Huffington Post: BiH je favorit za pobjedu na Eurosongu | Krupljani.BA\nUgledni američki portal Huffington Post u današnjem tekstu o Eurosongu navodi da je neočekivani povratak jedne male zemlje na ovo takmičenje, a koja je sada favorit za pobjedu, zapravo jedan od razloga zašto je Eurosong najbolje muzičko takmičenje na svijetu.\n“Pjesma Bosne i Hercegovine je doživjela nevjerovatan uspjeh i prema mišljenju fanova širom Evrope favorit je za pobjedu. Je li ovo godina u kojoj će zasjati predstavnici BiH?”, navodi Huffington Post.\nOvogodišnje izdanje Eurosonga će, kako dalje pišu, biti još uzbudljivije od prethodnog. Neki od nastupa bit će izvanredni, a pjevači i grupe će imati dodatna tri mjeseca da svoje izvedbe dovedu do savršenstva.\nJedan od favorita za pobjedu je Latvija, a prema glasovima publike širom Evrope Španija također nije daleko od moguće pobjede na Eurosongu.\nOvogodišnje takmičenje će biti održano u glavnom gradu Švedske Stockholmu u periodu od 10. do 14. maja, a finalnoj večeri će prethoditi dva polufinala.


Promocija fizike u Vlasotincu - Departman za fiziku\nPromocija fizike u Vlasotincu\nMilan Milošević December 30, 20162016-12-30T22:58:20+02:002017-01-18T00:51:56+02:00 Vesti\nU okviru projekta „Fizika za sve“ i programa promocije rada i studija na Departmanu za fiziku u Nišu, 28. decembra, u Osnovnoj školi „Siniša Janić“ u Surdulici prof. dr Goran Đorđević i dr Nenad Milojević održali su predavanja i prezentacije za učenike osnovnih škola i Gimnazije „Stevan Jakovljević“\n„Mase neutrina i Novbelova nagrada za fiziku 2015. godine“ bila je tema predavanja prof. dr Gorana Đorđevića.\nNeutrino ili preciznije neutrini su elementarne čestice koje od svog postuliranja, odnosno teorijskog predviđanja 1931. godine, preko dve detekcije 1956. godine i mnogobrojnih otkrića nakon toga, zauzimaju posebno mesto u standardnom modelu elementarnih čestica – istakao je prof dr Goran Đorđević.\nOn je potom učenike upoznao sa radom japanskog fizičara Takaki Kadžita i istraživanjima njegovog kanadskog kolege Artura Mekdonalda, koji su 2015. godine dobili Nobelovu nagradu za otkriće oscilacija neutrina, čime su dokazali da ove čestice imaju masu.\n„Modeli atoma kroz istoriju“ bila je tema predvanja koje je održao dr Nenad Milojević. On je tom prilikom na veoma prijemčiv način osnovcima i gimnazijacima izneo osnovne ideje o strukturi atoma do kojih se dolazilo tokom istorije, počev od Leukipa i Demokrita, Daltona, Tomsona, Radeforda i Nilsa Bora pa sve do savremenog kvantno-mehaničkog shvatanja.\nProjekat „Fizika za sve“ realizuje Departman za fiziku PMF-a, uz podršku Centra za promociju nauke u Beogradu, u saradnji sa SEENTET – MTP mrežom i Društvom fizičara Niš.\nPredavači su izrazili veliku zahvalnost domaćinima na pozivu, srdačnom gostoprimstvu i odličnoj organizaciji predavanja, kome je prisustvovalo preko 70 učenika i nastavnika.\nViše o ovom gostovanju, kao i nekoliko fotografija sa predavanja, možete pročitati na sajtu Kulturnog centra Vlasotince.\nDodela diploma učenicima (šk. 2016/17)\nPreliminarni rezultati – Opštinsko takmičenje (srednje škole, šk. 2018/19)


