Doživi Atinu i drevnu Olimpiju: Kompanija EKO SERBIA organizuje veliku nagradnu igru - Hello! magazin\nPoslovna Grupacija Hellenic Petroleum, čija je članica EKO Serbia, kao partneri Olimpijskog komiteta Srbije, inspirisani predstojećom godinom kada će se odigrati Olimpijske igre u Japanu, organizuju nesvakidašnju nagradnu igru pod sloganom „Doživi Atinu i drevnu Olimpiju!“. Cilj nagradne igre je da se sadašnjim i budućim potrošačima na EKO pumpama pruži jedinstvena prilika da osvoje ekskluzivno putovanje u Grčku, sa posetom Atini i drevnoj Olimpiji, gde će prisustvovati jednom od najlepših sportskih i kulturnih događaja u svetu – Ceremoniji paljenja olimpijskog plamena u Olimpiji. Samo oko 150 ljudi iz sveta ima ekskluzivnu priliku da prisustvuje ovom događaju, jer se karta ne može kupiti.\nOtvaranje Igara počinjalo je paljenjem olimpijskog plamena koji simboliše plamen sa Olimpa. Drevna tradicija paljenja plamena uz pomoć sunčeve svetlosti i konkavnog ogledala u čast vrhovnog boga Zevsa zadržana je do današnjih dana kada, kao po starom drevnom običaju, u palestri drevnog Zevsovog hrama devojke odevene u bele toge pristupaju ceremoniji paljenja olimpijskog plamena.\n„Želeli smo da duh predstojeće olimpijske godine prenesemo na verne korisnike našeg EKO Smile programa. Tim povodom obezbedili smo pet putovanja u Olimpiju i prisustvo paljenju olimpijske baklje, a dobitnici ove prestižne nagrade moći će da odaberu jednu osobu koju će povesti sa sobom u posetu Atini, glavnom gradu Grčke“, izjavio je g. Vuk Radović generalni direktor EKO Serbia i dodao zanimljivu informaciju da je prvim modernim Olimpijskim igrama prisustvovao i srpski kralj Aleksandar I Obrenović, kao jedini evropski vladar, kao i vojvoda Živojin Mišić koji je u svojim memoarima pisao o poseti Atini na najvećoj smotri sporta i višestrukom intoniranju himne Bože pravde.\nPrve Olimpijske igre održane su 776. godine pre nove ere, ali tradicija prenošenja olimpijske baklje je oživljena na igrama u Berlinu 1936. godine, kada je rekonstruisana na osnovu drevnih crteža i Plutarhovih tekstova. Danas, kao i tada, svaka ceremonija prenošenja olimpijske baklje nastoji da nadmaši prethodnu, izazove divljenje i podstakne maštu. Olimpijski plamen je tako obišao i Severni pol, kao i vrh Mont Everesta, a pred zimske igre u Sočiju olimpijska baklja poletela je u svemir i zaronila na dno Bajkalskog jezera.\nZahvaljujući Olimpijskom komitetu Srbije oranizovana je mini izložba na kojoj je prikazana kolekcija 10 originalnih baklji iz prethodnih zimskih i letnjih igara.\n„Putovanje u drevnu Olimpiju odakle je sve i počelo i prisustvo ceremoniji paljenja olimpijskog plamena predstavlja svojevrsno iskustvo a s obzirom da taj plezir u predolimpijskoj godini ima samo 150 ljudi iz celog sveta, ovu nagradu čini zaista neprocenjivom. Verujem da će Olimpijski komitet Srbije i Kompanija EKO i ubuduće nastaviti sa realizacijom sličnih projekata, da ćemo zajedno promovisati olimpijske vrednosti i da će se naše partnerstvo ojačavati i nadalje na obostrano zadovoljstvo!“ rekao je g. Božidar Maljković, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije.\nOlimpijske baklje ostaju kao simbol održanih igara, sportskih uspeha, ali i puta koji su proputovale u slavu najvećeg međunarodnog sportskog takmičenja. Olimpijski plamen je na ovaj način prešao više od 78 hiljada kilometara, sa 11.300 nosilaca.\nNagradna igra traje od 29.11.2019. godine do 28.12.2019. godine.\n29. decembra 2019. će biti proglašeni dobitnici glavnih nagrada.\nViše o nagradnoj igri saznajte od zaposlenih na EKO pumpama.\nKompanija EKO SERBIA želi sreću svim učesnicima u nagradnoj igri.\nVaša omiljena kafa Drive Cafe od sada ima i svoju aplikaciju


Psihološko savetovalište Beograd | PSCentar\nDobrodošli u Psihološko savetovalište Centar\nCiljevi psihoterapije su oslobađanje od disfunkcionalnih ponašanja, nezdravih emocija, bezuslovno prihvatanje sebe i drugih, sa posledičnim poboljšanjem interpersonalnih odnosa koje povećava mogućnost za realizovanje svojih potencijala, a čije je dostizanje praćeno osećanjem zadovoljstva.\nPogledajte naš tim OVDE!\nUradite BESPLATAN TEST depresivnosti\nUsluge koje nudimo su preventivne, dijagnostičke i terapijske, a osim u prijatnom ambijentu naših prostorija radimo i online putem Zoom-a i Google Meet-a.\nPsihoterapija se definiše kao strukturisani proces u kome posebno osposobljeni stručnjak - psihoterapeut pomaže osobi da dođe do željene promene. Psihoterapija nam omogućava sasvim nove, duboke uvide.\nProcena ličnosti podrazumeva korišćenje različlitih testova ličnosti i testova sposobnosti odnosno inteligencije, radi procene aktuelnog psihološkog funkcionisanja osobe...\nProfesionalna orijentacija je psihološko procenjivanje Vaših sposobnosti, ličnosti, interesovanja, motiva i očekivanja, sa ciljem da Vam se pomogne u uspešnom izboru zanimanja.\nKarijerno savetovanje se odnosi na psihološko procenjivanje Vaših sposobnosti, ličnosti, interesovanja, motiva i očekivanja, sa ciljem da Vam se pomogne u uspešnom usmeravanju Vaše karijere.\nLogoped je stručnjak koji koristi personalizovan, dinamičan i profesionalni pristup govorno-jezičkim poremećajima u radu sa decom, adolescentima i odraslima.\nSa željom da Vam ponudimo saznanja koja će Vam olakšati život i poboljšati kvalitet života, pozivamo Vas na programe edukacije koje se održavaju u našim prostorijama u Beogradu ili online.\nKao i u svakoj grani medicine, tako se i u psihijatriji koriste lekovi za različite probleme. Generalno gledano, lekovi za lečenje psihijatrijskih bolesti su...\nNaša misija je da pomognemo svakom našem klijentu da bude najbolja verzija sebe.\nNaša vizija je da osobe koriste usluge za unapređenje mentalnog zdravlja bez stigme i stida.\nBesplatno online psihološko testiranje\nUkoliko primećujete da Vam je raspoloženje palo, bezvoljni ste, pristupite rešavanju Bekovog Inventara Depresivnosti (BDI), najpouzdanijeg instrumenta za merenje depresivnosti, koji Vam može dati smernice i da Vas ohrabri da nam se obratite za pomoć.\nUpitnik se sastoji od 21-og iskaza. Označite iskaz koji najviše odgovara Vašem raspoloženju u poslednje dve nedelje i saznajte odgovor.\nURADITE BESPLATAN ONLINE TEST\nBudite najbolja verzija sebe, uz pomoć psihoterapije.\nUz pomoć psihoterapije, već niz godina uspešno pomažemo osobama i kompanijama u njihovom rastu i razvoju, zahvaljujući iskusnim psiholozima koji su deo našeg tima.\nOsim individualne, bračne i porodične psihoterapije, psihološkog savetovanja i procene ličnosti, kako za decu, adolescente i odrasle osobe, nudimo i širok asortiman edukativnih usluga, usluga iz oblasti razvoja karijere, profesionalne orijentacije i karijernog savetovanja.\nPišemo o mnogim psihološkim temama, što možete videti na našoj FB stranici ovde ili nas potražite u Beogradu. Nalazimo se u prijatnom ambijentu u Hilandarskoj 28, Stari Grad, Beograd.\nKoristite kod nas dobrovoljno zdravstveno osiguranje naših partnera:\nUz pomoć psihoterapije, transformacija i pronalaženje novih načina za razrešenje konflikata u nama i oko nas su neprocenjive.\nNikada ranije nisam bila kod psihoterapeuta i tada nisam videla kako mi to može pomoći, ali nisam znala šta drugo da radim. Posle prvog susreta, izašla sam kao leptirić. Naravno, samo jedna terapija me nije vratila u normalu, potrebno je bilo malo više vremena. Kako je moj oporavak tekao, tako sam svakog dana smogla snage da radim i na diplomskom, koji sam zapustila na duže vreme i osećala sam se krivom što sam odugovlačila sa istim. Posle par meseci, rezultat je bio da sam diplomirala i još lepše, verila sam se. Svadba je bila krajem leta… O mom psihoterapeutu imam samo reči hvale, vrlo je profesionalna, brižljiva, prijatna i što je najbitnije DELOTVORNA. Za mene, ona je žena koja me je vratila samoj sebi, a nisam znala koliko volim sebe dok se nisam izgubila. HVALA!!!


Posted by Robert Čoban | Jul 20th, 2007\nNakon što sam prošle nedelje na HRT-u odgledao film “Što je Iva snimila 31. listopada 2003.” siguran sam je Nenad Polimac (filmski kritičar zagrebačkog “Nacionala” i član žirija Filmskog festivala Srbije) bio u pravu kada je nedavno izjavio da je hrvatski film danas bolji od srpskog. “ŠTA JE IVA SNIMILA…”: Inserti iz filma Do pre par godina takva izjava bi bila...\nPosted by Robert Čoban | Jul 6th, 2007\nParafraza naziva kultnog filma ali i naslova Miličinog posta na ovom blogu pre par nedelja bila je nužna da istakne poseban doživljaj nekog mesta kada u njega putujete u raznim životnim dobima i “ulogama”. UMETNOST I HRANA: Hotel Dassault na početku avenije Montaigne U Parizu sam prva tri puta bio sa društvom, prošlog puta sa Sandrom na godišnjici braka a proteklog vikenda sa nama je bila...\nPosted by Robert Čoban | May 7th, 2007\nZnam da kasnim tri godine ali nisam izdržao da ne napišem par redaka o filmu “Team America: World Police” (“Paramount”, 2004.). Deo ovog animiranog filma (junaci su lutke, zapravo marionete sa sve konopcima) video sam na pay-tv-u u jednom njujorškom hotelu pre dve godine a tek pre par dana sam pogledao ceo film. Reč je o jednoj od najduhovitijih parodija na savremenu civilizaciju,...


