarački dom koji ste izabrali za vaše najstarije članove porodice omogućava im da budu rasterećeni, bezbrižni i da imaju sve što im je potrebno za lagodan život, kao i stručno osoblje koje im može pomoći pri obavljanju svakodnevnih aktivnosti. Takođe, stanarima doma Nana je na usluzi profesionalno opremljena kuhinja, glavni dnevni boravak i trpezarija, prostrano dvorište sa letnjikovcem, kao i posebne jedinice sa bolničkim apartmanima koje poseduju sav potreban nameštaj, krevete, posteljinu, police za odlaganje… Dakle, nije potrebno mnogo pripreme pre dolaska korisnika u sam starački dom, jer im je obezbeđeno sve što im može biti potrebno za ugodan i komforan boravak.\nMeđutim, kako bi im prelazak na drugačiji način života bio dodatno olakšan, potrebno je da ponesu neke sitnice, lične stvari koje ih asociraju na njihov dom. Omiljenu šolju za jutarnju kafu, pribor za jelo, porodičnu fotografiju, ili neki drugi detalj koji čini njihovu svakodnevnu rutinu. Bez obzira na odličnu opremljenost staračkog doma Nana, korisnici mogu sa sobom poneti sopstvenu posteljinu, ćebe i jastuk koji će doprineti miru i osećaju kao da su kod kuće.\nOsim toga, naravno, potrebno je da korisnik ponese ličnu garderobu, sredstva za higijenu i slično. Svi lični predmeti koje korisnik donese tokom prijema u dom biće obeleženi i upisani u knjigu ličnih stvari korisnika, kao i svako naknadno donošenje pojedinosti.\nŠta je bitno da dobijete od staračkog doma u prve 2 nedelje boravka?\nZa kvalitetan i ispunjen život korisnika doma za stare osobe izuzetno je važna adekvatna zdravstvena nega i zaštita. Svaki pacijent je drugačijeg zdravstvenog stanja, te redovna i adekvatna briga o njihovom zdravlju neophodna. Stručno medicinsko osoblje i lekari brinu o korisnicima 24 časa dnevno.\nNakon što se korisnik udobno smesti u svoj novi dom, započeće proces prilagođavanja i procene opšteg zdravstvenog stanja. Doktori koji su svakodnevno na raspolaganju će detaljno pregledati dosadašnju medicinsku dokumentaciju, upoznati se sa korisnikom i njegovom porodicom, kao i sa svim zdravstvenim aspektima zbrinjavanja. U zavisnosti od procene opšteg zdravlja pacijenta, lekar će ga uputiti na preglede lekara specijalista iz različitih oblasti, kao što su neuropsihijatar, psiholog, internista i kardiolog.\nS obzirom da je je internistički pregled osnova za utvrđivanje rizika od pojave različitih složenih bolesti koje često napadaju grupu organa, vrlo je važno obaviti ovaj pregled na samom početku novog životnog poglavlja vaših najstarijih članova porodice. U njega spadaju: sistematski kardiološki pregled, endokrinološki, urološki kao i gastroenterološki pregled.\nSocijalni radnik će, ukoliko je to moguće, razgovarati sa korisnikom o navikama, hobijima i celokupnom načinu života, kako bi važne pojedinosti pomogle korisniku da se lakše i brže prilagodi novim uslovima.\nTakođe, pregled neurologa može biti izuzetno značajan u procesu oporavka starijih osoba, posebno kod onih koje imaju poteškoća pri kretanju i obavljanju osnovnih fizičkih aktivnosti. Zbog čega će neuropsihijatar obaviti neuropsihološku procenu sposobnosti mozga da obavlja funkciju pamćenja, učenja ili sećanja, što olakšava lekaru da zaključi da li pacijent boluje od demencije ili, pak, od depresije, stresa ili postraumatskog sindroma. Isto tako, ako postoje naznake Alchajmera potrebno je obavesti lekara kako bi mogao da obavi razgovor i sve potrebne testove sa pacijentom i tako utvrdio stepen oboljenja.