EU i SE protiv smrtne kazne | Boom93\nsaopštenju povodom predstojećeg evropskog i svetskog Dana protiv smrtne kazne –\n10. oktobra se navodi da je "smrtna kazna je surova i neljudska".\n„Ona skrnavi ljudsko dostojanstvo i osnovna ljudska prava na kojim se zasnivaju\nnaše dve organizacije", navodi se u zajedničkom saopštenju EU i Saveta\nOve dve organizacije upozoravaju da nijedan pravosudni sistem nije nepogrešiv i\nda je, u slučaju smrtne kazne, eventualnu počinjenu nepravdu nemoguće\nZbog ovoga, moramo nastaviti da objašnjavamo zbog čega je smrtna kazna pogrešna\ni zbog čega buduće generacije zaslužuju da žive u svetu oslobođenom ovog vida\nkažnjavanja, dodaje se u saopštenju.\nIako smrtna kazna nije de jure ukinuta na čitavom evropskom prostoru, nijedna\nod članica EU ili Saveta Evrope nije od 1997. godine primenila ovaj vid\nkažnjavanja, a posebno se pozdravlja činjenica da je Ustavni sud Ruske\nFederacije doneo odluku prema kojoj se smrtna kazna ne može izreći niti\nprimeniti ni u jednom slučaju u toj državi.\nJedina država u Evropi koja još uvek praktikuje smrtnu kaznu jeste Belorusija,\ni ove dve organizacije ponovile su poziv Minsku da prekine sa tom praksom.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton takođe je,\nu zasebnom saopštenju, osudila izvršavanje smrtne kazne u mnogim svetskim\ndržavama, ali je ukazala na činjenicu da se broj država u kojima je ova praksa\nobustavljena sve veći.\nSmrtna kazna praktikuje se danas u 58 država, ali je ovaj vid kažnjavanja u\nprotekloj godini upotrebljen u samo 18 država, među kojima po broju pogubljenja\nprednjače Kina, Iran, Irak, Saudijska Arabija i SAD.


UN: 20.000 stranih boraca u Libiji čini 'ozbiljnu krizu' - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 03 Decembar 2020 09:09\nSjevernoafrička zemlja je poprište duboke političke i sigurnosne krize još od 2011. godine, kada je sa vlasti svrgnut i ubijen Muammar Gaddafi.\nPredstavnica Misije za podršku Ujedinjenih naroda za Libiju (UNSMIL) Stephanie Williams izjavila je srijedu da u toj ratom razorenoj zemlji ima najmanje 20.000 stranih boraca i plaćenika i upozorila na "ozbiljnu krizu" dok se oružje nastavlja slijevati u ovu sjevernoafričku državu.\n"To je šokantno kršenje libijskog suvereniteta, očigledno kršenje embarga na oružje", rekla je ona na online sastanku Libijskog foruma za politički dijalog.\nForum sa 75 članova pokušava nagovoriti zaraćene strane u Libiji da se dogovore o mehanizmu kojim bi se uspostavila prelazna administracija koja će voditi državu kroz predsjedničke i parlamentarne izbore u decembru 2021. godine.\nLibija je poprište duboke političke i sigurnosne krize od 2011. godine, kada je sa vlasti svrgnut i ubijen Muammar Gaddafi.\nLider separatističkih snaga na istoku Libije, panzionirani general Khalifa Haftar, u aprilu prošle godine je pokrenuo napad za zauzimanje Tripolija, što su osujetile snage međunarodno priznate Vlade nacionalnog jedinstva Libije.\nLibijske strane su 23. oktobra u uredu UN-a u Ženevi potpisale sporazum o uspostavi trajnog prekida vatre u toj zemlji.\nPrimjedbe Stephanie Williams odražavaju njeno ogorčenje zbog nedostatka napretka na odlasku stranih boraca i plaćenika iz Libije, što je bio dio dogovora o prekidu vatre potpisanog u oktobru.\nSporazumom o prekidu vatre određen je rok od tri mjeseca da strane snage napuste Libiju.\nOd Olimpijade do Libije: Heroji i žrtve\nLOV NA UKRADENO LIBIJSKO BLAGO: Pljačka umjetnina kao nova grana privrede\nNa obalama Libije spašeno 3.000 migranata tokom sedam dana


Trenutno... - Stranica 26 - Opste teme o drustvu / Kutak za ćaskanje - Otvoreni Forum - Novi Pazar\n@ hobbes : Mozda do tada naprave i takve digitalne aparate\nAda mogu da naprave aparate kakve hoćes al ne može Dado da napravi salto u tome je problem\nA vala ne mogu ni ja\nVala ako hocemo pravo ne mogu ni ja da napravim salto\n.....trenutno mi pade na pamet hadalj Sta li je sa njim, da li je stigao kuci...\nljudi pa treba me razumet 174 cm-a a 90 kila kako ja da izvedem saltu samo mi to reknite ??\n@ Dado : Ada bas tako je Dado!!! Ti predebeo za salto, ja premrsava i eto ti problema\nPa insallah za koju godinu dok postanemo profesionalci.\n@ sans : Imas li vremena da budes nas trener?\nI taktički i kondicioni\ntrenutno se chudim nekom po brzini pisanju postova\nljudi pa treba me razumet 174 cm-a a 90 kila kako ja da izvedem saltu samo mi to reknite\nmalopre se zavrsio nas odbojkaski mec koji je protekao u prijateljskoj atmosferi. Za rezultat nas ne pitajte bilo je nereseno!\nTrenutno smo u nekom internet-clubu, malo odmaramo\nVELIKI POZDRAV SVIMA OD :\ni mene pink\nA ko bese ta Allma?\nTa se izgleda jos nije registrovala na otvoreni forum, a vec se druzi sa nasim forumasima, cak i odbojke igra..\ni sedi sa nama u internet -cafeu... te je ubedismo da se prikljuci ovom nasem drustvu\nNek bude sa hajirom\nTrenutno mi je drago sto nam se Alma pridruzila\nTrenutno sam stigao iz grada.\nVideh i hadalj-a u "Elitu", stigo nam je živ i zdrav.Nije mogao da stigne na okupljanje al eto sad je tu da ne brinete\nTrenutno se kontam da li se pink stvarno naljuti sto me nije videla na odbojci (a ja bio)!!! Pink otkloni mi sumnje...\n@ Allma : Dobro nam dosla Akice !!!\n@ And_U_Price : Ne, nisam nimalo ljuta zao mi je sto si ti propustio zabavu\n@ hobbes : Dobro da je @hadalj tu\n....trenutno razmisljam o tome koliko dugo cu jos biti u NP\nDanas neka bezveze hava ni hladno ni toplo ...\nCitam ove postove vidim raja na okupu...\nSta ces nama ostaje samo da uzdisemo i posmatramo sa strane...\nFin provod svima...\nTrenutno vidim, da se kolona sa odmora polako vraca, a ja jos ni posao nisam...hm, imam osjecaj da mi se odmor svake godine pomice unazad....