СРПСКА НАРОДНА ИНТЕЛИГЕНЦИЈА • Преглед теме - Чаушеску, национал-бољшевички експеримент у Румунији\nЧаушеску, национал-бољшевички експеримент у Румунији\nод Svetovid » Пет Дец 26, 2014 3:57 pm http://www.novosti.rs/dodatni_sadrzaj/c ... -iz-Koreje "Recepte" doneo iz Koreje!Dragoslav Marković | 24. decembar 2014. 19:12 | Komentara: 0Veliki vođa se 1971. posle poseta Kini i NDR Koreji vratio potpuno fasciniran idejom potpunog nacionalnog preobražajaPalata Parlamenta u Bukureštu ČAUŠESKU je krajem 1985. smislio novi zakon, dozvoljavajući abortus samo ženama koje su navršile 42 godine ili su već rodile petoro ili više dece! Posledice su bile zastrašujuće: žene su masovno umirale posle intervencija priučenih lekara ili veterinara, a na ulicama je stalno rastao broj napuštene dece. Nove vlasti Rumunije suočile su se posle decembra 1989. sa čudovišnom činjenicom: oko 100.000napuštene dece živelo je u tragičnim uslovima na ulicama, putevima i u podzemlju gradova! Stopa mortaliteta dece u Rumuniji je i danas, 25 godina od "prelomnog" trenutka, i dalje najviša u Evropi.Uz to, između 1988. pa sve do 1992. hiljade malih Rumuna zaražene su virusom HIV. Najviše u Evropi. To je posledica potpunog ignorisanja ovog problema prethodnog režima koji je to smatrao "problemom isključivo kapitalističkog sistema"...Veliki vođa se 1971. posle poseta Kini i NDR Koreji vratio potpuno fasciniran idejom potpunog nacionalnog preobražaja. To je, kako se uverio, već bilo uneseno u program Radničke partije Koreje i sprovođeno u kineskoj Kulturnoj revoluciji. Tada Čaušesku započinje transformaciju rumunskog društvenog sistema pod uticajem filozofije Kim Il Sunga, čije su ideje prevođene na rumunski i besplatno distribuirane po celoj zemlji.Rezultat je ubrzo usledio: već početkom 1972. Čaušesku donosi plan "sistematizacije sela i gradova" u cilju "izgradnje razvijenog socijalističkog društva". Program je predviđao rušenje seljačkih, sitnih domaćinstava i kuća i njihovo preseljenje u stambene blokove! Tako su stotine sela u Rumuniji srušene, ali je većina, na svu sreću, ipak opstala. Najrečitiji primer je "ogledno" predgrađe Bukurešta, na putu ka međunarodnom aerodromu "Otopenj", gde i danas bivši zemljoradnici, lišeni njiva i obora, žive u petospratnicama bez liftova i bez svega na šta su navikli. Neki kažu da su zbog štednje "zaboravili" da u njima izgrade toalete...Jedna od Čaušeskuovih opsesija je bila u to vreme pionirsko korišćenje uljnih škriljaca u energetici zemlje. On je prvi zamislio da buduća termocentrala u mestu Anina (na zapadu zemlje, u blizini Srbije) mora da koristi škriljce umesto nafte, gasa ili uglja za proizvodnju struje. Izgradnja je koštala oko milijardu tadašnjih dolara. Započeta je 1976, a "proradila" - 1984. Iako su radnici termocentrale imali četiri puta veće plate od najboljih lekara u prestonici Bukureštu, iz nje nije izašao nijedan kilovatčas! Posle bezuspešnih pokušaja, zatvorena je definitivno 1988. godine i 2003. prodata u staro gvožđe.Državno rukovodstvo je krenulo i u reorganizaciju obrazovanja. Ukinuti su mnogi predmeti, a srednje škole i fakulteti su direktno stavljeni pod jurisdikciju fabrika koje su propisivale programe... Ovakav spoj prakse i obrazovanja pokazao se kao potpuno nedelotvoran. Obrazovanje je dospelo na dno, broj studenata se stalno smanjivao, a nastavni kadar je sistematski izbacivan iz obrazovanja počev od 1974, kada je predsednik Čaušesku izjavio da "u visokom obrazovanju ne može da radi kadar koji ne podržava duh koncepcije marksizma-lenjinizma i programa naše partije".Od 1975. njegove reči su bukvalno shvatane, a na doktorske studije moglo je da se dospe isključivo uz posebnu dozvolu gradskog komiteta partije. Posle pozitivne ocene, "predmet" je prosleđivan specijalnoj komisiji u samom centralnom komitetu rumunske KP!Na duši predsednika Čaušeskua ostaje i uništavanje 23 crkve u glavnom gradu i rušenje petine jednog od najstarijih delova grada radi izgradnje njegovog sna - novog centra Bukurešta i grandiozne Palate naroda, druge po veličini u svetu posle američkog Pentagona. Uz to, u sve vere u Rumuniji infiltrirani su agenti Sekuritate, a sve crkve su direktno bile podređene Odeljenju za veroispovesti. Uključujući i većinsku rumunsku pravoslavnu crkvu na čelu sa patrijarhom.Čaušesku je inicirao i - uništavanje nauke. U korenu. Jednim potezom pera prebacio je izučavanje istorije iz Akademije nauka u partijsku akademiju "Štefan Georgiju". Akademija nauka je kao istraživačka institucija praktično likvidirana, a novi istraživački kadrovi su izabrani u redovima aktivista partije, na čelu sa njegovom suprugom Elenom. Čuveni u svetu rumunski Matematički institut je ukinut 1975, a istu sudbinu je 1982. doživeo i Institut za pedagogiju. Uskoro je ukinuta i većina drugih naučnih instituta.Posebno bolna priča za Rumune je izgradnja kanala Dunav - Crno more, Palate naroda i bukureštanskog metroa. Dva faraonska, megalomanska projekta Nikolae Čaušeskua - izgradnja kanala Dunav - Crno more i grandiozne Palate naroda, kasnije preimenovane u Palatu parlamenta, definitivno su zapečatili njegovu sudbinu posle godina gladi i patnje.Gradnju Palate naroda, koja je proglašena najvećom zgradom u svetu posle Pentagona, istini za volju treba da zahvali kralju Rumunije Karolu II koji je još 1935. hteo da na brdašcu zvanom Arsenal izgradi donji dom Parlamenta ali ga je početak Drugog svetskog rata omeo. Njegovu ideju je Čaušesku razvio do neslućenih razmera kao krunu svog samodržavlja: zgrada je dugačka 270 metara i široka 240, visoka je iznad zemlje 86 i ide 92 metra ispod površine, ima devet nivoa nad zemljom i još toliko pod zemljom i površinu od čak 330.000 kvadratnih metara. Po zapremini od oko 2,6 miliona kubnih metara samo za dva odsto je manja od Keopsove piramide...Za izgradnju ovog monstruma, koji ni danas u potpunosti nije završen i ne mogu da nađu svrhu svim njegovim prostorijama, potrošeno je najmanje dve milijarde dolara. Zvanično je izgradnja započeta juna 1985, ali su pripreme - rušenje oko sedam kvadratnih kilometara mirnog kvarta u kome je živelo oko 40.000 bogatih jevrejskih i jermenskih trgovaca - započeto još 1980. Sa mape Bukurešta nestali su tada stari manastir Vakarešti, bolnica porodice Brnkoveanu, stara zgrada Nacionalne arhive, stadion "Republika" i mnogo, mnogo crkava.U gradnji palate je učestvovalo oko 700 arhitekata i 20.000 radnika i nebrojeno zanatlija i primenjenih umetnika koji su radili danonoćno - u tri smene. Umetnike i arhitekte Čaušesku je jednostavno regrutovao: sve ih je pozivao na vojnu vežbu bez ograničenja trajanja pod pretnjom zatvora! Broj zatvorenika koji su radili na ovoj zgradi nikada nije obelodanjen, a posebno ne broj poginulih kojih je svakoga dana, kažu, bilo bar nekoliko.POTPUNO NAMEŠTEN FRIŽIDER U vreme najvećih nestašica i hladnoće u stanovima početkom osamdesetih godina u jedinom (od postojeća tri) bukureštanska dnevna lista, koji je ponekad objavljivao male oglase, pojavila se ponuda: "Prodajem frižider. Povoljno. Cena: milion leja." Kupac se javlja i pita u čudu kakav je to frižider kada toliko košta. Prodavac, mrtav-hladan, kaže: "To vam je trosoban komforan stan, potpuno namešten u strogom centru i - bez grejanja...!"


5. SJEDNICA GRADSKOG VIJEĆA 17. PROSINCA 2013.\nSkraćeni zapisnik sa 5. sjednice Gradskog vijeća Grada Zaboka . Program javnih potreba u sportu Grada Zaboka za 2014. Odluka o povjeravanju obavljanja komunalnih djelatnosti tvrtki PLAVINKA d.o.o.: - - ...


snajper nikko stirling\nDejan 11.02.2018 23:01:36\nDa li cete mozda uvoziti Hawke i MTC optike? Verujem da bi bilo puno zainteresovanih.\nMagnum 12.02.2018 14:04:33\nPoštovani, za sada nemamo u planu uvoz gore navedenih optika\nSn.NikkoStirling Air King ILL4...


Evroviziji 2020 preti otkazivanje || Hello Magazin!\nEvroviziji 2020 preti otkazivanje\nEvroviziji 2020 ove godine izgleda preti otkazivanje usled alarmantnog stanja u čitavom svetu koje je posledica Korona virusa\nLjubitelji prestižnog svetskog muzičkog takmičenja ove godine mogli bi da budu i te kako razočarani, jer Evroviziji 2020 preti otkazivanje!\nNaime, organizatori pomenutog festivala u velikom su problemu zbog širenja Korona virusa, koji preti da stigne i u Holandiju.\nKao prilog tome govori i činjenica da je i sama ovogodišnja Olimpijada pod znakom pitanja, a već su otkazani događaji poput Svetskog atletskog prvenstva. Takođe, otkazano je i nekoliko kvalifikacionih olimpijskih turnira, a prekinuto je i snimanje filma "Nemoguća misija".\nPopularni glumac Tom Kruz je sa svojim timom obustavio snimanje filma s obzirom na to da raste broj obolelih od Korona virusa i napusti Italiju.\nBritanski mediji prenose kako je Kruz privatnim avion iz Italije stigao pravo kod njih. Prenose i da niko od ekipe nije zaražen virusom, ali da nisu želeli da rizikuju.\nMeđutim, još uvek nije poznato šta će se dogoditi ukoliko se virus proširi i pre Evrovizije dođe do Holandije ili čak samog Roterdama.\nОбјава коју дели ESC Serbia | Evrovizija.rs (@evrovizija) дана 13. Нов 2019. у 10:59 PST\n"Beovizija 2020" za vikend\nIako se sa preciznošću ne zna da li će biti Evrovizije 2020, naši muzičari za vikend će predstaviti svoje kompozicije i Srbija će u nedelju izabrati svog predstavnika.\nU oba polufinala, 28. i 29. februara, predstaviće se po 12 kompozicija. Najboljih šest iz svakog polufinala boriće se 1. marta u velikom finalu za titulu pobednika "Beovizije 2020“ i predstavnika Srbije na Pesmi Evrovizije u Roterdamu.\nPrvih 12 takmičara nastupiće u prvom polufinalu, 28. februara, prema sledećem redosledu:\n1. EJO - Trag\n2. Milica Mišić - Kiša\n3. Ivan Kurtić feat. Mistik Cello - Sabajle\n4. Thea Devy - Sudnji dan\n5. Karizma - Ona me zna\n6. Andrija Jo - Oči Meduze\n7. Sanja Bogosavljević - Ne puštam\n8. Marko Marković - Kolači\n9. Srđan Lazić - Duša i telo\n10. Neda Ukraden - Bomba\n11. Amvon duo i Bilja - Raj\n12. Igor Simić - Ples za rastanak\nOVDE možete preslušati sve kompozicije iz prvog polufinala\nОбјава коју дели БЕОВИЗИЈА 2020. (@srb.eurovision) дана 6. Феб 2020. у 3:30 PST\nDrugo polufinale biće održano 29. februara, a takmičari će se predstaviti sledećim redom:\n1. Lift - Samo mi kaži\n2. Bane Mojićević - Cvet sa Prokletija\n3. Bora Dugić & Balkubano - Svadba velika\n4. Bojana Mašković - Kao muzika\n5. Naiva - Baš, baš\n6. Rocher Etno Bend - Samo ti umeš to\n7. Lazar Živanović - Puklo je nebo\n8. Ivana Jordan - Vila\n9. Nenad Ćeranić - Veruj u sebe\n10. Hurricane - Hasta la Vista\n11. Ana Milenković - Tajna\n12. Milan Bujaković feat. Olivera Popović - Niti\nOVDE možete preslušati sve kompozicije iz drugog polufinala\nPrenose sve tri takmičarske večeri iz studija RTS-a na Košutnjaku gledaoci će moći da prate na Prvom programu RTS-a i RTS Planeti od 21 čas. Osim televizijskog prenosa, slušaoci Radio Beograda 1 moći će da prate finale "Beovizije 2020“ 1. marta u direktnom prenosu, kao i finale Evrovizije u maju, ukoliko ga bude.\n@eurovision_rotterdam је поделио/ла објаву дана 16. Сеп 2019. у 11:20 PDT\nTagovi: evrovizija evrovizija 2020 muzičko takmičenje Takmičenje\nPoslednja počast legendarnom reditelju: Božidar Nikolić sahranjen u Aleji zaslužnih građana\nSahranjen Božidar Nikolić\n„Bude nas ptice, uspavljuju zrikavci“: Verica i Veljko otvaraju vrata bajkovitog imanja na Avali (foto)\nDom Verice Rakočević i Veljka Kuzmančevića - oaza ljubavi sa pogledom na Šumadiju\nZapalile Roterdam i na drugoj probi: Uraganke korigovale sitne nedostatke i nastup dovele do perfekcije (foto)\nGrupa "Hurricane" - sve je spremno za "Evrosong"\nBili su dečaci koji su jurili za magijom sedme umetnosti: Gde su i šta rade Čarli, Piter i Kosta iz filma „Tri karte za karte za Holivud"?\nFilm „Tri karte za karte za Holivud" - gde su omiljeni glumci skoro tri decenije kasnije?\nVreme kada je nosila štikle i bila vlasnica najskupljeg garderobera u Beogradu: Elena Karaman mamila je uzdahe u ovom muzičkom spotu (video)\nNekadašnji izgled Elene Karaman malo ko pamti...\nBio je jedno od zaštitnih lica televizije Pink, lep i obrazovan, a onda je preko noći nestao: Kako danas izgleda Milan Miličić (foto)\nMilan Miličić - nekadašnji voditelj i jedan od najboljih frajera danas je uspešan u ovoj sferi...\nHello! 680 je u prodaji od petka 14. maja! Ne propustite novo izdanje vašeg omiljenog magazina o poznatima!\nHoroskop za 15. maj: Ribe, potrudite se u odnosu sa partnerom\nHoroskop za 15. maj 2021. godine donosi sledeću astro prognozu\n„Nije normalno koliko ste lepi i zgodni“: Anđela Jovanović i Mihail Dudaš zapalili Instagram slikama u kupaćem\nDečko Anđele Jovanović je proslavljeni srpski atletičar Mihail Dudaš, atraktivni par uživa na moru...


Pompeo odbio da primi Hisenija?\nMajk Pompeo je odbio da se sastane sa koordinatorom za dijalog između Kosova i Srbije Skenderom Hisenijem, navode diplomatski izvori u Vašingtonu, piše Ljajmi. Kosovski koordinator za dijalog demantovao je ove navode.\nSkender Hiseni (RSE)\nHiseni je u nedelju otputovao u Vašington, kako bi razgovarao sa američkim zvaničnicima o budućnosti dijaloga između Kosova i Srbije.\nAli prvi čovek američke spoljne politike odbio je da se sastane sa Hisenijem, navodi Ljajmi.\nKako ističe taj medij, Sjedinjene Države imale su za cilj da daju novi podsticaj i energiju dijalogu između Kosova i Srbije, uz direktno angažovanje samog Trampa, koji je poslao dva pisma pozivajući predsednike Kosova i Srbije da postignu dogovor.\nMeđutim, kosovski koordinator u procesu dijaloga sa Srbijom Skender Hiseni demantovao je navode pojedinih kosovskih medija, da je tražio sastanak sa američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom.\n"Imamo sliku o mogućim učesnicima u ubistvu Ivanovića"\nrDžava Srbija će se boriti na svaki način da pronađe one koji su počinili ubistvo Olivera Ivanovića, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIstiče rok za predaju izbornih lista\nDanas je poslednji dan da politički subjekti predaju svoje liste sa imenima kandidata za poslanike, koji će nakon overe moći da se nadmeću za mesta u Skupštini Kosova.\n15.01.2021 Pronađeno telo muškarca kod Gračaničkog jezera (236)\n16.01.2021 Skupovi za Olivera ispred SDP-a (232)\n16.01.2021 "Više faktora i slojeva upleteno u Oliverovo ubistvo" (180)\n16.01.2021 Da li je "trajna sramota Srbije" u "rukama Prištine"? (159)\n16.01.2021 U srpskim sredinama 10 novozaraženih (110)\nJanuar 2021 11 (225)