\nUz to, važno je obavestiti lekara o povremenim potreškoćama sa kretanjem, kako bi na vreme izvršio neophodne provere koštano-mišićnog sistema.\nKako se izboriti sa neočekivanim?\nStarenje možemo sagledati iz više aspekata, fizičkog, psihičkog i socijalnog, samim tim oni utiču i na kvalitet života starije osobe. Za njih je promena mesta boravišta često praćena socijalnom izolacijom, problemima u prilagođavanju i osećajem da se nekome nameću, a za neke sam prelazak u dom znači prestanak interakcije s prijateljima i porodicom. Međutim, situacija je potpuno drugačija, posete su u velikom broju omogućene, a pisma i telefonski pozivi često pristižu. Sve ovo je veoma značajno za psiho-fizički oporavak pacijenta.\nMnogi stari ljudi gube sposobnost samostalne brige o zdravlju zbog ograničene pokretljivosti i drugih fizičkih problema, psihološke ili moralne slabosti. Često im je potreban neki oblik dugoročne nege, uključujući i negu u staračkom domu. Starački dom Nana brine o svojim korisnicima 24 časa dnevno, vodi računa o ishrani, terapiji, ličnoj higijeni. Stalnim praćenjem korisnika i konsultacijama sa neurologom i neuropsihijatrom se olakšava proces prilagođavanja, kao i uspostavljanje svakodnevne rutine. Zaposleni u našem domu uvek vode računa o ljubaznoj i prijatnoj komunikaciji za korisnicima, ambijent je ušuškan i odiše kućnom atmosferom. Dom Nana uvek teži ka tome da se korisnici osećaju sigurno i komforno, kao i da sa što manje stresa prođe kroz period prilagođavanja na novi prostor, okruženje i ljude oko sebe.\nKroz razgovor i saosećanje pratimo zajedno želje najstarijih\nIzbor odgovarajućeg staračkog doma, kao i sama promena načina života i prilagođavanje nisu jednostavni i neretko mogu biti vrlo iscrpljujući. Međutim, uz pravi sistem podrške, kako kod kuće, tako i u odabranom domu, ceo proces je znatno olakšan. Starački dom Nana obezbeđuje stručno i pouzdano osoblje čiji je cilj, prvenstveno, pružanje adekvatne zdravstvene nege i zaštite, a njihova uloga se ogleda i u procesu olakšanja perioda prilagođavanja. Svakodnevne socijalne aktivnosti predstavljaju izuzetno važan deo kako mentalnog, tako i fizičkog zdravlja naših korisnika, zato dobro raspoloženje i pozitivan stav osoblja dodatno utiču na opšte zdravlje pacijenata.\nDakle, pažljivo slušajte svoje roditelje, bake i deke, uključujte ih u donošenje odluka i pomozite im da svoj apartman preurede u novi dom. Uverite ih da su veoma važni za vašu porodicu. Takođe je od izuzetnog značaja da prihvatite njihova osećanja i da im, uz podršku, dopustite period uklapanja u novu sredinu i ljude. Na ovaj način, uz minimalne poteškoće, možete olakšati svojim roditeljima proces prilagođavanja i prve dane života u staračkom domu.\nPrevious ЧланакKako odabrati starački dom?\nNext Чланак3 najčešče stvari za koje ljudi misle da je tabu kod doma za stare


Ingrijski rat - Wikipedia\nIngrijski rat (švedski: Ingermanländska kriget) između Carske Rusije i Kraljevine Švedske, vodio se od 1610. do 1617. u razdoblju poznatom u Rusiji kao Smutno vremja (vrijeme nevolja), koje je švedski kralj Karl IX pokušao iskoristiti da instalira svog sina na ruski tron.\nSegment Drugog nordijskog rata\nPortret švedskog vojskovođe Jakoba De la Gardie\n1610. - 1617.\nKarelija, Ingrija, Novgorodska oblast\nŠvedska pobjeda - Mir iz Stolbova\nDimitrije Požarski Jakob De la Gardie\nRat je završio potpunom švedskom pobjedom, i sklapanjem Mira iz Stolbova, na osnovu kojeg je Rusija izgubila sve teritorije uz baltičku obalu, a Kraljevina Švedska narasla do imperijalne veličine.