12 srpnja, 2019 – BiHski – Istorija smucarskog sporta/ Gljive / Biciklizam/ Planinarstvo/ Alpinizam – History of Skiing – Mushrooms, Alpinism, Hiking\nAutor: Slobodan Stajic, SA\nOLIMPIJSKI NEZABORAV ZA\nU dalekom kanadskom gradu Londonu, imenjaku onog znatno slavnijeg, u subotu je održana komemoracija Ljubiši Zečeviću, idejnom tvorcu 14. zimskih olimpijskjih igara. Tom prilikom Ljubišina kćrka Aleksandra pročitala je prigodnu besjedu sarajevskog novinara Slobodana Stajića.\nNažalost, ni Olimpijski komitet BiH, niti nekadašnji Ljubišin fakultet (Fakultet sporta i fizičkog odgoja), nisu se sjetili da odaju poštu tom velikanu. Nastavi čitati “Olimpijski nezaborav za sarajevskog Kubertena” →\nPosted on 12 srpnja, 2019 by vlatko slokarPosted in DogadjajiKomentiraj


Ovi AGB-ovi vrijede (u svojoj najnovijoj verziji) od trenutka objave na web stranici AN (https://www.redserve.at/agb). AN zadržava pravo izmjene ili dodavanja ovih AGB-a u bilo kojem trenutku. Sve takve promjene stupaju na snagu od trenutka objave AGB-a na gore navedenom web mjestu.


Departman za tehničke nauke Državnog univerziteta u Novom Pazaru - Rezultati prijemnog ispita - Infostud | Prijemni Upis\nRezultati prijemnog ispita za Departman za tehničke nauke Državnog univerziteta u Novom Pazaru\nAudio i video tehnologija - Jedinstvena rang lista drugi upisni rok 2017.\nGrađevinarstvo - Jedinstvena rang lista drugi upisni rok 2017.\nRačunarska tehnika - Jedinstvena rang lista drugi upisni rok 2017.\nSoftversko inženjerstvo - Jedinstvena rang lista drugi upisni rok 2017.\nAudio i video tehnologija - Preliminarna rang lista prvi upisni rok 2017.\nRačunarska tehnika - Preliminarna rang lista prvi upisni rok 2017.\nAudio i video tehnologija - Konačna rang lista II rok 2016.\nGrađevinarstvo - Konačna rang lista II rok 2016.\nRačunarska tehnika - Konačna rang lista II rok 2016.\nAudio i video tehnologija - Preliminarna rang lista II rok 2016.\nGrađevinarstvo - Preliminarna rang lista II rok 2016.\nRačunarska tehnika - Preliminarna rang lista II rok 2016.\nAudio i video tehnologija - Konačna rang lista 2016.\nRačunarska tehnika - Konačna rang lista 2016.\nArhitektura - rang lista 2016.\nAudio i video tehnologija - rang lista 2016.\nGrađevinarstvo - rang lista 2016.\nRačunarska tehnika - rang lista 2016.\nPreliminarna rang lista - Audio i video tehnologija\nPreliminarna rang lista - Računarska tehnika