Oprezno pri kupovini na prezentacijama - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Oprezno pri kupovini na prezentacijama\nOprezno pri kupovini na prezentacijama\nPrema zakonu, kupac ima pravo da raskine ugovor 14 dana od prijema robe. Zato neka preduzeća robu isporučuju tek nakon dve nedelje, te je ugovor bez penala nemoguće raskinuti\nMogućnost kupovine na rate putem administrativne zabrane, penzioneri u Srbiji često koriste, kažu u Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje. PIO fond je potpisao ugovore sa oko 600 organizacija i preduzeća čime je penzionerima omogućeno da robu i usluge uzimaju na rate.\nOvo, pored dobre strane, ima i lošu jer pojedina preduzeća ne posluju fer. Politikin dodatak Potrošač piše o slučaju penzionerke koja je bila na prezentaciji jednog novobeogradskog preduzeća koje prodaje proizvode od vune. Pristala je da kupi proizvod, ali joj je traženo učešće od 3.000 dinara i da potpiše porudžbenicu u kojoj je navedeno da će plaćanje biti u 22 mesečne rate.\nDani su prolazili, proizvod nije isporučen, a ona je shvatila da će taj mesečni izdatak biti prevelik za njen budžet. Zato je pozvala da porudžbinu otkaže. U preduzeću su joj objasnili da je ona potpisala ugovor (porudžbenica) i da sada jedino može da ga raskine, a u tom slučaju dužna je da preduzeću plati 25% ugovorene cene.\nOvo se često dešava, naročito sa preduzećima koja svoju robu nude putem prezentacija (po kućama ili organizovano u ugostiteljskim objektima). Građani često, poneseni prezentacijom i opušteni pored ljubaznog prezentatora, požele da kupe proizvod. Kako npr. objašnjava ova penzionerka, njoj bi zaista značila magnetna podloga za dušek.\nProblem je kako usaglasiti želje i mogućnosti. Prodavac obično nađe rešenje: niža cena, plaćanje na rate i sl. Ali to rešenje važi samo ako se kupac odmah odluči. Kupac prelomi i potpisuje nešto onako, usput. A to je ono što je obavezalo kupca.\nU PIO fondu objašnjavaju da oni direktno od prodavca dobijaju dokumentaciju za sprovođenje administrativne zabrane koju su potpisali i prodavac i kupac i potpisan ugovor. Ako se ugovor prekida, to se opet rešava direktno između kupca i prodavca, a Fond dobija obaveštenje.\nPrema Zakonu o zaštiti potrošača, kupac ima pravo da raskine ugovor 14 dana od prijema robe. Tu su se, međutim, ovakvi prodavci dosetili, pa robu ne isporučuju dve nedelje tako da kupac ne može da raskine ugovor bez finansijskih konsekvenci.\nGoran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača kaže da Nacrt novog zakona o zaštiti potrošača donosi novine koje će poboljšati položaj potrošača.\nDo tada, a i uvek, vodite računa šta potpisujete i znajte da ne postoji razlog da bilo šta potpišete odmah. Niko neće, u današnje vreme, odbiti da vam robu proda po istim uslovima i sutradan ukoliko posle prospavane noći to budete i dalje želeli da uradite.\nTags:društvoekonomijafinansijekupovinaNacionalna organizacija potrošača NOPSpenzinerkapenzionerPIO fondprodaja putem prezentacijazakonzaštitazaštita potrošača\nNedezinfikovani stetoskopi šire zaraze\nZaradio više u svojim 80-im nego ikad ranije


U svajcarskoj DNK test za imigrante - Stormfront\nU svajcarskoj DNK test za imigrante\ndesničari predlažu obavezan dnk test za imigrante\nCIRIH - Imigranti iz 35, većinom azijskih i afričkih zemalja, ali i sa Kosova, treba da budu podvrnuti obaveznom DNK testiranju pre nego što im se dozvoli da se pridruže svojim porodicama u Švajcarskoj, navodi se u predlogu poslanika najveće partije u švajcarskom parlamentu.\nPoslanik desničarske Narodne partije Švajcarske (SVP) Alfred Her izneo je taj predlog dve sedmice pošto je ta partija osvojila 29 odsto glasova na opštim izborima - što je najbolji rezultat koji je jedna politička partija zabeležila u Švajcarskoj od 1919. godine - posle predizborne kampanje u kojoj su centralne teme bile imigracija i kriminal.\nRe: U svajcarskoj DNK test za imigrante\nAko vec ne mogu da ih sprijece da dolaze, mogu bar da kontrolisu ko to koga dovodi. Da ne bude posle da su kao porodica pojedinog imigranta dolazili totalni anonimusi.