\nŠvedski kralj Karl IX koji se bojao svog rivala poljskog kralja Sigismunda III Vase, poslao je još 1608. švedsku vojsku na čelu sa Jakobom De la Gardiom da pomogne ruskom caru Vasiliju IV. da se održi na vlasti.\nŠvedske ekspedicijske snage, koristeći rusku razjedinjenost i kaotično stanje (Seljačke bune) prvo su zauzele Kareliju i Ingriju, odnosno fortifikacije Priozersk (Korelu), Orešek (Nöteborg), Ladogu, Kingisep, Koporje, Ivangorod i cijelu obalu Finskog zaljeva.\nNa okupiranom terenu Šveđani uvode svoju administraciju.\nDaljnji razvoj događaja u Rusiji tokom 1611., prodor poljske vojske do Smolenska 26. maja, 1611, zatim hapšenje cara Vasilija IV. 1612, pa nakon tog izbor poljskog princa Vladislava za novog ruskog cara od strane moskovskih bojara i stanovnika, uvjerili su švedskog komandanta u Rusiji grofa Jakoba De la Gardiu, da ne samo što može zadržati okupirane Kareliju i Ingriju, već i da može zauzeti i cijelu Novgorodsku regiju.\nIzbor Vladislava toliko je razljutio Karla IX da je zaratio sa Rusijom i rezolutno tražio da se ruski tron dodjeli njegovom sinu Karlu Filipu.\nOd sredine 1611. Šveđani su krenuli u osvajanje sjeverozapadne Rusije, krajeve duž Barentsovog i Bijelog mora, Poluotoka Kola, od Kema do Arhangelska.\nKako su Šveđani imali malo vojnika, na tom ognomnom okupiranom terenu držali su samo pojedine utvrde u svojim rukama.\nRuse su pored Šveđana mučili i Poljaci koji su svojim konjaničkim jedinicama prodirali duboko u Rusiju, palili i pljačkali.\nU tim okolnostima moskovskii bojari, među njima i kneževii Dimitrij Trubetski i Dimitrije Požarski, dogovorili su se sa novgorodskim vlastodršcima – vojvodom Odojevskim i mitropolitom Izidorom, da bi najbolji izlaz iz te konfuzne situacije bio da se jedan od švedskih prinčeva instalira na ruski tron, procjenivši da će švedski princ biti manje zlo od poljskog Vladislava. S tom namjerom poslali su vojvodu Vasilija Buturlina da o tom pregovara sa švedskim guvernerom i komandantom De la Gardiom.\nTokom samih pregovora sa De la Gardiom, vojvoda Vasilij Buturlin shvatio je da Šveđani namjeravaju anektirati Kareliju i Ingriju, pa je naprasno prekinuo pregovore i pridružio se svojoj vojsci u Jaroslavlju.\nPregovore su nakon tog nastavili novgorodski vlastodršci, svjesni činjenice da 10 hiljada švedskih vojnika drži pod okupacijom čitav Novgorodski kraj, pa su 11. jula 1611. potpisali sporazum o izboru Karl Filipa za budućeg vladara.\nU međuvremenu u Rusiji se rasplamsala borba za protjerivanje poljskih osvajača i obnovu monarhije, pa je 21. februara 1613. izabran novi car Mihajlo I Romanov.\nNe znajući za to u Viborg je 9. jula 1613. došao princ Karl Filip, očekujući novgorodsku delegaciju koja ga je trebala svečano provesti do Novgoroda. Nju su presreli Moskvi i novom caru odani građani Pskova, zarobili delegate i poslali ih u zatvor u Moskvu. Novgorođani su nakon tog poslali novu delegaciju koja je stigla do Viborga i položila zakletvu Karl Filipu.\nKada je postalo jasno da je u Moskvi izabran novi ruski car, Karl Filip upitao je novgorodske delegate, žele li oni da on njima vlada kao samostalnom monarhijom ili žele ostati vezani sa Moskvom, oni su odgovorili da im Novgorodska samostalnost ne odgovara. Na to im je on rekao da je u tom slučaju sve puno jednostavnije, jer će Švedska anektirati Novgorodsku regiju, pa će i mirovni pregovori biti jednostavni - o novim granicama.