PU Bor: Uhapšena dva lica i zaplenjena marihuana | ZA media\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Boru, u dve odvojene akcije pronašli su i oduzeli oko 653,61 grama marihuane i uhapsili dva lica, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela nedozvoljena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nU saopštenju se navodi da je policija prilikom pregleda lica G.M. ( 1975 ) iz Bora pronašla oko 22 grama marihuane, a nakon čega je isti, dobrovoljno policiji predao još 227,11 grama marihuane upakovane u teglu.\nNa drugoj lokaciji policija je uzvršila pretres stana N.M. ( 1991) iz Bora, i tom prilikom u sobi pronašla 397 grama marihuane upakovane u teglu,a u ormanu, sakriveno u paklici cigarete pronašla još 7,5 grama marihuane.\nPo odobrenju nadležnog tužilaštva, osumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 sati nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni tužiocu, navodi se u saopštenju PU Bor.\nKategorije: Hronika\tTagovi: Bor, Marihuana, PU Bor\tKomentari


BELEF 2018. – Beogradska kultura sa tradicijom\nBELEF centar je osnovan jula 2004. kao gradska ustanova koja promoviše i produkuje vaninstitucionalne programe iz kulture. Proistekao iz Beogradskog letnjeg festivala, BELEF centar je koncipiran kao izuzetno mobilna organizacija koja deluje na svim gradskim prostorima i svim oblastima umetnosti i medija. Od manifestacija priprema i realizuje: Beogradski letnji festival, Dane Beograda, obeležavanje jubileja, istorijskih i svih drugih bitnih događaja vezanih za Beograd.\nBeogradski letnji festival, kao najznačajniji projekat Centra, je manifestacija koja tokom leta ima za cilj da producira i predstavi vrhunska umetnička ostvarenja iz oblasti pozorišta, muzike, vizuelnih umetnosti i drugih umetničkih disciplina i da na taj način animira Beograđane i njihove goste.\nBELEF centar svoje programe ostvaruje u saradnji sa gradskim preduzećima i ustanovama, sa brojnim partnerima u zemlji i inostranstvu i kroz direktne kontakte sa umetnicima.\nStanovi na dan u Beogradu vrve od turista tokom leta, u grad dolaze razni izvođači iz sveta, pa su hoteli u Beogradu, smeštajni kapaciteti i restorani u Beogradu puni. Ono što treba uvideti jeste da su svi festivali deo opšte turističke ponude, da pomažu turizam i pune smeštaje u Beogradu, ali da jednostavno često budu povod za nezaboravna druženja, divne uspomene i vreme koje deleumetnici i publika, tokom festivala, ali i oko njega.\nSvečano otvaranje 27. BELEF festivala\nSvečano otvaranje 27. BELEF festivala održano je u petak, 22. juna u Kombank dvorani. Nastupom koji počinje u 20 časova predstavio se GIPAC Summer Music Festival iz NR Kine, a sa njima su nastupitili i solisti Beogradske opere.\nSvečanom otvaranju su prethodili performans na platou u izvođenju studenata Instituta za umetničku igru.\nKoncert povodom otvaranja Beogradskog letnjeg festivala 2018. (BELEF) je saradnja između grada Beograda, Global Intercultural Performing Arts Cast (GIPAC), International Prodigy Orchestra and Choir (IPOC), kao i Fonda za mlade talente.\nKoncert otvaranja, vođen umetničkim direktorom BELEF-a Aleksandrom Ilićem i glavnim dirigentom IPOC-a Džin Fu, prikazuje interdisciplinarnost kroz ples, teatar i orkestarsku muziku. Program orkestra naglašava svoj izrazito međunarodni karakter što je u skladu sa ugledom BELEF-a kao međunarodnog festivala. Repertoar koji je izveo IPOC orkestar obuhvata: “Fantaziju na srpske teme”, ruskog kompozitora Nikolaja Rimskog Korsakova; “Narodne pesme Somerseta”, engleskog kompozitora Ralfa Vogana Vilijamsa; “Fanfare za običnog čoveka”, američkog kompozitora Arona Koplanda; “Ples naroda Jao”, kineskih kompozitora Liju Tiješana i Mao Juana kao i “Farandolu”, iz svite “Larlesen”, francuskog kompozitora Žorža Bizea.\nBELEF, simbol beogradskog letnjeg umetničkog raja, prikazao je takođe međunarodne renomirane pevače poput srpske primadone Jasmine Trumbetaš Petrović, prvakinje opere Narodnog pozorišta u Beogradu, ali i pevače koji su takođe ranije sarađivali sa orkestrom IPOC Vanže Žang, Džongtao Li i Marije Jelić.\nOsim solo i duetskih numera sa orkestrom, ceremonija svečanog otvaranja je bila zaokružena zajedničkim nastupom pevača, plesača i orkestra okupljenih oko srpske tradicionalne numere “Tamo daleko” i “Libiamo” iz opere “La Traviata”, italijanskog kompozitora Đuzepea Verdija.\nOvogodišnje 27. izdanje Beogradskog letnjeg festivala publici predstavlja 25 različitih događaja: koncerata klasične i zabavne pop muzike, dramskih predstava, savremene igre, instalacija, izložbi, radionica i diskusija.\nO Belefu – šta kaže umetničko rukovodstvo?\nDobro došli svi vi koji letnje dane poklanjate Beogradu.\nNe grešite: Beograd vam nudi svoje parkove, igru senku svojih avenija, neočekivana skrovišta svojih romantičnih kutaka, a pre svega BELEF.\nMnoštvo interesantnih zbivanja: predstava, koncerata, izložbi, performansa… upoznavanja i druženja.\nKo zna? Možda će neke belefovske noći pod sjajem zvezda na nebu Beograda, neka usamljena ruka naći nežnog druga.\n20 + 7 = srećan broj! Zgoditak na lotou; moćan broj koji je prvi naziv za dane u nedelji – sedmica; sedam svetskih čuda; sedmo nebo… sedam čula.\nBeogradski praznik 27. BELEF je samo radi vas.\nUmetnički direktor BELEF-a\nUlaznice za koncerte na BELEFU\nProdajna mesta ulaznica:\nTuristički informativni centar, Knez Mihailova 56;\nBašta SKC u danima kada ima programa;\nKolarčeva zadužbina – za koncert Svečanog zatvaranja 15.7.\nKontakt Beogradskog letnjeg festivala\nIlije Garašanina 24, Beograd, Srbija