Prof. dr. Duško Radosavljević, redovni profesor na Fakultetu za pravne i poslovne studije dr Lazar Vrkatić u Novom Sadu, Univerzitet Union, Beograd: KAD SI SREMAC I PUST DOVEK | bedrudingusic\nPosted: 7. Novembra 2014. in Intervjui\nAutonomaš jesam, separatista nisam. Kako nisam želeo da se bilo koja republika bivše Jugoslavije izdvoji iz iste, a „Jugoslavija za koju smo se zalagali, za nas ostaje trajno časna kategorija, nezavisno od svih promašaja i zloupotreba koje su pratile njeno postojanje. Ona je istorijska činjenica, emocionalna, kulturna i ekonomska potreba naroda koji žive na ovim prostorima”¹, tako nisam ni danas za bilo koje, posebno nasilno kidanje veza Vojvodine i Srbije…..Ja nikoga ne pitam za nacionalna, verska i politička uverenja. To jeste stvar lične (ne)kulture. Pa neka svako izvoli. Po političkom uverenju sam levičar, antifašista, autonomaš². Po nacionalnom, Sremac³, Vojvođanin, Srbin, Jugosloven, Evropljanin, građanin sveta. Porodično – suprug i otac dve ćerke. Profesionalno – profesor političkih nauka(4). Navijam za Mančester Junajted. To su sve delovi moga identiteta. I, još što šta drugo…..Najviši stepen autonomnosti Vojvodina je imala po Ustavu SFRJ iz 1974. godine. Po njemu bila je potvrđena dvojna konstitutivnost Vojvodine, kao sastavnog dela SR Srbije, ali i konstitutivnost u Jugoslovenskoj federaciji…..„Glogov kolac“ autonomiji Vojvodine i autonomiji Kosova (7), je donošenje Ustava Republike Srbije iz 1990. godine, u veoma nelegitimnoj atmosferi (8), gde su se iskazale dobro poznate „plebiscitarno-cezarističke“ aktivnosti, koje su u Srbiji negovane, podgrejavane i sprovođene nakon čuvene 8. sednice CK SKS, iz septembra 1987. godine, kada je u jednom staljinističkom igrokazu ustoličen novi „vožd u Srba“, Slobodan Milošević…..Problem sa većinom nosilaca političkog mandata u Srbiji, proteklih godina, je što ovaj proces razumeju samo kao dobijanje sredstava iz pretpristupne pomoći, a posle toga iz evropskih strukturalnih fondova. Ovaj, vertikalni proces približavanja se kolokvijalno naziva EU-izacijom, on je politički projekat, a izvode ga političari i/ili dobri birokrati. Problem sa njim je što on obuhvata vrlo mali broj onih koji stvarno ulaze u EU – to su političari, delovi establišmenta, gornji slojevi birokratije, te vrlo mali broj stanovnka….. Zašto se insistira na pojmu NACIONALNA MANJINA a ne NACIONALNA ZAJEDNICA, posebno u Vojvodini? Da li je došlo do nagodbe režima i političkih predstavnika određenih zajednica? Itd……Jugoslaviju je imao ko da brani, ali su snage haosa bile bolje organizovane, brutalnije i jače…..Da, osećam se manjinom. Sam sam to izabrao. Samo, nisam baš tako ni sam…..\nU dijelu srbijanskih medija nazivaju Vas “autonomašem“, “separatistom” i slično. Da li Vam to smeta i koji je Vaš odgovor njima te javnosti, inače?\nDSR: Autonomaš jesam, separatista nisam. Kako nisam želeo da se bilo koja republika bivše Jugoslavije izdvoji iz iste, a „Jugoslavija za koju smo se zalagali, za nas ostaje trajno časna kategorija, nezavisno od svih promašaja i zloupotreba koje su pratile njeno postojanje. Ona je istorijska činjenica, emocionalna, kulturna i ekonomska potreba naroda koji žive na ovim prostorima”¹, tako nisam ni danas za bilo koje, posebno nasilno kidanje veza Vojvodine i Srbije. Vojvodina i centralna Srbija su dva područja Republike Srbije, sa određenim karakteristikama, koje se moraju poštovati u cilju stvaranja zajedničke političke zajednice – Republike Srbije. Ko to ne vidi slabo vidi, zlo misli Srbiji i radi na njenom razbijanju i daljnjem političkom, ekonomskom i civilizacijskom zaostajanju.\n¹Duško Radosavljević. 2013. „Pogled s leva“, Novi Sad, str. 116\nTakođer, nekim kritičarima (ili kritizerima) Vašeg lika i djela smeta Vaša identifikacija kao Sremca i Vojvođanina, u geografskom smislu, imputirajući Vam da, ako to nije Vaša nacionalna odrednica, onda jeste politička. Komentar?\nDSR: To je moja lična odluka. Ja nikoga ne pitam za nacionalna, verska i politička uverenja. To jeste stvar lične (ne)kulture. Pa neka svako izvoli. Po političkom uverenju sam levičar, antifašista, autonomaš². Po nacionalnom, Sremac³, Vojvođanin, Srbin, Jugosloven, Evropljanin, građanin sveta. Porodično – suprug i otac dve ćerke. Profesionalno – profesor političkih nauka(4). Navijam za Mančester Junajted. To su sve delovi moga identiteta. I, još što šta drugo. Držim se onoga što kaže Amin Maluf, „identitet neke osobe nije dodavanje autonomnih pripadnosti jedne na drugu, to nije neki ‘pačvork’, to je crtež na zategnutoj koži; dotaknemo li samo jednu pripadnost, cela osoba uzdrhti“ (5). Sve u svemu – mislim da sam pripadnik RACIONALNE a, ne neke naročite nacionalne zajednice. Ali, „prijatelji bivši, prijatelji budući, pamtite me po pjesmama mojim…“\n²Od 1990. do 2002. godine bio sam član Reformista Vojvodine, partije koja je nastala iz Saveza reformskih snaga Jugoslavije, koji je inicirao poslednji jugoslovenski premijer Ante Marković. Autor sam Programa Reformista Vojvodine. Od 2000-2004. godine sam bio potpredsednik prve demokratski izabrane vlade Vojvodine. 2007. godine sam napustio aktivno bavljenje politikom.\n³Rođen sam u Šidu, gradu Simeona Piščevića, Save Šumanovića i Ilije Bašičevića Bosilja. Sve više sam i Novosađanin, tu živim sa porodicom, tu sam angažovan u akademskom i javnom životu. Većinu svojih akademskih titula (diploma, magistratura, doktorat) stekao sam na Fakultetu političkih nauka u Beogradu (uz nekoliko godina provedenih na CEU u Pragu i Školi društvenih nauka u Varšavi). Ako je veliki Crnjanski mogao da izabere Srem za svoj zavičaj, šta ostaje meni nego da se i ja čvrsto držim Srema, kako je kazivao Mika Antić –\nIMA L’SREMA AKO LUDA NEMA,\nIMA L’MENE AKO SREMA NEMA?!\nPA NEK PUCA SRCE USRED SREMA,\nBIĆE SREMA I KAD MENE NEMA!\n4) Autor sam šest knjiga, izdatih u više izdanja, i oko 80 tekstova, objavljivanih u BiH, Mađarskoj, Rumuniji, Makedoniji, Poljskoj i Srbiji. Glavni sam urednik časopisa VPA, Politikon.\n5) Amin Maluf. 2003. „Ubilački identiteti“, Beograd, str. 23\nJedan ste od onih vojvođanskih intelektualaca koji tvrdi da postoji “ustavno zlopaćenje Vojvodine od 1988. do danas…” Hoćete li, ukoliko je moguće ukratko, obrazložiti tu tezu?\nDSR: Najviši stepen autonomnosti Vojvodina je imala po Ustavu SFRJ iz 1974. godine. Po njemu bila je potvrđena dvojna konstitutivnost Vojvodine, kao sastavnog dela SR Srbije, ali i konstitutivnost u Jugoslovenskoj federaciji. Pokrajine su u pravima bile skoro identične republikama; pokrajina nije bila država, ali je u praksi imala neophodne atribute za ostvarenje optimalnog autonomnog statusa. SAP Vojvodina je ovaj status uživala do 1988. godine, kada je na talasima srpskog populizma (6) on bio prvo reduciran, a zatim, ustavnim rešenjima, iz 1989. godine, sveden na veoma nizak nivo, da bi potonjim zakonima i političkim rešenjima režima Slobodana Miloševića, u praksi bio skoro potpuno poništen. Ove aktivnosti su i poraz komunističke ideje o punoj autonomiji Vojvodine, začetoj tokom Drugog svetskog rata, što pokreće određena pitanja o karakteru događaja iz takozvane „antibirokratske (jogurt) revolucije”. Ovo sam naveo ne zbog evaluacije ustavnih i drugih rešenja iz perioda Titove vladavine, već kao osnovu za poređenje stepena autonomije, koji se za Vojvodinu predviđa, traži, nudi, pregovara, poklanja i slično.\n„Glogov kolac“ autonomiji Vojvodine i autonomiji Kosova (7), je donošenje Ustava Republike Srbije iz 1990. godine, u veoma nelegitimnoj atmosferi (8), gde su se iskazale dobro poznate „plebiscitarno-cezarističke“ aktivnosti, koje su u Srbiji negovane, podgrejavane i sprovođene nakon čuvene 8. sednice CK SKS, iz septembra 1987. godine, kada je u jednom staljinističkom igrokazu ustoličen novi „vožd u Srba“, Slobodan Milošević. U ovoj su se aktivnosti istakle perjanice srpske nacionalne inteligencije, glorifikovanjem Miloševića, upoređujući njega i njegovu ulogu u životu Srbije sa istinskim srpskim velikanima(9). Centralno pitanje u pisanju ustava bilo koliko se ovlašćenja treba podariti predsedniku republike. Naravno, ni ostali delovi ustava nisu zaboravljeni, a sve u cilju besomučnog osnaživanja koncepta centralizacije, kojoj su, očigledno je, pisci Ustava iz 1990. godine, bili veoma skloni.\n6)Događaji iz tzv. “jogurt revolucije” od 5. i 6. oktobra 1988. godine, o tim događajima vidi: Sava Kerčov, Jovo Radoš, Aleksandar Raić. 1990. „Mitinzi u Vojvodini 1988. godine”, N. Sad, i Slave Đukića. 1992. „Kako se dogodio vođa”, Beograd. Videti i: Vojvođanski klub. 2009. „’Jogurt revolucija’ 1988. Vojvodina od Ustava do Statuta”, Novi Sad\n7)AP Kosovo i Metohija su nakon okončanja ratnih dejstava 1999. godine, na osnovu Rezolucije 1244, Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, pod protektoratom međunarodne zajednice. U februaru 2008. godine, Kosovo je proglasilo nezavisnost, koju Republika Srbija ne priznaje.\n8) Ustav Republike Srbije od 28. septembra 1990. godine, donela je jednostranačka Skupština SR Srbije, pod geslom „prvo ustav pa izbori”.\n9)O ulozi srpskih intelektualaca u učvršćenju režima S. Miloševića, vidi: Duško Radosavljević. 2001. „Elite i transformacija“, Novi Sad\nUstavnim odredbama o autonomnim pokrajinama nije predviđeno zakonodavno ovlašćenje za pokrajine, čak ni u onim oblastima gde pokrajine imaju autonomnu normativnu nadležnost, prema tom istom ustavu! Dalje, nisu propisana, kao što je praksa u državama koje u svom sastavu imaju autonomije, koja su to „pojedina pitanja” koje pokrajine svojim aktima autonomno uređuju! U praksi su se ta pitanja rešavala republičkim zakonima, iz čega je sledilo logično (pravno/političko/politikološko/ zdravorazumsko) pitanje – u čemu se ogleda autonomija pokrajina? Istovremeno su donošeni zakoni koji su derogirali autonomiju pokrajina (njih je doneto oko 120; posebno su donošeni na štetu AP Vojvodine, jer se u AP Kosovo i Metohija nije ni pokušao ostaviti privid pokrajinske samouprave), kršeći, dakako, Ustav R Srbije, tako da, a sve u skladu sa protiv-ustavnom praksom, AP Vojvodina nije imala ni svoje izvore prihoda, iako je to, treba li to posebno naglasiti, Ustavom iz 1990. godine bilo predviđeno.\nValjanih razloga da se donese Ustav Republike Srbije iz 2006. godine nije bilo, mislimo na ustav u ovom obliku, koji je veliko i razočaranje, kako za eksperte iz oblasti teorije ustavnog prava i političkog sistema, tako i za stvarne pregaoce i dosledne borce za demokratiju u Srbiji u vreme Miloševićevog režima. Jer, promene izvedene krajem 2000. godine, za većinu su učesnika u javnom i političkom životu Srbije imale revolucionarni karakter, koji je trebao da se kruniše u ustavnom diskontinuitetu sa prethodnim režimom. Osnova za to je bila u svim dotadašnjim predlozima, nezavisno od političke ili ideološke pozicije predlagača. U okviru predloga se predviđao i određeni, znatno viši nivo ostvarenja autonomnih prava pokrajina, odnosno, regiona, koji je ipak budio nadu, da će se i u ovoj oblasti postići određeni prodor, drugačiji nego što je to bilo u Ustavu iz 1990. godine. U konačnici smo dobili produkt za koji niko, osim nosilaca najopskurnijih političkih opcija, nije imao povoljnu ocenu. Tako su smanjene nadležnosti pokrajina u odnosu na Ustav iz 1990. godine, kao i nadležnosti lokalnih samouprava, otežano je proces integrisanje u evroatlantsku zajednicu, ceo se ustav pretvorio u imaginarnog zaštitnika državno-pravnog jedinstva Republike Srbije, sa svojom preambulom, koja je postala svojevrsna „Lazareva kletva“. Zlopaćenje se nastavilo, bez nade kad će se završiti.\nDa li je regionalizacija Srbije jedan od kriterija, ili domaćih zadataka za tu državu na njenom dugom putu pristupanja EU, za koje članstvo je, kao što je poznato, podnijela službeni zahtjev 22. decembra 2013. godine?\nDSR: Ulazak u Evropsku uniju se sagledava sa dva bazična nivoa: vertikalni i horizontalni. Prvi nivo je ispunjenje tzv. “Kopenhagenskih uslova”, domen izgradnje demokratije i institucija za zaštitu ljudskih prava, uspostavljanje efektivnih mehanizama tržišne ekonomije, te prihvatanja pravnih tekovina Evropske unije – acquis communautaire(10).\nProblem sa većinom nosilaca političkog mandata u Srbiji, proteklih godina, je što ovaj proces razumeju samo kao dobijanje sredstava iz pretpristupne pomoći, a posle toga iz evropskih strukturalnih fondova. Ovaj, vertikalni proces približavanja se kolokvijalno naziva EU-izacijom, on je politički projekat, a izvode ga političari i/ili dobri birokrati. Problem sa njim je što on obuhvata vrlo mali broj onih koji stvarno ulaze u EU – to su političari, delovi establišmenta, gornji slojevi birokratije, te vrlo mali broj stanovnka. Iskustva govore da je malo verovatno da će se proces pridruživanja ostvariti samo kroz:\n– proliferaciju zakonodavstva harmonizovanog sa prethodno prevedenim desetinama hiljada standarda i normi EU,\n– proizvođenje nekoherentnih i sa evropskim ciljevima neusaglašenih nacionalnih strategija razvoja,\n10)Vidi: Duško Radosavljević/Nikolina Matijević. 2011. „Evropska unija – Razvoj, institucije, proširenje“, Novi Sad\ndekorativno uspostavljanje institucionalnih aranžmana – koji teško mogu da obezbede ostvarivanje razvojnih ciljeva kroz relativno demokratsko upravljanje;\n– spinovanje, preko lica bliskih vlasti, svedočanstava o uloženim naporima i relativnim reformskim rezultatima, koji se stalno umnožavaju, ali se mogu u punoj meri efektuirati jedino posle prijema u članstvo;\n– politikantsko zaklinjanje na evropske vrednosti – bez njihovog stvarnog usvajanja.\nDrugi nivo je horizontalni, reformski proces, ukupan uticaj evropskih vrednosti na privredni i svaki drugi razvoj; na delovanje institucija, na odnose u društvu, sve ono što čini kvalitet života običnih građana. Ovaj proces se naziva evropeizacija, i od ovoga procesa, koliko njega uspemo savladati, zavisiće, ponajviše, vreme prijema Srbije u Evropsku uniju. To je tako jer, postoje određene vrednosti koje se označavaju kao evropske vrednosti – mir, demokratija, ljudska i manjinska prava, održivi razvoj. Ako su one i naš sistem vrednosti, mnogo smo bliže EU, rešavamo i neka od naših bazičnih problematičnih pitanja, procesa završetka reformi u društvu, saniramo efekte zakasnele tranzicije, stabilizujemo krhke demokratske instutucije i institucije za zaštitu ljudskih prava, osposobljavamo ekonomiju i stvaramo uslove za održivi razvoje. Ulazak u EU je deo smislene unutrašnje politike, zasnovane na strukturnoj promeni zemlje da prihvati izazove budućnosti, ne svakodnevno prpeucavanje na spoljno-političke teme. I, naravno, uz podsećanje: “Ne može da se promeni Srbija, a da svi ostanemo nepromenjeni. Da bi se promenila Srbija, svako od nas mora da se promeni – u svom pristupu problemima, u mentalitetu, u svojim radnim navikama… jer Srbija, to je zbir svih nas. Prvo, da budemo pozitivni ljudi i da ne mislimo šta god dođe nepoznato to mora da je neki neprijatelj smislio. Ili šta god ne razumemo, da mislimo da je to protiv nas.”¹¹\nEvropski standardi i norme nisu obavezni, oni su nezaobilazni, kao vodiči, kao dobri saveti i parametri, čija bi inkorporiranost u naše domaće aktivnosti, dovela do optimalizacije naših razvojnih mogućnosti, do novih razvojnih politika, posebno na regionalnom i lokalnom nivou.\nMora se uspostaviti funkcionalan proces decentralizacije i regionalizacije Srbije, jer je proces evropeizacije toliko širok, da se mora podeliti sa organima regionalnih i lokalnih samouprava. Ovaj proces ne sme, po svojoj suštini ni ne može, biti ekskluzivna aktivnost samo centralnih vlasti, jer je to onda – nemoguća misija. Lokalne vlasti moraju odgovarati za onu vrstu potreba, koje se fomiraju kao realne i konkretne potrebe građana, udruženja i strukovnih organizacija, koje idu u cilju poboljšanja kvaliteta življenja na lokalnom nivou, kojima se obezbeđuju evropski standardi, a čime se, takođe, učvršćuje i godinama erozirani humani i socijalni kapital u ovoj zemlji.\nTo znači, neophodna je izmjena Ustava Srbije. Za kakvu poziciju Vojvodine se Vi zalažete u novom srbijanskom Ustavu i da li je takvo ustavno rješenje kompatibilno sa kriterijima EU?\nDSR: „Autonomna Vojvodina je osobeno višenacionalno i istorijski utemeljeno područje, koje samo u federativnoj državnoj zajednici, sa visokim stepenom decentralizacije državnih funkcija i razvijenom lokalnom samoupravom može postići optimalni razvoj. Kao ravnopravnom konstituensu takve zajednice, njoj pripada sva zakonodavna, izvršna i sudska vlast, sem one koju konstituensi prenose na zajedničke institucije radi ostvarenja osnovnih državnih funkcija. Njeno je neotuđivo pravo da sama raspolaže svojim prirodnim resursima i radom stvorenim vrednostima i da samostalno vodi svoju kulturnu politiku čije je temeljno načelo jednakopravan i skladan razvoj svih njenih nacionaknih kultura.”¹²\n¹²Duško Radosavljević. 2013. „Pogled s leva“, Novi Sad, str. 117\nDa li će neko u ime Srbije morati izgovoriti “najskuplju srpsku reč“, odnosno da prizna Kosovo kao jedan od uvjeta pristupanja EU?\nDSR: U sledećih pet, šest godina neće morati. Onda će se već naći neki političar sa dugogodišnjim „patriotskim stažom“ koji će to uraditi. Kandidata je već sada mnogo. Najveći kandidat, sadašnja vlast u Srbiji.\nKako vidite aktuelnu politiku Srbije u oblasti očuvanja prava nacionalnih zajednica, naprimjer?\nDSR: Nedovoljnu. Nepromišljenu. Neefikasnu. Neiskrenu. Srbija se Ustavom iz 2006. godine odlučila da bude država jednog naroda. Ostali se tolerišu, u formi građana, što povlači par pitanja – da li su Srbi građani? Da li građani imaju imaju nacionalnost, npr. Mađari, Romi, Bošnjaci, Albanci, Hrvati, Slovaci,…? Gde se dedoše Jugosloveni i Vojvođani sa popisa, koji po jednoj opskurnoj ministarskoj pojavi ne postoje? Gde su zaštićena mesta za pripadnike građana u srpskom parlamentu? Zašto se insistira na pojmu NACIONALNA MANJINA a ne NACIONALNA ZAJEDNICA, posebno u Vojvodini? Da li je došlo do nagodbe režima i političkih predstavnika određenih zajednica? Itd.\nDa li su srpski intelektualci odigrali relevantnu ulogu u razbijanju Jugoslavije i da li, pri tom, nije bilo dovoljno kritične mase onih koji su bili za očuvanje bivše zajednicke nam države?\nDSR: Sledeće aktivnosti srpskih intelektualaca su, bitno doprinele raspadu druge Jugoslavije¹³: a) pojava “Memoranduma” SANU; b) nacionalna homogenizacija u Srbiji – “događanje naroda” i “antibirokratska revolucija”; c) relativizovanje pojma Jugoslavija; d) prihvatanje i opravdanje ratne opcije.\nIntelektualna “zabrinutost” za svoju naciju, njen ugroženi položaj, razvoj i budućnost, predstavljala je osnovno opravdanje za početak rata, neizbežnog sredstva da se narodi podele, da ne žive zajedno, ili jedni pored drugih, da ne sarađuju, mimo racionalnih razloga za ovakva ponašanja i nasuprot elementarnoj logici samoodržanja naroda na ovim prostorima. Pozivanjem na “narodni suverenitet“, “modernu demokratsku nacionalno zasnovanu državu“, “pravedne granice“, intelektualci su opravdali raspad druge Jugoslavije i sve konsekvence proizašle iz ovoga čina, u prvom redu rat. Krvavim raspadom uništena je, u osnovi evropska, ideja povezivanja južnoslovenskih naroda u političku i državnu zajednicu širih razmera, koja bi omogućila i uključenje u najznačajnije evropske i svetske integracione tokove.\nZadovoljstvom zbog raspada jugoslovenske državne zajednice, u kojoj su ovi narodi živeli sedamdeset godina, prikrivala se činjenica da je prethodna zajednička država u trenutku raspada još uvek imala znatne kapacitete za modernu i demokratsku transformaciju, kao retko, usuđujem se reći, možda nijedna od zemalja istočne ili srednje Evrope, sa sovjetskim tipom organizacije političkog i ekonomskog sistema. Umesto intelektualnih napora i predloga za takvu transformaciju, koja je zahtevala više energije, znanja i stručnosti, kao i sposobnosti komuniciranja i razumevanja sa naprednim nacijama zapadne Evrope i sveta, srpski intelektualci su izabrali pravac koji je njima zadavao najmanje problema da ga teoretski definišu i ponude političarima za izvođenje – pravac redefinisanja nacionalnih interesa, povezan sa razbijanjem optimalne državne zajednice za srpski narod – federalne Jugoslavije.\nJugoslaviju je imao ko da brani, ali su snage haosa bile bolje organizovane, brutalnije i jače.\n¹³Više o tome u: Duško Radosavljević. 2001. „Elite i transformacija“, Novi Sad\nPostoji li u Srbiji fobija da je “Vojvodina država u pripremi” i ko fabricira istu (fobiju)?\nDSR: Realno ta opasnost ne postoji, jer se nijedna politička opcija u Vojvodini ne zalaže za otcpeljenje. Druga je stvar što se mnogi ozbiljni politički razgovori u Srbiji uopšte ne vode! Recimo – novi ustav, zbiljski prilaz evro-atlantskim integracijama, multikulturalnost, evropeizacija Srbije, decentralizacija, regionalizacija ili federalizacija države, reindustrijalizacija zemlje, program razvoja Srbije, itd. Ovakve ideje lansiraju isti onakvi mudraci koji su već „navukli“ stanovnike na formulu – danas SAO, sutra otcepljenje. Naravno, oni igraju na opštepoznatu činjenicu, što obilato zloupotrebljavaju, na koju upozorava Milan Podunavac, „Srbija ima snažnu antifederalističku tradiciju, a to bi upravo mogao biti institucionalni okvir koji bi olakšao oblikovanje političke kulture koja je uslov normalne reprodukcije multikulturalnog društva, kakvo Srbija jeste po svom socijalnom aspektu“(14).\nNa samom kraju, Vojvodina je prostor gdje živi tridesetak etničkih grupa. Da li se Vi, s obzirom na javno izjašnjavanje o svom identitetu, s jedne strane, te politiku Srbije u oblasti očuvanja prava nacionalnih zajednica, s druge, osjećate manjinom u toj Pokrajini, pa i u Srbiji?\nDSR: Rekoh, želim da budem pripadnik RACIONALNE, ne NACIONALNE ZAJEDNICE! Takođe, kako je to rekao Danilo Kiš, „Jer želim da živim u miru sa samim sobom a ne sa svetom“(15). Veliki srpski glumac, Ljuba Tadić, je to ovako rekao: „Pridružio sam se ovima kojih je malo, jer bi oni mogli biti u pravu. Ovih kojih ima mnogo, sigurno nisu.“\nDa, osećam se manjinom. Sam sam to izabrao. Samo, nisam baš tako ni sam.\n14)Milan Podunavac. 2006. Poredak, konstitucionalizam, demokratija, Čigoja, Beograd, str. 173.\n15)Danilo Kiš, 1987. „Psi i knjige“, u: „Grobnica za Borisa Davidoviča“, Beograd\nDSR: Takođe. U razgovoru se daleko stiže.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (628)\nProf. dr. Duško Radosavljević: KAD SI SREMAC I PUST DOVEK | vojvodjanskapolitikoloskasocijacija kaže:\n9. Novembra 2014. u 5:51 PM\n[…] (Bedrudin Gušić blog) […]