\nNakon tog otpočeli su dugi i mukotrpni pregovori, koji su vođeni između 1614. - 1617. Oni su bili karakteristični po tome što su se vodili u vrijeme kad su se odvijali i povremeni sukobi, pa su zbog straha pregovori vođeni bez prisustva delegacija na istom mjsetu, već pomoću kurira (delegati su zbog straha bili poprilično udaljeni jedan od drugog) \nŠveđani koje je vodio sam kralj Gustav Adolf doživjeli su težak poraz pored Pskova, 30. jula 1615. u toj bitci poginuo je komandant novgorodskog garnizona feldmaršal Evert Horn, a sam kralj je ranjen.\nZnačajnu ulogu u rusko-švedskim mirovnim pregovorima odigrali su diplomati Kraljevine Engleske i Nizozemske Republike, kojima je Švedska bila rival u trgovini sa Rusijom, oni su zbog vlastitih interesa željeli da se što prije prekine pomorska blokada Rusije, pa su i pomogli da se konačno privedu kraju.\n↑ 1,0 1,1 "Charles IX" (engleski). Encyclopædia Britannica. http://www.britannica.com/EBchecked/topic/107208/Charles-IX. Pristupljeno 01. 10. 2015.\n↑ "Jacob Pontusson, count de la Gardie" (engleski). Encyclopædia Britannica. http://www.britannica.com/biography/Jacob-Pontusson-Greve-De-la-Gardie. Pristupljeno 02. 10. 2015.\n↑ 3,00 3,01 3,02 3,03 3,04 3,05 3,06 3,07 3,08 3,09 3,10 3,11 3,12 3,13 "Отношения между Шведским государством" (ruski). В. В. Похлебкин. http://www.aroundspb.ru/history/pohlebkin/pohleb4.php. Pristupljeno 01. 10. 2015.\nОтношения между Шведским государством ((ru))\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Ingrijski_rat&oldid=40984717"\nPoslednja izmjena na dan 12 april 2020, u 15:01 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 15:01, 12 april 2020.


Zaštitaod sunca za prozore - Lukić Rolet Beograd\nIdealna zaštita od sunca za prozore i prijatno leto je pred vama!\nUskoro će prostorije sa istočnim i južnim prozorima postati nepodnošljive za boravak jer temperatura značajno poraste tokom dana. Srećom, postoji zaštita od sunca koja se postavlja na unutrašnji ili spoljašnji deo prozora i efikasno rešava problem sa previše osunčanim prostorijama.\nNeka rešenja su skuplja, neka jeftinija, neka rešenja su dobra i kao zaštita od sunca i vetra, pa je važno sagledati opcije i izabrati najbolju zaštitu od sunca sa najboljim učincima.\nRoletne kao najbolja spoljna zaštita prozora od sunca i vetra\nNajskuplji model jesu roletne, ali donose i najbolje učinke za osunčane prozore jer štite staklo sa spoljne strane i tako ne dozvoljavanju njegovo grejanje.\nOva zaštita se montira na spoljašnji deo prozora i reguliše svetlo spuštanjem, uz pomoć kanapa ili elektromotora. ALU roletne se najčešće ugrađuju jer su lake, a odlično blokiraju spoljašnju vrućinu. Pri spuštanju one mogu i da ostanu sa minimalnim prolazom svetla ili da u potpunosti zamrače prostoriju tako da je zaštita za prozore od sunca potpuna, a temperatura niža i do 10 stepeni.\nUkoliko želite da vaš dom izgleda kao u najmodernijim domovima širom sveta, pozovite nas za besplatnu procenu troškova izrade i ugradnju roletni\n064 / 225 05 49.\nKrovni prozori su odličan način da potkrovlje dobije više svetla, ali je boravak tokom letnjeg perioda je neizdrživ jer znatno podižu temperaturu kreirajući staklenik. Umesto uzaludnog hlađenja klimom, zaštita od sunca za prozore na krovu je pravi način da se uspešno reguliše temperatura. Rolo zavese za krovne prozore su najbolji izbor za zaštitu od vrućine.\nOne ne otežavaju konstrukciju krova, a efikasno štite od sunčevog zračenja bez obzira na kosinu prozora. Kutija se nalazi sa unutrašnje strane, a rolo zavese klizaju uz staklo krovnog prozora. Platno je UV nepropusno, blokira i svetlost, ali i toplotu tako da se dobija izuzetna regulacija temperature u potkrovlju.