Novo igralište u Kraljevu u okviru kampanje "Gde nam rastu deca" - Detinjarije\nKampanja za sređivanje dečjih igrališta širom naše zemlje, koja je započeta na društvenim mrežama krajem 2013. godine, nastavlja se i ove godine na radost velikog broja mališana. Nakon što je uspešno skrenuta pažnja javnosti na ovaj bitan problem za naše društvo, NIVEA je u oktobru 2013. godine otkrila da stoji…\nSa reči, NIVEA je prešla na dela i počela sa otvaranjem igrališta. Nakon otvaranja igrališta u Kragujevcu, Subotici, Užicu, Leskovcu, Nišu, Šapcu, Zrenjaninu, Valjevu, Vranju, Pirotu, Mladenovcu, na red je došlo i otvaranje novog, modernog igrališta u Kraljevu.\nMnogo pozitivnih emocija i posvećenosti sa kojima je lokalna zajednica inicirala, pristupila i pomogla realizaciju izgradnje igrališta, vide se, između ostalog, i u stihovima koje su lokalni čika Jove Zmajevi, Dejan Aleksić i Miloje Radović ispevali za ovu priliku.\n„Da su deca to što jesu, da ih brige manje tište, da su srećna tamo gde su: igra ište igralište!“ Zatim, „Nekom’ treba čitalište, a nekome šetalište. Važno nam je čitalište, a važno i šetalište. A šta vama treba? – Nama treba igralište!“\nI naravno, da ničega od ovoga ne bi bilo da nije bilo inicijative i upornosti trostruke mame, Ivane Stajić, iz zgrade pored terena na kojem su sada sve one sprave koje znače lepše odrastanje. I kreativnih poteza Kosane Dimitrov i njenih prijateljica iz obližnjeg vrtića, koje su zaslužne i za priredbu kojom su deca prilikom svečanog otvaranja igrališta iskazala zadovoljstvo i zahvalnost.\nPrepoznajući važnost akcije koju je pokrenula NIVEA, lokalne vlasti u Kraljevu obezbedile su pripremu terena za izgradnju novog dečjeg igrališta.\n„Ovo je pobeda građana koji su stvorili stranicu i pokret “Gde nam rastu deca“. Mi smo ih podržali i pomogli da njihov glas čuju kako oni sami, tako i mediji. I to ćemo činiti i dalje. Ovaj pozitivan primer građanske inicijative i sloge koje krase proces otvaranja igrališta u Kraljevu, svakako su poziv i drugim lokalnim zajednicama da udruženim snagama stvore bolje uslove za igru dece u njihovim gradovima. Na nama je da u budućnosti u saradnji sa nadležnim gradskim ustanovama pružimo mogućnost da se napravi, renovira i opremi što više igrališta gde god postoji potreba” – rekla je Daniela Gvozdenić, Marketing Manager – Beiersdorf.\nZamenik gradonačelnika Kraljeva Milun Jovanović, u ime grada, pozdravio je prisutne i istakao svoje zadovoljstvo: „Da je bilo potrebno da jedno ovakvo igralište bude izgrađeno pokazuju i deca i brojni sugrađani ovog velikog naselja, u kome se nalazi i vrtić, koji su se danas ovde okupili. Nadam se da će igralište koristiti deci da pravilno rastu, da se razvijaju, baveći se sportom, da sutra postanu dobri učenici, dobri ljudi“\nOvo igralište, kao i sva naredna koja će NIVEA zajedno sa građanima otvoriti, ispunjavaju najviše srpske i evropske standarde SRPS EN 1176 i SRPS EN 1177 o bezbednosti dečjih igrališta, odnosno izbora sprava i sigurnosne podloge na igralištu.\nVrednosti na kojima se NIVEA bazira – bliskost, poverenje i odgovornost su upravo one vrednosti koje osnažuju porodice. Gradeći i opremajući bezbedna mesta i okruženja, NIVEA pruža mogućnosti deci i porodicama da provedu kvalitetno zajedničko vreme. Na ovaj način, NIVEA će nastaviti da pruža svoj doprinos u stvaranju boljih uslova za odrastanje najmlađih stanovnika naše zemlje, uz konstantnu interakciju sa građanima i saradnju sa predstavnicima lokalnih vlasti.\nTagovi :Gde nam rastu deca, igrali[te, Kraljevo, Nivea\nNovo igralište u okviru akcije “NIVEA – stalo nam je gde nam rastu deca”