Beograd | Zemun Član od: 07.09.2019 Ocenite\nLego setovi - 15 razlicitih modela\nOdlicna saradnja, svaka dalja preporuka za clana\nФеноменална сарадња, препорука.\nLEGO The Hobbit lot 2(prodato)\nMoje tople preporuke za Nenada!\nLEGO Collectibile Minifigures razne serije\nIzuzetna saradnja i najiskrenija preporuka za Nenada.\nZadovoljstvo mi je da dam prvu pozitivnu ocenu. : )


NACRT ZAKONA O ŠTRAJKU: Sindikati podeljeni oko rešenja u Nacrtu zakona. Dok je za jedne bolji od postojećeg propisa, za druge on sužava pravo na štrajk i povećava krug lica kojima se isti zabranjuje\nPodeljena su mišljena predstavnika sindikata o Nacrtu zakona o štrajku. Zoran Mihajlović, sekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije, smatra da je nacrt novog bolji od postojećeg Zakona o štrajku ("Sl. list SRJ", br. 29/96 i "Sl. glasnik RS", br. 101/2005 - dr. zakon i 103/2012 - odluka US), mada predlog još može da se poboljša. Čedanka Andrić, izvršni sekretar Ujedinjenih granskih sindikata "Nezavisnost", međutim, smatra da Nacrtom zakona nije ispunjen osnovni cilj zbog kojeg su ovi sindikati ušli u radnu grupu za njegovu pripremu, a to je da ovaj zakon bude sistemski – krovni zakon i da samo on uređuje štrajk. Prema rečima Ranke Savić, predsednice Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS), glavna zamerka Nacrtu zakona je što on sužava pravo na štrajk i povećava krug lica kojima se zabranjuje štrajk.\nOstaje da se vidi da li će se njihove primedbe prihvatiti u daljoj proceduri usvajanja Zakona o štrajku, sve do konačne odluke poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nZoran Mihajlović, jedan od učesnika u njegovoj pripremi, primećuje da Agencija za mirno rešavanje radnih sporova može da otupi oštricu štrajka. Imajući u vidu nezavidnu finansijsku situaciju sindikata koji treba da plate radnike dok štrajkuju, bilo bi bolje da novi zakon obaveže poslodavca da posle prijema najave štrajka pozove štrajkački odbor na pregovore.\n– U Srbiji se uglavnom štrajkuje zbog toga što poslodavac ne isplaćuje zarade. Zato smo tražili da se vlasnik firme obaveže da po okončanju štrajka, pored neisplaćenih zarada, radnicima plati i vreme koje su proveli u štrajku – kaže Mihajlović.\nSavez samostalnih sindikata smatra dobrim rešenje da poslodavac ne određuje minimum procesa rada, već da se on određuje kolektivnim ugovorom. U slučaju kad nema kolektivnog ugovora, minimum procesa rada određivaće arbitraža, koju čine po jedan predstavnik sindikata, poslodavca i jedan nezavisan član koga imenuje arbitraža.\nNovina u predloženom tekstu novog zakona je da poslodavac ne može da obavezuje članove štrajkačkog odbora da obezbeđuju minimum procesa rada bez saglasnosti tog tela. Poslodavci su do sada zloupotrebljavali to pravo.\nDobra strana Nacrta je i uvođenje prava zaposlenih na štrajk solidarnosti sa radnicima drugog preduzeća u trajanju do jednog dana, kao i skraćenje vremena od najave do početka štrajka sa sadašnjih sedam na tri do pet dana, što Mihajlović takođe smatra pozitivnim.\n– Zalaganjem da samo novi zakon o štrajku uređuje štrajk, želeli smo da izbegnemo da se nizom zakona iz oblasti energetike, obrazovanja, zdravstva i drugih ograničava pravo na štrajk, što je do sada bio slučaj – ističe Čedanka Andrić, izvrši sekretar Ujedinjenih granskih sindikata "Nezavisnost". – Predlagač očigledno želi da zadrži ovakvo stanje, jer je u obrazloženju naveo da se zakon donosi zbog "međusobnog usklađivanja Zakona o štrajku i posebnih zakona". Radna grupa nije postigla dogovor oko jednog od najvažnijih pitanja, a to su delatnosti od opšteg interesa, već je predlagač samo prepisao deveti član važećeg Zakona o štrajku. Za nas je neprihvatljivo predloženo rešenje u kojem se predviđa da se štrajk upozorenja i štrajk solidarnosti u delatnostima od opšteg interesa mora najaviti deset dana pre početka štrajka, jer se na taj način gubi svrha štrajka.\nKonačno, zaključuje Andrićeva, neprihvatljiv je način na koji je prekinut rad radne grupe, bez utvrđivanja teksta nacrta koji ide na javnu raspravu i pitanja o kojima nije bilo moguće postići konsenzus, a koja nisu tehnička već suštinska.\n– Svođenje javne rasprave na tri dvočasovne debate u Nišu, Beogradu i Novom Sadu za jedan od najvažnijih zakona iz oblasti radnog zakonodavstva je primer kako ne treba voditi socijalni dijalog – ukazuje Andrićeva. – Zbog toga kao odgovoran sindikat ne želimo da učestvujemo u simulaciji socijalnog dijaloga koji će za krajnji rezultat imati umanjenje prava zaposlenih u Srbiji.\nAsocijacija samostalnih i nezavisnih sindikata se protivi da novi zakon sužava pravo na štrajk.\n– Važeći zakon zabranjuje štrajk samo profesionalnim vojnicima – ukazuje Ranka Savić, predsednica ASNS. – U Nacrtu novog zakona štrajk se zabranjuje i pripadnicima BIA, zaposlenima u Kontroli leta, Specijalnim policijskim jedinicama i radnicima Hitne pomoći. Pored toga, štrajk se ograničava i uvođenjem obaveznog minimuma procesa rada.\nOna dodaje da novina i pravo poslodavca na naknadu štete kada se utvrdi da je štrajk bio nezakonit. Iz teksta nije jasno ko nadoknađuje štetu, kako, i na koji način, što ostavlja velike mogućnosti za zloupotrebe.\n– Zakon predviđa i da se odluka o štrajku dostavlja poslodavcu, ali i Agenciji za mirno rešavanje radnih sporova. Ako se spor ne reši u roku od 10 dana – zaposleni imaju pravo da pokrenu štrajk. Mislim, da će usvajanje ovakvog rešenja "razvodnjavati" štrajk – dodaje Savićeva.\nStav je i ASNS da u slučaju štrajka, zbog neisplaćenih zarada, dane provedene u štrajku poslodavac mora da plati. Ranka Savić smatra da je ovakvo rešenje ispravno, jer ako poslodavac ne isplaćuje plate, mora na ovaj način biti kažnjen.\nTekst Nacrta zakona predstaviće se na Okruglom stolu pod nazivom "Predstavljanje Nacrta zakona o štrajku", koji će se u organizaciji Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja održati:\n– u Novom Sadu 8.maja 2018. godine od 11,00 do 13,00 časova u Privrednoj komori Srbije-Regionalnoj privrednoj komori Južnobačkog upravnog okruga, ul. Narodnog fronta 10;\n– u Nišu 9. maja 2018. godine od 12,00 do 14,00 časova u Nišavskom upravnom okrugu, ul. Strahinjića Bana bb, PC Ambasador, III sprat;\n– u Beogradu 10. maja 2018. godine u periodu od 12,00 do 14,00 časova u Palati Srbije, Bulevar Mihajla Pupina br. 2, sala 368.\nZainteresovani mogu prijaviti prisustvo na okruglim stolovima na e-mail adresu javnarasprava.strajk@minrzs.gov.rs.\nPotrebno je da se u prijavi navede ime i prezime kao i institucija odakle lice dolazi, kontakt telefon i e-mail adresa. S obzirom na ograničen broj mesta u salama u kojima se održava javna rasprava prednost će imati lica po redosledu prijavljivanja, o čemu će zainteresovani biti obavešteni putem dostavljene e-mail adrese.\nIzvor: Vebsajt Politike i Sindikata obrazovanja Srbije, 05.05.2018.


Devenport počasni Pančevac | Pančevac\nDevenport počasni Pančevac\n23.09.2014 21:04·0 komentaraPregleda: 111\nGradsko veće je na predlog gradonačelnika Pavla Radanova danas usvojilo odluku da se za počasnog građanina Pančeva proglasi Majkl Devenport, šef Delegacije EU u Srbiji. Zvanje zaslužnog građanina poneće pukovnik Zoran Veličković, zamenik komandanta Specijalne brigade Vojske Srbije.\nObrazlažući prvi predlog, Radanov je naveo da su programi EU za izgradnju stanova namenjenih izbeglicama i raseljenim osobama s Kosova i Metohije, kao i oni koji se odnose na inkluziju Roma, realizovani zahvaljujući Devenportovom zalaganju.\nO pukovniku Veličkoviću je rekao da je sa svojom jedinicom učestvovao u otklanjanju posledica poplava i zimskog nevremena u Pančevu, kao i u spasavanju ljudi u velikim ovogodišnjim poplavama širom Srbije.


Pogba: Liverpul daleko ispred svih - BIGportal.ba\n26 Februara, 2020 26 Februara, 2020 0302\nFudbaler Mančester Junajteda Pol Pogba izjavio je da je Liverpul daleko ispred konkurencije u Premijer ligi.\nPogba je napomenuo da je Liverpul sasvim zasluženo prvoplasirani tim u ligi i da nije slučajno došao do prednosti od 22 boda.\n“Kao igrač Junajteda i zbog rivalstva između ta dva kluba, ne želim im da osvoje titulu, ali poštujem protivnika i moram da kažem da Liverpul zaslužuje poziciju na kojoj se danas nalazi. Ove sezone su još bolji nego prošle kada su osvojili Ligu šampiona”, rekao je Pogba, a prenosi ESPN.\nIzabranci Jirgena Klopa posle 27 utakmica u ligi nemaju nijedan poraz, sinoć su posle preokreta pobedili Vest Hem 3:2 za 26. trijumf i praktično su obezbedili titulu, prvu u Premijer ligi i prvu posle 30 godina.


Beograd dobio Bulevar Draže Mihailovića? - Jutarnji GLASnik\nBeograd dobio Bulevar DRAŽE MIHAILOVIĆA? Sugrađani i stanari zbunjeni, ali im ne smeta!\nNa raskrsnici Darvinove i Kumodraške ulice na Voždovcu\nNaime, na raskrsnici Darvinove i Kumodraške ulice na Voždovcu, stoji stub sa tablom na kojoj piše – Bulevar Draže Mihailovića. Na prvi pogled, sasvim ista kao i na desetine hiljade drugih u gradu.\nIpak, sugrađani i stanari okolnih zgrada, iz Kumodraške i Darvinove ulice, kao i Bulevara Peka Dapčevića, koji svakodnevno prolaze pored ove misteriozne ploče, kažu da nisu ni znali da postoji, tačnije niko nije obraćao pažnju na nju.\n– Prolazim ovuda već nekoliko godina, a nijednom do sada nisam video stub sa „novim imenom“ ulice – pričaju nam radnici obližnjeg „Vulkanizera“, a obezbeđenje ovog auto-servisa kaže da nije znalo da je stub postavljen, kao i da im ne smeta jer „Draža nije bio ratni zločinac“.\nBulevar Draže Mihailovića\nBulevar Draže Mihailovića u Beogradu\nStanari zbunjeni tablama sa imenom četničkog đenerala, a ko ih je postavio ostala je misterija\nPloču i „novi naziv ulice“ malo je teže primetiti, jer stub na kojem je postavljena znatno je viši od ostalih koji nose ploče sa imenima gradskih ulica. Takođe, može se primetiti da je tabla samoinicijativno napravljena, zbog belih traka koje su nalepljene i koje oivičavaju ime ulice dajući joj izdaleka približan izgled originalne table.\nPrema rečima jednog od stanara obližnjih zgrada, Milivoja Kostića, „nezgodno je primetiti ploču, jer je na stubu previsoko postavljena“.\nInteresantno je što saobraćajna policija svaki dan stoji preko puta tog stuba i uopšte nisu reagovali, nisu ga ni primetili – kaže Milivoje i dodaje da ploča zbunjuje vozače, jer to nije pravi naziv ulice.\nKo je postavio ovu tablu nije poznato, a pojedine komšije kažu i da „ne znaju koga bi zvali kako bi se ona sklonila“.\nKo postavlja table?\nKo će imati „svoje parče Beograda“ predlaže Komisija za imenovanje ulica, trgova i postavljanje spomenika, a odlučuju gradski odbornici. Međutim, za postavljanje ploča sa nazivima ulica zadužen je Republički geodetski zavod.\nIzvor: Espreso Foto:Printscreen\nTagged BULEVAR DRAŽA MIHAILOVIĆ, ĐENERAL DRAŽA