\nDa li znate da su rolo zavese i zebra zavese odlična zaštita prozora od sunca?\nNove generacije zavesa sa mehanizmom su i odlična zaštita od sunca pored svih drugih prednosti koje pružaju postavljanjem.\nRolo zavese imaju jednostruko platno koje se mehanizmom spušta i podiže, a platno u različitom stepenu blokira svetlo i toplotu. Mogu se izabrati „black-out“ platna koja ne propuštaju svetlost i poput unutrašnjih roletni blokiraju svetlost. „Screen“ platna, sa druge strane, propuštaju više ili manje svetla, ali efikasno prave hlad jer je sastav takav da toplota neće proći kroz nju.\nZebra zavese su slične rolo zavesama, ali imaju duplo, prugasto platno koje se rotiranjem podiže i spušta. Kombinuje obe varijante rolo zavesa jer deblje pruge blokiraju svetlo, a tanji delovi su svetlo-propusni. Sami dozirate prodor svetla ili potpuno zatamnjivanje, a samim tim se dobija i efikasna zaštita od sunca.\nUkoliko želite da vaš dom izgleda kao u najmodernijim domovima širom sveta, pozovite nas za besplatnu procenu troškova izrade i ugradnje rolo zavesa i zebra zavesa\nPostoji nekoliko načina da se unutrašnji prostor zaštiti od sunca i vrućine koja će svaki dan biti sve veća. Roletne su najefikasnije, ali i najskuplje za postavljanje. Rolo i zebra zavese menjaju klasične zavese, ali i uspešno rashlađuju prostoriju. Zbog svog nagiba i potrebe da ne otežavaju konstrukciju krova, rolo zavese za krovne prozore će biti najbolji izbor u slučaju kosih prozora pa se ovako obezbeđuje potpuna zaštita za svaku staklenu površinu u domu ili poslovnom prostoru.\nDa bi ugradili samo najbolje, kontaktirajte firmu „Lukić Rolet“ koja se bavi proizvodnjom i ugradnjom roletni, zavesa i dodataka za njih. Na jednom mestu i pod najpovoljnijim cenama odaberite najbolji način da se zaštitite od visokih temperatura!


Natječaj za radno mjesto - Stručni suradnik zapošljavanja (m/ž)\nPrijave traju do 25. kolovoza 2019.\nTražimo proaktivnu osobu sa razvijenim organizacijskim i komunikacijskim vještinama te željom za rad u ulozi Stručnog suradnika zapošljavanja Odjela ljudskih potencijala u hotelijerskoj industriji.\nNudimo ti posao u perspektivnoj i rastućoj kompaniji s ciljem da narednih godina sudjeluješ i doprineseš zapošljavanju te razvijaš karijeru kod nas.\nMoguće lokacije rada: Dubrovnik, Rovinj, Vrsar, Zagreb\nSudjelovanje u procesima i aktivnostima interne i eksterne selekcije i zapošljavanja\nSuradnja sa nadležnim službama za zapošljavanje te posrednicima za regrutaciju\nSudjelovanje na sajmovima s ciljem zapošljavanja, prezentacijama kompanije i sličnim događajima\nPodrška u provođenju učeničkih i studentskih praksi te drugih programa suradnje sa studentima i učenicima srednjih škola\nIntervjuiranje kandidata te obavještavanje o ishodu procesa selekcije\nSudjelovanje u projektima i inicijativama razvoja i jačanja branda poslodavca\nIzrađivanje ugovora o radu i ostale dokumentacije o radno-pravnom statusu zaposlenih te popratne evidencije\nObavljanje kadrovske administracije te ostalih poslova iz domene odjela\nSudjelovanje u procesima uvođenja u posao\nProvođenje razgovora sa novozaposlenima kako bi se provjerila integracija u radno okruženje\nSudjelovanje u ostalim procesima vezanim za odjel ljudskih potencijala\nNajmanje 2 godine radnog iskustva u području ljudskih potencijala\nRadno iskustvo na poslovima selekcije, regrutacije i zapošljavanja\nIzražene socijalne kompetencije\nRazvijene vještine usmene i pismene komunikacije te visoka razina poslovne komunikacije\nUsmjerenost na rezultat i proaktivan pristup poslu