Kako prodati automobil Архиве - Страница 2 од 5 - Otkup automobila Beograd Blog\nAuto vesti, Blog, Kako prodati automobil, Saveti 25 јануара, 2015\nKombi vozila za prevoz robe\nPronalaženje kombija za vaše potrebe može biti veoma težak zadatak. Jednostavno, postoji jako veliki izbor kombi vozila da biste morali da detaljno pretražite svaku opciju, i da se na kraju odlučite šta zadovoljava sve vaše…\nBlog, Kako prodati automobil 24 септембра, 2014\nOtkup polovnih automobila u Inđiji vrši se na teritoriji opštine grada Inđija ( grad, naselja, okolna mesta,…). Ukoliko u svom vlasništvu imate polovan automobil koji želite što pre da unovčite, tu je naša agencija za…\nBlog, Kako prodati automobil 22 августа, 2014\nOtkup starih polovnih vozila\nAko u svom vlasništvu imate automobil koji koji je mnogo star a ne spada u grupu „Old Timer“-a pa stoga ne možete zaraditi na njemu baš veliki novac, mi smo tu da Vam i ovog…\nBlog, Kako prodati automobil 5 августа, 2014\nKako prodati auto – Zatvorite dil\nZvanični sajt za otkup automobila Otkupautomobila.com vam je pripremio seriju tekstova na temu: “Kako prodati auto“. Prvo, odvojite minut za proslavu. Vi ste preduzeli postupak koji može proizvesti nivo stresa i zabrinutosti. Ako ste pratili…\nAuto vesti, Blog, Kako prodati automobil, Saveti 30 јуна, 2014\nBrza prodaja automobila u Pančevu\nImate automobil koji želite da prodate, a da pritom ne izgubite mnogo novca? Automobili se mnogo lakše prodaju u Beogradu gde je i bolja otkupna cena bilo kog automobila bez obzra na marku i model….\nBlog, Kako prodati automobil 26 јуна, 2014\nZvanični sajt za otkup automobila Otkupautomobila.com vam je pripremio seriju tekstova na temu: “Kako prodati auto“. Predviđajući pitanja potencijalnog kupca o vašem vozilu je je jedan od načina da veruje u Vašu iskrenost. Kupci koji…\nAuto vesti, Blog, Kako prodati automobil, Saveti 15 јуна, 2014\nBrza prodaja automobila u Smederevu\nVeć čitavu jednu deceniju, pored otkupa automobila Beograd, dolazimo u bilo koji kraj naše zemlje po Vašem pozivu kako bismo procenili Vaše vozilo i otkupili ga po najkraćem postupku a isto tako i po najboljoj…\nBlog, Kako prodati automobil 9 јуна, 2014\nKako prodati auto – oprez od prevaranata\nZvanični sajt za otkup automobila Otkupautomobila.com vam je pripremio seriju tekstova na temu: “Kako prodati auto“. Dokle god ste bili iskreni u vezi sa predstavljanjem pluseva i minusa Vašeg automobila, ipak imate razloga za brigu.


Čudim a načuditi ne mogu,,,,, nije li i Srbija slala svoje a možda još to čini , na stana ratišta pod NATO komandom??? A Milogorci nek idu a Srbi crnogorski odbijte nek ide Đukan-onjina i njegove pristalice!!!!\nDaće Bog da se nijedan živ ne vrati! AMIN ! NIJEDAN!