Analitičari o poseti Vučića Kosovu | N1 Srbija\nVučić na Kosovu nije rekao ništa novo, tvrde analitičari\n09.09.2018. |19.19 |\nU analizi Vučeve posete Kosovu i Metohiji, novinari i analitičari ocenjuju da ona nije donela suštinski ništa novo, i da predsednik Srbije nije rekao ništa što do sada nismo znali, odnosno da javnost nije dobila istorijski govor, takozvani Vučićev Gazistemestan, kako su to pojedini mediji najavljivali.\n"Kada budemo imali bilo šta da vam kažemo, oko bilo kakvog rešenja, o bilo čemu, nećemo to saopštavati ni u Beogradu ni Briselu, nego ovde vama”, rekao je Vučić u Kosovskoj Mitrovici.\nDeo javnosti je očekivao da baš danas čuje nešto, oko bilo kakvog rešenja, o bilo čemu, baš u Mitrovici, ali se to nije desilo, istakli su za N1 novinar Zoran Panović i politički analitičar Đorđe Vukadinović.\n“Nemamo ništa politički opipljivo, a o čemu se poslednjih meseci vodi ceo politički život i oko čega se vodi kontakti sa međunarodnim političkim akterima”, ukazao je Panović.\n“Nije rekao doslovno ništa novo, ali je to ništa rekao na jedan političniji način, ovo je malo bolje retorički, atraktivnije upakovano to ništa”, smatra Vukadinović.\nSagovornici N1 ocenjuju da se nakon Vučićevog dugoočekivanog govora nastavlja sa politikom zamrznutog konflikta\n“Maltene su se bacale kvote na kladionici šta će biti konkretan predlog: razgraničenje, korekcija granica, sever Kosova, opštine na jugu Srbije, toga očigledno nema”, uveren je Panović.\nOno čega je bilo su poruke o pomirenju i suživotu sa Albancima.\n“Ideja je da čuvamo mir, da pokušamo, bar pokušamo da uspostavljamo mostove poverenja prema Albancima, da težimo dogovoru čak i kad znamo da je to nemoguće, jer nas sve drugo vodi u ambis i katastrofu”, upozorio je Vučić.\nOvaj govor, kako kaže Sonja Sovrlić, novinarka portala Crno-beli svet, nije bio zapaljiv kao neki prethodni, ali građani, dodaje, nisu dobili odgovor na ključno pitanje.\n“Mislim da je ova poseta svesno i ciljano pripremana da se akcenat stavi na životna pitanja, šta je problem građama, ali mnogo je tu obećanja za koja je pitanje da li će biti ispunjena i na osnovu kojih strategija”, ocenila je ona.\nU svom govoru predsednik je uspeo da pomene i opoziciju, odnosno prethodnu vlast, koju je okrivio za sled događaja koji su doveli do današnjeg stanja na Kosovu. Između ostalog proglašenje nezavisnosti Kosova i slučaj pred međunarodnim sudom pravde.\n“Dobili smo najgori mogući odgovor i za Srbiju i za vas ovde na KiM, jer smo imali najbahatije ministre i vlast u savremenoj istoriji”, kazao je Vučić.\nVukadinović smatra da je Vučića zapravo “pilatovski oprao ruke”. “Krivicu za nezuspeh na Kosovu podelio je od cara Lazara, preko Miloševića, pa do sadašnje opozcije, odnosno vlasti iz 2000. godine”, naveo je Vukadinović.\nU sumiranju posete Vučića Kosovu i Metohiji, novinar Idro Seferi kaže da ništa ne upućuje na to da je istorijski dogovor Beograda i Prištine zaista i moguć u skorije vreme.\n“Na jednoj beogradskoj televiziji sam čuo da poseta Vučića Kosovu nije mat nego je šah, a sada je remi, mogao bih reći”, slikovito je objasnio Seferi.\nKosovo Aleksandar Vučić Đorđe Vukadinović Zoran Panović Sonja Sovrlić\nOd NIKOGA NIŠTA!\nМолим поштене читаоце а и Ботове, ако неко зна шта је то АВ урадио у Бриселу за целих ових 5 и више година.А колико то све тек кошта, што рекао Шојић, само се шврћкају.\nNe znam, ja sam čuo antiratne poruke, poruku da je politika 90-ih bila pogrešna, poruku o neophodnosti pomirenja sa Albancima. Ako je to "ništa novo", ja onda nisam živeo u Srbiji poslednjih 40 godina.


Upozorenje zbog jakog vjetra – BiGportal.ba\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti promjenljivo oblačno vrijeme, a narandžasto upozorenje izdato je za područje Banjaluke, Mostara, Bihaća i Trebinja zbog udara juga do 70 kilometara na čas.\nTemperatura vazduha kretaće se do 25 stepeni Celzijusovih.\nOblačno vrijeme zadržaće se cijelog dana u Hercegovini, na jugozapadu i zapadu uz kišu mjestimično, dok će u ostalim krajevima biti promjenljivo oblačno uz sunčane intervale, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nPrema večeri u Hercegovini i jugozapadnim krajevima nakratko će prestati padavine, dok se u noći očekuje novo jače naoblačenje sa kišom i pljuskovima i obilnije padavine, od 50 do 70 litara po metru kvadratnom.\nDuvaće umjeren i jak vjetar, popodne i u noći sa olujnim udarima, južnih smjerova.\nNajviša dnevna temperatura vazduha biće od 14 do 18, na sjeveru i sjeveroistoku do 25 stepeni Celzijusovih.\nMeteoalarm izdao je crveno upozorenje za područje Livna zbog mogućih udara vjetra jugo od 70 do 100 kilometara na čas.\nNarandžasti meteoalarm zbog veće količine padavina izdat je za područje Livna, Mostara i Trebinja gdje se očekuju padavine do 80 litara kiše po metru kvadratnom, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.


Bugattijeva limuzina ide u proizvodnju - Index.hr\nBugattijeva limuzina ide u proizvodnju\nNA nedavno održanom frankfurtskom auto salonu Bugatti je predstavio limuzinsku studiju pod nazivom Galibier 16C. Tada je rečeno kako će se o proizvodnji ovog modela odlučiti naknadno, nakon što bude ispitan interes potencijalnih kupaca.\nIako službenih priopćenja za sada još uvijek nema čini se kako bi milijun i pol eura vrijedan automobil trebao stići do proizvodnje. Naime, insajderski izvori javljaju kako su potencijalni kupci kojima je Galibier 16C predstavljen na privatnim prezentacijama više no zadovoljni viđenim.\nDo konačne i službene odluke podsjetimo samo kako ovaj automobil pokreće 8,0-litreni motor sa 16 cilindara razmještenih u W rasporedu. Snaga mu iznosi 800 KS (201 KS manje od Veyrona) te je uz veću masu ovaj model osjetno sporiji od Veyrona, no i dalje je riječ o najbržoj cestovnoj limuzini. O razini luksuza interijera je pak bespredmetno razgovarati.\n#Bugatti #Bugatti #Bugatti #Bugatti #Bugatti #Bugatti Veyron #Bugatti Veyron #Bugatti Veyron #Bugatti Veyron #Bugatti Veyron #Bugatti Galibier 16C #Bugatti Galibier 16C #Bugatti Galibier 16C #Bugatti Galibier 16C #Bugatti Galibier 16C