Home / EVROPA PLUS\nEvropa plus je glasilo Evropskog pokreta u Srbiji koje prati aktuelne domaće i inostrane vesti iz oblasti politike, ekonomije, kulture i umetnosti sumirajući ih u mesečnom izdanju uz pratnju zanimljivih, moglo bi se reći i humorističnih fotografija u cilju sagledavanja pozitivne strane značaja Evrope i evropske integracije. Evropa plus akcenat stavlja na najznačajnije rezultate naše zemlje i njenih predstavnika u svim oblastima na međunarodnoj sceni, kao i na pozitivne utiske učesnika uspešnih projekata koje Evropski pokret u Srbiji realizuje.\nIdeja za podlistak za nezavisne novine je došla iz Zrenjanina, a prvi broj, u kome je dr Jelica Minić u uvodnoj reči odgovorila na pitanje zašto baš Evropa plus, izašao je u aprilu 1998. godine. Put do zainteresovanih čitaoca Evropa plus je pronalazila u vidu štampanog izdanja do juna 2003. godine, dok od marta 2005. godine to isključivo čini u elektronskoj formi. Urednik svih 61 štampanih izdanja bio je Predrag Ursić, a elektronskih Aleksandar Gatalica.\nPotpisnici tekstova, oni koji pokušavaju da približe čitaocima evropsku ideju, što je i svrha Evrope plus, su eminentni stručnjaci: Živorad Kovačević, Mirko Tepavac, Aleksandar Gatalica i mnogi drugi predstavnici i saradnici Evropskog pokreta u Srbiji.\nGlasilo Evropskog pokreta u Srbiji nastalo je u doba nedostatka informacija o Evropi i evropskim projektima kod nas, kada je poznati citat Mirka Tepavca: "Najteže je probuditi onoga ko se pravi da spava“ zaista bio u svojoj najjačoj snazi, zato se i cilj Evrope plus sam iskristalizovao - prepoznavanje našeg lica u evropskom ogledalu u skladu sa Istokom i Mediteranom koji nas prožimaju kao deo naše prošlosti, ali i budućnosti, a mi smo ti koji napokon imamo mogućnost da učestvujemo na svim utakmicama koje su u Evropi već zakazane.\nU novijim brojevima čitaoci mogu saznati koliki značaj ima neposredni kontakt za shvatanje ideje evropske integracije i postizanje evropskih standarda, kao i način na koji upoznavanje sa stilom života u zemljama članicama Evropske unije može da preoblikuje postojeće mišljenje ljudi i u odnosu na Srbiju i u odnosu na Evropsku uniju. Mladi ljudi koji se obrazuju i rade u Srbiji su zahvaljujući raznim projektima Evropskog pokreta u Srbiji dobili šansu da se u to i sami uvere i da svoje utiske, doživljaje i avanture dočaraju čitaocima Evrope plus.


Press Online :: Politika :: Mladićeva odbrana iznela zahtev Haškom tribunalu\n02. 05. 2018. - Autor: B92\nMladićeva odbrana iznela zahtev Haškom tribunalu\nOdbrana generala Ratka Mladića zatražila je od Međunarodnog suda u Hagu da joj za tri meseca produži rok za ulaganje žalbe na prvostepenu presudu.\nTom presudom je Mladić osuđen na doživotni zatvor zbog genocida u Srebrenici i zločina protiv čovečnosti u BiH.\nVažeći rok za ulaganje žalbe ističe 5. juna ove godine, a Mladićeva odbrana traži da se taj rok produži do 3. septembra.\nKao razlog, Mladićevi branioci Branko Lukić i Dragan Ivetić naveli su da je "sve jasnije da sadašnji rok nije moguće ispuniti" zbog obima i složenosti prvostepene presude, čitavog predmeta, kao i zbog "broja i kompleksnosti osnova za žalbu".\nDodatni razlog za produžavanje roka za žalbu Mladićeva odbrana vidi u još neregulisanom finansiranju njenog rada od samog suda.\nU današnjem zahtevu branioci podsećaju da je sud, u veoma sličnom procesu bivšem predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću, rok za ulaganje žalbe produžio za dva meseca.\nO zahtevu Mladićeve odbrane odlučivaće apelaciono veće sudskog Mehanizma, pravnog naslednika Haškog tribunala, pred kojim se vodi žalbeni postupak.\nVećem predsedava američki sudija Teodor Meron koji je i predsednik Mehanizma.\nTribunal je generala Mladića (76), bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske, 22. novembra prošle godine osudio na doživotni zatvor, proglasivši ga krivim za genocid u Srebrenici, progon Muslimana i Hrvata širom BiH, terorisanje stanovništva Sarajeva dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem i uzimanje pripadnika Unprofora za taoce, 1991-95.\nMladić je oslobođen optužbe za genocid u još šest bosanskih opština.\nŽalbe na tu presudu najavile su i odbrana i optužba.\nGeneral Mladić je u pritvoru u Hagu od kraja maja 2011. kada je uhapšen u Srbiji.