Abstract Calligraphy - Nenad Burgic, Beograd (1952-90)\nMy memory about this author. Published at http://poetrio.com/?p=494 /HAIKU2MUSIC- poletje 2014 / leto 2014 | - Poetrio/... May 2014\nsaveSave Abstract Calligraphy - Nenad Burgic, Beograd (1952... For Later\nReturn to Authentic, Exhibition A THOUSAND DEATHS, BOJAN DJORDJEVIC-OMCA artist, Gallery REMONT , mart 2019. Studio JI, J.Ahlgren\nNew Icon - Nikola Saric\nStructure of surface and identity – paintings of Natalija Sime onović\nMarko Kodžic, Painter, 32, Salzburg. art critique. Jadranka Ahlgren\nNO ONE LIKE ME. Belgrade painters generation 73-74\nFashion and Film__Painting Exhibition of Ivana_Prlincevic, 42. Belgrade Febr._201\nThe Landscape and Hair Line.Paintings of Irena Bijelić Gorenjak 2014. Geometric Abstraction and Organic Manner\nDragana Ognjenovic. Exhibition Constructions.GalleryFLU. Belgrade. Sept 2013. J. Ahlgren\nExhibition OD DO, Curator Milan Bosnic, Gallery Magacin. Maj 013.Belgrade\nToni Anicin, Investigation About Form, Colour and Shape\n1 Jadranka Ahlgren\nApstraktne kaligrafije Nenada Burgia (1952, Brus - 1990, Beograd)\nAbstract calligraphy - Nenad Burgic ( 1952, Brus 1990, Belgrade)\n22 godine posle 22 years later\nSamostalno izdanje, STUDIO JI Jadranka Ahlgren, arch. Beograd Juli 2012, Beograd\nkaligrafije : Nenad Burgi fotografije: Milan Jozi, Beograd\nSVE ALI PO REDU DOLAZI\n(Nenad Burgi, haiku)\n5 Jadranka Ahlgren\nNenad Burgi, srpski umetnik i diplomata1, autor je jedinstvene knjige Kineska kaligrafija izdate u Beogradu 1988, u izdanju Naune knjige. Ova knjiga, objavljena u malom tirau, brzo se rasprodala i naalost nije doivela reprint, tako da malo ljudi za nju uopte zna! Tome su doprinele i ratne godine u Srbiji koje su znatno smanjile interes za Daleki istok, koji je inae 80tih godina prolog veka postojao u republikama ex-Yu, pa i Srbiji, a to se ogleda u 33 izala broja asopisa Kulture istoka2, koji je izlazio kvartalno od 1984-92 u izdanju Dejih Novina iz Gornjeg Milanovca3. Ova knjiga predstavlja obimnu studiju o kineskoj kaligrafiji kroz istoriju, sa prikazom njenog razvoja koji prati 2.000 godina tradicije, od pisanja na kosti, kamenu, bronzanim posudama, do pisanja tuem i etkom na papiru, to ve i samo po sebi predstavlja poduhvat. Poseban doprinos ovog autora predstavlja poslednje poglavlje knjige, sintetiko, u kome on pokuava da sistematizuje aribute lepog kineske kaligrafije, u dvadesetak kategorija koje su najee u jednoj kaligrafiju i isprepletene, te je broj vrsta lepog u njoj i mnogo vei, to nam govori o svoj suptilnosti ove discipline. Ovaj, veoma afirmativni stav prema lepom, pleni svojim entuzijazmom. Tako nas Nenad ui da je robusno, u Kini, podjednako lepo kao i neno, ili, umiljato, ali i uredjeno i lepo sloeno, kao atributi slubenikog pisma, a sve to u okviru jedne nama potpuno nepoznate kulture u kojoj je ovaj autor boravio samo 4 godine, i to za vreme svog slubovanja u Japanu, mada je tom prilikom esto putovao i u ostale dalekoistone zemlje. Sve to govori I o velikoj erudiciji ovog autora. Kaligrafija o kojoj on govori poseduje pluralizam lepog a time i potencijale moderne umetnosti i umetnikog individualizma. Autor ovo naglaava sa par biografija poznatih kaligrafa, koji su bili nestandardne i samosvojne linosti. Ipak, on naglaava da je pluralizam lepog u kineskoj tradiciji neto drugo od pluralizom lepog na Zapadu, jer u Kini se oduvek od umetnika zahtevalo izuzetno majstorstvo i zanat, dok se na Zapadu vie ceni sam genij. Ovo je i knjiga za poetnike, autor joj pristupa tako to podrazumeva da pie za ljude koji ne znaju mnogo o Kini. Zaista veliki zadatak za jednu knjigu, ali ostvaren. Sve to nagovetava da je ovaj autor mogao jo mnogo toga da nam da, ali naalost nije, poto je rano, tragino preminuo, 1990, u svojoj 39 godini.\nPo struci, ekonomista Vie o ovom asopisu vidi u prikazu sadraja svih njegovih brojeva : Duan Pajin Kulture Istoka, asopis za sva vremena preuzeto sa internet sajta Drustvo knjizevnika Vojvodine: http://www.dkv.org.rs/index.php?option=com_content&task=view&id=864&Itemid=38 15. Jul 2012 3 Sedute Glavne redakcije bilo je u Beogradu\n6 Pored kaligrafije Burgi se bavio i filozofijom i poezijom, a krajem 80-tih bio je lan i neformalne grupe umetnika formirane oko alternativne kole Moj put, klasinog filologa Darinke Zlii4 u Djurdjevu, selu kod Novog Sada, u kojoj su u to vreme radili i drugi multimedijalni, konceptualni i post-konceptualni umetnici umetnici iz Beograda i Novog Sada kao pisac Miroslav Mandi, slikar Zoran Beli Vajs (Zoran Belic Weiss) i kompozitor Miodrag Lazarov Pashu, a iji se rad mo svrstati i u fenomenoloka strujanja u umetnosti kod nas. Burgi je u periodu 88-90 saradjivao i sa galerijom AUT, iz Gronjana, Hrvatska. Ovaj autor izdao je i vie drugih knjiga i tekstova kao i dve zbirke pesama: Otvorena knjiga Zatvorena knjiga, 1978, Kraljevo, samizdat i Oluja u planini, biblioteka Macuo Bao, Jugoslovensko udruenje za Haiku poeziju, Odaci,1990. Dobitnik je i prve nagrade na Jugoslovenskom konkursu za Haiku poeziju, 1989 godine u Odacima. U Japanu, gde je boravio od 1979 1983, Burgi je zasnovao svoj umetniki studio sa nazivom Isto, po tradiciji starih japanskih umetnikih radionica, sa ijim peatom je kasnije potpisivao kaligrafije. Ideogram za isto, inae se pie isto i u kineskom i u japanskom pismu. Rad u umetnosti zapoeo je izlaui irilinu kaligrafiju na grupnim izlobama u Japanu, gde je bio veoma lepo primljen. O kaligrafiji i likovnom Kaligrafija je specifina umetnosti koja je u Evropi naputena uvodjenjem tampe. Ona ima veze sa likovnocu ali i sa onim o emu se pie tj. sa sadrajem, zbog ega je oduvek bila disciplina umetnika-intelektualac, i kao takva pod uticajem aktuelnih mesnih religioznih i filozofskih diskursa. Kineska kaligrafija je specifina poto je njeno pismo delom slikovno, tj. sastoji se od piktograma - pojednostavljenih sliica pojimova koji se mogu nacrtati poto postoje u prirodi, a delom ideogramsko, tj. sastoji se od ideograma - sliica sastavljenih od vie znakova, piktograma i simbola ili fonetskih znakova za pojedine slogove i glasove, a koji predstavljaju sloene, apstraktne pojmove koji se ne mogu precrtati iz prirode (istina, pravda, ljubav), sve skupa oko 50.000 znakova od kojih je samo nekoliko hiljada u svakodnevnoj upotrebi. Izmedju ostalog, u toku pisanja kaligraf sam vri izbor karaktera5, znakova sa kojima e pisati, a s obzirom na njihovo mnotvo, on time bira i poentu koju eli da naglasi, to daje mogunost finih nijansiranja poruka i nosi u sebi poetski element!\nDarinka Zlii je bila profesor klasine filologije na Univerzitetu u Novom Sadu i poznata je kao priredjiva dela srpske naunice, filozofa, i knjievnice sa poetka dvadesetog veka, Anice Savi Rebac 5 karakter , jedan znak u pismu, sastavljen obino iz vie delova, sliica - piktograma i simbola - ideograma\n7 U svojoj knjizi, Burgi kaze:Kinezi razmiljaju sukcesivnom promenom sliica koje ine karaktere, povezujui ih. Oni stvaraju neprekidni niz u kom kombinacija slika dolazi do izraaja. Ova kombinacija slika predstavlja svet vizuelnog, ime kineska kaligrafija jo uvek nosi u sebi primordijalno jedinstvo slike i rei, to je na Zapadu naputeno usvajanjem Alfabeta6 u antikoj Grkoj, koji zabeleku odvaja od arolije ivog vidjenja Sveta i pribliava sistematizaciji svega u jednoj racionalnoj, obino karakteristinoj za pojedine civilizacije, ideo-shemi svega jeziku!. Slikovno pismo, nasuprot ideo-shemama, u sebi nosi veu mogunost asocijacija, intuitivnog razmiljanja i blie je umetnosti. Ono lake barata naim nataloenim slojevima memorije i celokupnim iskustvom, pa je zato umetnost kineske kaligrafije neto gde se lako uoavaju unutranja psiholoka stanja autora kao i stupanj njegove zrelosti. I Zapad se danas pribliio jednom takvom nainu razmiljanja kroz apstraktnu umetnost 20-tog veka, gde se poenta ponovo stavlja na fenomenologiju u umetnosti. Tako moderna ponovo istrauje same korene vizuelnog, forme i boje, a konceptualna umetnost kasnije, 70-tih godina prolog veka, vraa se na svedenost dela i minimalizam, ali kroz intelektualizaciju koncepta, dok moderan dizajn uveliko ponovo postaje znakovni, samo to piktogrami sad oznaavaju logo neke firme ili usmeravaju kretanje peaka javnim prostorom. U moderni, umetnik je oslobodjen obaveze da sledi opteprihvaene kanone i daje mu se pravo na slobodu linog, individualnog izraza, kao i slobodu da koristi razne medije istovremeno: boju i formu, zvuk i tekst, govor tela, kroz body-art, ili pejza, prirodu, kroz land-art, i slino. Pri tom se obino zaboravlja da je ovu slobodu ovek u svojoj umetnosti koristio odvajkada, tako su rituali raznih plemena takodje multimedijalni, u njima se istovremeno koriste i ples i kostim, i pesma i tekst. Koncepti moderne umetnosti prodiru i u kaligrafiju u 20-tom veku, a prvi koji ih uvode su japanski kaligrafi koji posle Drugog svetskog rata uspostavljaju veze sa amerikim umetnicima, a kasnije i evropskim, posebno kad na Zapad prodre i zen filozofija. Japanski kaligrafi tako poinju da eksperimentiu i sa oznaenjima drugih vrsta, sem znakovnog u pismu, zadravajui se ipak pri tom u konekstu svog rada i kategorija: slovo, re, zapis, papir. U takve kaligrafe spada i Nenad Burgi! Njegove kaligrafije su ponekad do te mere slobodnih formi da ih samo uslovno moemo nazvati kaligrafijama, ali, on insistira upravo na tom nazivu. Ono to Istok tradicionalno definie kao kaligrafiju mora biti uradjeno etkom i tuem, na papiru, po odredjenoj metodi, to ustvari re kaligrafija i znai: ispisivanje kineskih slova etkicom i tuem, potez po potez, po metodama usavravanim u okviru duge tradicije7. Ali, moderni kaligrafi proirili su znaenje pojima: etka, papir, metoda i uveli nove naine pisanja. Zato da ne! Istorija kaligrafije i ovako je neprekidni niz promena!\nAlfabet , azbuka, azbuno pismo u kome svako slovo predstavlja jedan glas iz jezika. Sastoji se obino od 20 do 40 slova, znakova. 7 Definicija preuzeta iz Burgieve knjige\n8 O radovima Nenada Burgia Radovi koje Nenad radi su srednje veliine, na papiru, uradjeni tuem, ili se radi o velikim kaligrafijama na pamunom platnu veliine 2 do 3 metara, gestuelno, koje je radio tokom svojih performansa u Gronjanu. Na papiru radi sa standardizovanim dimenzijama papira, najee 100x70cm. Ponekad, radi na vie komada papira, u vidu diptiha, triptiha, ili sastavljajui 4, 6, 8, 10, papira. Kao etke, korisi razne vrste kaligrafskih, esto veoma debelih etki, ali, pie i kamenjem, postavljajuci ga na papir ili prskajui ga finim kapljicama tua. Ili sa kamenjem raznih veliina koje ubacuje u posude sa tuem, dok ovaj prskao okolo. Po papiru se pie i dugim, specijalno obrezanim brezovim metlama umoenim u tu, od ega nastaju dugi - suptilni, ili kratki robusni otisci, nad kojima se lako moe meditirati poto su puni raznih asocijacija, kao i sluajni otisci fleka od rasprsnutog tua. Tu se rasprskava po papiru i specijalno napravljenim duvaljkama, ime se moe dobiti neverovatna finoa zrna, a kad se kamenje ubacuje u posude sa tuem ili se ove obaraju da bi se tu razlio po papiru, dobijaju se takodje suptilni radovi koji pogoduju kontemplaciji. Ono to se generalno dobija kao rezultat ovog rada je ekspresivna, apstraktna, crno-bela grafika. Papir, kao medijum koji upija tu, u njoj je takodje vaan, zbog ega je njegov izbor uvek diktiran i eljom autora da postigne odredjeei efekte. Pirinani papir lake upija tu nego neki drugi, a upijanje zavisi i od debljine i teksture papira. Najinteresantnije radove ovog autora predstavlja serija velikih platana sa zabeleenim pokuajima da se bacanjem tua u krug, na specijalno zategnuta platna postavljena na distanci, ocrta krug! Ovi radovi se direktno nadovezuje na srednjevekovnu tradiciju u kojoj su stari majstori upotrebljavali gest da izraze neku od poenti svojih kaligrafija sa tendencijom da se dobije rad jaeg ekspresivnog naboja usled taloenja aktivne energije - vie tua - na pojedinim mestima, obino tamo gde pisanje poinje, ali i postgenerisanim mrljama od tua, pasivne energije, koji kaplje ili curi po papiru na pojedinim mestima, to esto u nama budi ak i jae emocije od samog zapisa, slova! Gestu bacanja tua prethodi obino odredjeni uvodni ritual sa zadatkom da se publika i autor umire, koji se sastoji od udaranja o zvono u sve redjim intervalima, ili slino, posle ega sledi dua pauza i koncentracija u tiini. U momentu bacanja tua, autor je isputao krik, kao ispomo pri emanaciji energije.Vreme odvijanja dogadjaja paljivo je birano. Ovi radovi, radjeni su nou. .. Kratko, koliko smo bili svedoci rada na kaligrafijama ovog autora, bilo je i drugih naina izvodjenja rada. Jednu svoju kaligrafiju Nenad je uradio glavom, to je takodje ve vidjeno u istoriji kineske kaligrafije, a jednu drugu, tako to je etao celu no kroz itna polja Vojvodine, i tako ocrtao krug veliine vie kilometara, o emu je kasnije priao a to je u stvari predstavljalo iscrtavanje tog rada. Ova eksplozija ideja, verovatno je delom bila podstaknuta prethodnim teorijskim studijama, prilikom rada na knjizi.\nMagla u Beogradu i Srednji put 1989, na 1000 metara visine, na planini Kopaonik, sa autorkom ovog teksta i Ruicom Petrovi, performerkom i muziarkom iz Beograda, ovaj autor je izveo kaligrafiju Srednji put, tako to su se ova tri kaligrafa (performera) pela planinom oko 500 metara, polaui svaki za sobom po jednu pravu liniju izvuenu od belog kanapa, na kome su kontinualno vezivali vorove, kako bi kanap oteao i bolje polegao na tlo i kasnije se tee pomerao ukoliko bude duvao jak vetar ili preko njega prelazile ivotinje. Istovremeno, ponavljanje i monotonija postupka vezivanja vorova, trebala je da ojaa panju perfomera i uvede ih u stanje dublje kontemplacije o samoj ideji rada ali i mestu gde ga izvode - planini! Tom prilikom autor nije eleo da bude u sredini, mada je poenta rada bila upravo na ocrtavanju te srednje staze Srednjeg puta8, sa svom simbolikom koju on nosi u budizmu. Ovaj rad ima veze i sa pejzaem. On je od samog zaetka svog koncepta deo pejzaa i pejza uestvuje u njemu, a rad zatim i ostaje u pejzau, mada samo privremeno dok ga okolnosti, vetar, kie i sneg ne dezintegriu. Ideja o pejzau ostaje i trajno povezana sa radom kasnije, kroz seanja o radu. Kopaonik, naroito na svojim vrhovima, nije gostoljubiv i u sukobu je sa samom idejom Srednjeg puta kao lakeg puta, a lakeg, poto je to put mudrijeg izbora, put kompromisa i nenasilja. Izgleda da je ovaj rad ovaj autor izveo ba ovde, na padinama iznad sela u kom je iveo njegov deda, selo Blaevo, a kog je on esto poseivao, da bi dokazao samom sebi a i drugima, da e on ipak biti taj koji e dovesti Istok u Srbiju, bar u vidu ovog Srednjeg puta na vrhu Kopaonika, u centru Balkana, kad ve nije uspeo drugaije, i tako spojiti rafiniranost filozofije budizma i sirovost dobro razradjene vetine opstanka na hedonistikom Balkanu. Svaka ast na pokuaju! U izvodjenje rada umeala se medjutim i magla, to jest, neoekivano je naiao oblak, tako da su performeri jedno vreme morali da stanu i ekaju, dovikujui se uplaeni, posebno performerke, nenavikle na maglu. Magla je bila toliko gusta da se nita na metar razdaljine nije videlo. Kasnije, u jednoj slinoj magli, usred leta i sunanog vremena u Beogradu, nestao je i Nenad, zauvek, pod ne razjanjenim okolnostima. Autorki ovog teksta nije poznatio da je neko u Beogradu ili ire, u to vreme, 1990 pa na dalje, nastavio sa idejama Srednjeg puta. A to je teta! Moda je tek sada, dvadeset dve godine kasnije, sazrelo vreme da se te ideje nastave. Knjiga Nenada Burgia Kineska kaligrafija, mogla bi nam pomoi u tome. U tom smislu, bio bi poeljan njen reprint.\nVie o Srednjem putu vidi na intenet sajtu www.yu-budizam.com/srednjiput/drustvo.html , koji je postavilo Teravada (Theravada ) budistiko drutvo u Srbiji Srednji put preuzeto sa interneta, jul 2012\n12 Krug, kvadrat, trougao - Performans, gestualna umetnost i Tao Pojedini radovi ovog autora su intelektualne prirode i iste apstrakcije, kao rad sa motivom: krug, kvadrat, trougao, poznat po tome to su ga iskuavale generacije kaligrafa, a svaki se trudio ga obradi najbolje Na ovom motivu, Burgi je ispitivao mogunost upotrebe kalupa, plitkih, uskih posuda koje su pratile ivice figura, dok im je sredina ostajala prazna, napunjenih tuem do vrha, tako da se on prelivao i ostavljao trag. Kasnije, kad je ih ispraznio, autor je posude i elom otisnuo na papir i tako dobio udvostruen odraz ivica svojih figura. Napraviti formu formom koju si porethodno napravio kreativno! Kreativnost kroz eksperiment! To je upravo i bila ideja slinih takmienja, naterati kaligrafe na eksperiment Radovi sa prolivanjem tua po platnu i flekama tua, su slini gestualnoj umetnosti koja se javila 50-tih u Americi, u okviru slikarskog pravca apstraktni ekspresionizam kad su umetnici kao Djekson Polok (Jackson Polloc) poeli da bacaju i prolivaju boje po platnu. Interesantno je da su ovi umetnici otkrili gest upravo preko zena, koji je neposredno pre toga postao poznat u Americi, najvie zahvaljujui prvim izlobama japanskih zen keramiara, odranim neposredno posle II svetskog rata, u elji za brom integracijom amerike kulture u poraeni Japan. Gestualna umetnost koristi pokret tela, gest, u radu, koji traje odredjeno vreme i sa kojim se postie odredjen rezultat, koji se zatim ne koriguje! Umetniko delo moe biti proizvod jednog gestualnog ina ili vie njih. Na radu se nita naknadno ne koriguje. Veliki deo nabaene boje pada na platno sluajno, ali ponavljajui odredjene gestove na istovetan ili neki drugi nain, umetnici su mogli da prave svoje kompozicije. Neodredjenost kompozicija isticala je znaaj boja, te se uskoro zatim pojavio i kolorizam, kao rezultat takvog naina rada. Neki put potuno sluajno, i mada u vidu fleka, nastajale su odline slike! Sam gest slobode, koji se ogledao na njima, posle dugih godina vladavine akademizma, inio ih je lepim. Niz umetnika sa pocetka 20-tog veka najavio je gest i kolorizam! Dadaisti ( dadaism), koji su praktikovali hepening, Dian (Marcel Duchamp) sa redi mejdom (ready-maide), Maljevi (Kazimir Malevitch) koji je 30-tih slikao peatima, Kandinski (Wassily Kandinsky) kog je interesovao kolorizam i mnogi drugi, a 70-tih godina prolog veka, konceptualna umetnost otvara potpuno nove mogunosti. Zapoinje se sa novom umetnikom praksom koja se sastoji od performansa9 u kom se kao umetniki medij koristi i ljudsko telo ili glas i govor. To mogu biti samo glasovi, koji se ponavljaju, odredjena slova, slogovi i tekst sa kojim se manipulie, zvuno,ili smisleno, zatim pevanje, muziciranje sluajnim pokretima tela po muzikim instrumentima i slino. Javlja se i posebna vrsta umetnosti, bodi-art, u kojoj umetnik kao medijum koristi svoje telo. Kod nas je performanse prva izvodila novosadska grupa Kod u kojoj je radio Miroslav Mandi, a zatim Marina Avramovi sa grupom umetnika oko galerije SKC u Beogradu, koja je, uz Dona Kejda\nGlagol perform (engleski) znai izvoditi (neto), tako da imenica performans u stvari znai ono to se izvodi ili dogadjaj koji se odvija pred nama.\n13 (John Cage) bila uzor grupi Opus 4, grupi beogradskih mladjih kompozitora, a iji je jedan od lanova bio Miodrag Lazorov Pashu (Leon Miodrag Lazarov Pashu). Posle prvih konceptualista u Beogradu se oformilo I vie drugih grupa sa mladjim autorima. Jedan od njih je bio i Zoran Beli Vajs (Zoran Belic Weiss), koji je zajedno sa Miroslavom Mandiem i Miodragom Lazarovim Pashuom, bio Burgiev prijatelji. Svi ovi umetnici intenzivno su se tih godina druili i bavili performansom tako da je i kaligrafija tu nala svoje mesto. Kaligrafija je i inae gestualna umetnost, u njoj popravki nema svaki potez etke ostavlja neizbrisiv trag! Ono to mi, koji ne poznajemo dovoljno Istok, ne znamo, a oni koji ga poznaju znaju, je to da su gestualna umetnost i performans bili poznati u kineskoj kaligrafiji jo pre par vekova. Vie srednjovekovnih kaligrafa bilo je pod uticajem odredjenih filozofskih kola koje su zagovarale konkretno, kao to su to daoizam, budizam, zen, i izvodili su svoje kaligrafije slino dananjim perfomerima, a to je ostalo zabeleeno u tadanjoj literaturi. I kaligrafije Nenada Burgia imaju svoju filozofsku pozadinu u dananjoj modernoj zen filozofiji kao i staroj kineskoj filozofiji daoizma, posebno ranog, autora Lao-Ce-a (Lao Tze), autora DaoDe-Jing-a (Tao Te King), knjige iz 6 veka pre nae ere. O ranom daoizmu kod nas ima dosta literature te se da naslutiti na koji nain on tretira fenomen konkretnog a to nije istovetno naem dananjem pristupu ovom fenomenu. Pojam Dao (Tao), prvobitno je oznaavao zakonito kretanja nebeskih tela, pravilnost i red u Prirodi, ali se kasnije usvaja za simbol svih zemaljskih zbivanja i prevodi kao Put, naravno Vii Put, onaj koji bi svako od nas trebalo da moe da uoi, upozna i sledi, i to uz nedelovanje, to jest, ne delovanja protiv principa Dao-a, tj. protiv Prirode. Daoizam a kasnije i zen-budizam zagovaraju u stvari jau vezu oveka i Prirode, oveka i materije, potovanje prirode-materije, stav koji je danas u eri ekolokih zagadjenja i te kako vaan. Daoizam je bio protiv uenosti radi uenosti, birokratije i konfuijanskog aktivizma koji je slian dananjem materijalizmu. On preferira predanosti Prirodi i dubljoj spoznaji njenih istinskih zakonitosti a to se, smatrao je Lao-Ce, postie kroz utiavanje, kontenplaciju i moral. Daoizam je gajio i poseban odnos prema prirodnim elementima i silama, pun panje i strahopotovanja! U Kini je ovo uenje uvek imalo sledbenike, posebno medju kaligrafima sa obzirom da se oni bave reju, intelektualnim, ali i tuem i etkom materijalnim. ...............................................\n14 Ono to u kalgrafskim radovima Nenada Burgia treba istai je ovaj duh daoizma i zena. Ljubav prema Prirodi i prirodnom, slobodi! Bilo da posmatramo isprskane tragove, otiske kamenja, ili apstraktni, etkom iscrtan krug, fascinira nas sloboda koncepta i sloboda njegovog izvrenja. Da li to moemo nazvati spontanou u umetnosti, spontanou u radu? Toliko smo se otudjili od tog pojma da vie i ne znamo ta on u stvari predstavlja! To je ipak neto emu se trebamo vratiti, zagovara svojim radom ovaj autor. Ovi radovi spadaju u modernu evropsku umetnost u okviru koje su mnogi na vrlo visokom nivou. Oni govore da se pred mistikom Prirode gube razlike u kulturama i civilizacijama i u tom smislu su oni kosmopolitski, globalni, i multikulturalni. Oni govore i o neminovnosti procesa globalizacije u modernom drutvu i moguem bogatstvu koje iz toga sledi, bez bojazni da e mo pri tom izgubiti /nacionalni/ indentitet, dapae, jer upravo je Nenad Burgi bio taj koji je nastupao u Tokiju 80-tih u srpskoj narodnoj nonji! ............................................................................................... studio JI, Jadranka Ahlgren, 2012 / prerada teksta iz 2004/\nMore From Jadranka Ahlgren


40% studenata veruje da njihov budući posao još uvek ne postoji | Polarotor\nYou Are Here: Home » IT vesti » 40% studenata veruje da njihov budući posao još uvek ne postoji\nKompanija Kaspersky Lab ohrabruje studente da budu kreativniji kako bi se osigurali od pretnji koje budućnost nosi, tako što će učestvovati na studentskom takmičenju: The Secur’IT kup. Ovo takmičenje je otvoreno za studente iz svih krajeva sveta i iz svih akademskih oblasti. Učesnici će dobiti priliku da osvoje 10.000 dolara, kao i da ostvare benefite takmičenja sa studentima srodnih interesovanja a uz to dobiju i uvid o radu u industriji. Radni tokovi ove godine imaju za cilj da reše probleme koji su pre samo nekoliko godina izgledali kao problemi budućnosti, ali su za današnju tehnologiju i industriju veoma realni:\nPatimat Darbiševa (Patimat Darbisheva), jedna od prošlogodišnjih finalista koja je učestvovala u projektu čiji je cilj bio prevencija industrijske špijunaže, rekla je na takmičenju: “Učešće na Secur’IT kupu pruža priliku za sticanje iskustva u rešavanju zanimljivih, realnih zadataka u različitim poljima i oblastima ekspertize. Omogućava primenu znanja u praksi, čak i ako vam nedostaje tehničko iskustvo. Nije čak ni potrebno imati detaljno znanje ili iskustvo u IT oblasti, jer je takmičenje više traži otvoren um i radoznalost, koji će biti u stanju da reše probleme i što je najvažnije – sve to lepo predstavi! Uzbudljiva atmosfera takmičenja zaista mi je pomogla da verujem u sebe i uživala sam u upoznavanju toliko novih ljudi iz toliko različitih mesta i okruženja.”


Tema: Ozbiljne i smrtonosne pretnje Tadiću!\n...Iza brojnih pretećih pisama koja poslednjih nedelja primaju javne ličnosti, od predsednika Borata Tadića do profesora univerziteta Čedomira Čupića, stoje delovi BIA, Miloševićevi ljudi i nepohapšena Legijina družina, koji time iskaljuju svoj bes i frustracije - tvrdi Danica Drašković, funkcioner SPO, koja je zajedno sa suprugom Vukom Draškovićem često bila na meti raznih pretnji...\n...Poslednja u nizu javnih ličnosti koja je dobila preteće pismo je i profesor na Fakultetu političkih nauka Čedomir Čupić, kome je prećeno smrću zbog intervjua „Blicu“ u kome iznosi kritike na račun premijera Koštunice. U pretećem pismu, stiglom iz Australije, potpisanom Crna ruka Apis, Čupić je označen kao izdajnik srpskog naroda i osuđen je na smrt. Uz pismo je poslat i isečak intervjua iz „Blica“...\nIzvor: Blic, http://www.blic.co.yu/temadana.php?id=41997\nDa li su zaista u pitanju smrtonosne pretnje Boratu Tadiću, poput onih koje je dobijao ubijeni premijer, ili je u pitanju deo postizborne kampanje? Da li su iza ovih pretnji bezbednosne strukture i da li se to dešava pod Koštuničinim protektoratom (kao što profesor Čupić pretpostavlja)? Šta mislite, o čemu se radi? Odgovorite sa citatom\nRe: Ozbiljne i smrtonosne pretnje Tadiću!\nMa lazu, zasto bi mu pretili kad ce da ga smene i posalju u istoriu.\nOriginal postavio alexp [I]\nOriginal postavio BB5 Ma lazu, zasto bi mu pretili kad ce da ga smene i posalju u istoriu.\na kako će to da izvedu??\npošto nemaš elemetarno znanje o političkom sistemu Srbije, nekad je mudrije prećutati i uneti zrno sumnje da nemaš blage veze, nego napisati glupost i otkloniti svaku nedoumicu\nšto se tiče teme, samo napaljeni "Srbi" misle da su Bogom dani, pa kako se kome svidi, da poziva na ubijanje.\nEto, taman se naostrim da sa nekim ko ima pojma o politici razmenim po koju , kada naletim na ovakvu glupost.......i onda kazu, Idi dada je bezobrazan\nKako , dunsteru da ga smene??.....pa nije predsednik trener "Crvene zvezde " da moze svaki gejak da ga smeni kada mu se nadigne.........\nOriginal postavio alexp Izvor: Blic\nJak ti izvor!\nOriginal postavio filatelista, pa šta? a kako će to da izvedu??\nA zasto bi trebao da imam "elementarno znanje o politickom sistemu Srbije"? Rekao sam da ce olosa smeniti i smenice ga, na kraju krajeva na sledecim izborima za prvu damu. Niko ovde ne poziva na ubijanje, nego misevi lazu i dizu prasinu. Po uputstvima iz US ambasade, naravno.\nOriginal postavio BB5 A zasto bi trebao da imam "elementarno znanje o politickom sistemu Srbije"? Rekao sam da ce olosa smeniti i smenice ga, na kraju krajeva na sledecim izborima za prvu damu. Niko ovde ne poziva na ubijanje, nego misevi lazu i dizu prasinu. Po uputstvima iz US ambasade, naravno.\nzato što lupaš gluposti\nako već nemaš pojma, onda je bolje preskoči\nPa, baš zato šro ne mogu legalno da ga smene, oni bi ga "smenili" sa života, kao što su i Đinđića, zlotvori. Odgovorite sa citatom\nOstace Tadic predsednik, ali ce tak tada (ako DS bude opozicija) biti fugura, s ozbirom na mala ustavna ovlascenja.....za bolje i nije.\nOriginal postavio Милунка Савић Pa, baš zato šro ne mogu legalno da ga smene, oni bi ga "smenili" sa života, kao što su i Đinđića, zlotvori. Ne lupaj, zna se ko je "smenio" Z.DJ-a\nKako možete da se smejete na ovakvu zastrašujuću vest?! Pa setite se samo kada su Amerikanci probali da ubiju Borata Tadića, pa poslali onog Miroslava Cimpla da ga napadne... Tada je taj Cimpl naleteo autom na limuzinu koja je prevozila Borata Tadića i koban ishod je, srećom, izbegnut. Tada je izbegnut kobni ishod samo pribranošću i visprenošću našeg predsednika, koji je jedan od retkih državnika koji se mogu pohvaliti time da su preživeli pokušaj atentata CIA-e. Neki drugi državnici takve stvari izmišljaju, isceniraju takve atentate kako bi podigli sebi popularnost, ali ne i naš predsednik.\nOriginal postavio urospo Ne lupaj, zna se ko je "smenio" Z.DJ-a\nFigurativno, a bogme i skoro doslovno -"ista ruka" sve to radi, decenijama. A, posebna je sramota što i Apisovo ime blate. To što neki od vas to ne vide, vaš je problem.\nOriginal postavio Милунка Савић Figurativno, a bogme i skoro doslovno -"ista ruka" sve to radi, decenijama. A, posebna je sramota što i Apisovo ime blate. To što neki od vas to ne vide, vaš je problem.\nTo sto neki od vas to vide, vas je problem....blebecete o tome vec peta godina i nista....mozda, ali mozda se neko i zamisli ako objasnite zasto je DS bio u Vladi sa onima koji su ga "smenili"\nOriginal postavio alexp Kako možete da se smejete na ovakvu zastrašujuću vest?! Pa setite se samo kada su Amerikanci probali da ubiju Borata Tadića, pa poslali onog Miroslava Cimpla da ga napadne... Tada je taj Cimpl naleteo autom na limuzinu koja je prevozila Borata Tadića i koban ishod je, srećom, izbegnut. Tada je izbegnut kobni ishod samo pribranošću i visprenošću našeg predsednika, koji je jedan od retkih državnika koji se mogu pohvaliti time da su preživeli pokušaj atentata CIA-e. Neki drugi državnici takve stvari izmišljaju, isceniraju takve atentate kako bi podigli sebi popularnost, ali ne i naš predsednik.\nМене не би чудило да Амери поново покушају да изврше атентат на Тадићија. Коштуница ми делује као прави човек који би то могао извести за Амере. Човек већ има веома успешна искуства са таквим пословима (са овим се "већина" чланова мора сложити, не бих да помињем пример - свима је већ познато). Није ми јасно како си могао и да помислиш да је то само предизборна кампања од стране ДС-а!? Довољно је само погледати њихове досадашње кампање па да ти буде јасно да таква опција није могућа. (избори су прошли, тако да може бити само постизборна ) П.С.\nДобар ти аватар Odgovorite sa citatom\nBlic su krajnje nepristrasne i nadasve objektivne novine tako da ne treba sumnjati da su oni tu vest plasirali zbog zabrinutosti za dobrobit dragog nam predednika.\nJoj... sta nam je sad raditi... da vratimo Ceselj da bude presednik pa dam nije zao ako koknu presednika?\nA mozda je samo Tadicu krivo sto njemu niko ne preti a marginalnim likovima postar zvoni vise puta dnevno Odgovorite sa citatom\nДа ли је неко погледао ко се бунио против претњи? Даница Драшковић, којој је неостварена жеља да буде шеф БИА\nkako moze neko da "oblati" ime teroriste ,ubice i zlocinca kao sto je bio pukovnik Dimitrijevic mislim zar moze takav covek jos vise da se blati?\nЈош нешто да додам. Како можемо схватати озбиљно Даницу Драшковић, ако знамо да је њој одузета пословна способност. Како можемо схватати озбиљно Вука Драшковића, ако је Шешељ више пута доказивао да је он наркоман?\nOriginal postavio nojkic_problem Како можемо схватати озбиљно Вука Драшковића, ако је Шешељ више пута доказивао да је он наркоман?\nJa mislim da su zdravstvene ustanove merodavne da tvrde tako nesto, a ne Seselj.\nOriginal postavio urospo Ostace Tadic predsednik, ali ce tak tada (ako DS bude opozicija) biti fugura, s ozbirom na mala ustavna ovlascenja.....za bolje i nije.\nSamo se nadaj!!Niste vecina u ovoj zemlji!Kostunjavi i radikali su gotovi kroz 1-2 godine cim narod shvati ko su oni zapravo...koriste to sto u ovoj zemlji ima preko milion ludi bez osnovnog obrazovanja ali to nije dokaz da su ti ljudi debili vec im samo treba malo vise vremena da shvate neke stvari....\nOriginal postavio urospo To sto neki od vas to vide, vas je problem....blebecete o tome vec peta godina i nista....mozda, ali mozda se neko i zamisli ako objasnite zasto je DS bio u Vladi sa onima koji su ga "smenili"\nNema Milunke Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Tonci Provala Ja mislim da su zdravstvene ustanove merodavne da tvrde tako nesto, a ne Seselj.\nЈа колико се сећам, то је доказано на суду, што ће рећи да су и судски вештаци то потврдили. Ово што си сада рекао је преклапање.\nOriginal postavio nojkic_problem Још нешто да додам. Како можемо схватати озбиљно Даницу Драшковић, ако знамо да је њој одузета пословна способност. Како можемо схватати озбиљно Вука Драшковића, ако је Шешељ више пута доказивао да је он наркоман?\nPljuvo sam i svoga kuma\nSve činio da pwopadne\np.s. a kako možemo ozbiljno da shvatamo SPC kad je ista osoba u više nawwata dokazala da je patwijawf swpski izdajnik? Došo izBosne da nam objasni neke stwawi...