Podgorica: Jedan ginekolog liječi 8.000 pacijentkinja | Kodex.ME\nNedostaju još barem dva ili tri tima izabranih ginekologa\n07. 11. 2018 - 08:12 Autor: Kodex\nNačelnik izabranih ljekara za žene Milovan Jovanović za "Dan" ističe da su u poslednjih godinu i po angažovali tri ginekologa, ali da im još toliko nedostaje da bi mogli da zaokruže potrebu za ljekarima specijalistima.\n"Zaposlili smo određeni broj specijalista koji su nam potrebni zbog povećanja broja pacijenata, tako da sada imamo mogućnost dodatne registracije žena na Starom aerodromu, Koniku i u Golubovcima, čime je znatno unaprijeđena mreža izabranih ljekara. Ni to nije idealno, nedostaju nam još barem dva ili tri tima izabranih ginekologa, ali sada je zantno bolje stanje", kazao je Jovanović.\n"Cilj nam je da svaka žena ima svog ginekologa, iako se povećava broj osiguranica iz dana u dan. Biće nam prvo neophodno da angažujemo jedan tim izabranog ginekologa na Zlatici, dok sa ostalim trenutno možemo da pokrijemo zahtjeve pacijenata. Nakon specijalizacija počela su da rade dva ginekologa, dok smo jednog kolegu dodatno angažovali, čime smo omogućili da Podgoričanke imaju dostupniju zdravstvenu njegu", ističe Jovanović.\n"Imamo dosta posla, ispunili smo gornju granicu kada je riječ o registarciji žena po jednom ginekologu (od 6.000 do 8.000) i ona iznosi 8.000. Radimo preventivne programe, skrining grlića materice, školu za trudnice. Bitna je rana detekcija tj. prevencija svih vrsta karcinoma, kako u smislu otkrivanja predmalignih lezija tako i opšta edukacija u smislu čuvanja opšteg stanja zdravlja žena. Ovo se odnosi posebno na grlić materice, jajnika i sluznice materice; PA-PA nalaz, kolkoskopiju, HPV tipizaciju, liječenje infekcija, podizanje imunog sistema i davanje savjeta. Kroz svakodnevni rad svih ginekologa funkcionišu savjetovališta za sterilitet, trudnice, kontracepciju, reproduktivno zdravlje, škola roditeljstva i škola trudnica. Ginekološki timovi Doma zdravlja Podgorica obavljaju redovne preglede trudnica, računajući i visokorizične trudnoće, a rutinski se izvode i ultrazvučni pregledi, tako da se samo u izuzetnim slučajevima pacijenti upućuju na sekundarni i tercijalni nivo", kaže Jovanović.\n05. 11. 2018 - 08:16 | Društvo


22 | 1 | 2019\nDa li se i vaša popodnevna bitka vodi oko nečeg slatkog?!\nNekim danima, a naročito tokom popodneva uhvati me nekakva gotovo neizdrživa želja za nečim slatkim. I ma koliko pokušavala da prekinem ovu naviku, ponekad sebi ne mogu da pomognem... Je li i vama poznat trenutak kada kao vođeni nevidljivom silom pred kojom se vaša volja brzo izgubi, otvarate najviši ormar u kuhinji i pružate ruku do najudaljenijeg ugla pregrade, samo…\nNajukusniji novogodišnji keksići\nSezona je pečenja prazničnih kolača... Ako joj se radujete baš kao i ja, onda ste sigurno već nedeljama unapred pripremali novogodišnje recepte i nestrpljii ste da ih isprobate. Zaista uživam u ovoj maloj tradiciji i da budem sasvim iskrena ne samo u pečenju kolača već i onom daleko ukusnijem delu, kada je sve gotovo... Žao mi je što smo ove…\n14 | 12 | 2017\nDIY: novogodišnja dekoracija za čarobne praznične večeri\nDovoljno mi je da vidim nekoliko ranih novogodišnjih ukrasa u izlozima i odmah u svojoj glavi pravim prve praznične planove. Istražujem nove ideje za dekoraciju, neumorno prelistavam Pinterest, pregledam zanimljive recepte i novogodišnje ukrase. Poželim da je zima već stigla i sve ono što dolazi sa njom: Božić, Nova godina, kićenje jelke, pečenje kolača, pakovanje poklona... I sneg... jer, ako ste…\nautumn\tbook club\tbooks\tBožić\tdekoracija\tdesert\tfilm\thow to\tjesen\tkako da\tknjiga\tknjige\tleto\tljubav\tme time\tnega\tNova godina\tnovogodišnje odluke\tnovogodšnji aranžman\todmor\tpraznici\trecepti\tsreća\ttips\ttorta\tvikend\tzima\tčitanje\tčokolada\tšansa\n© 2019 So Many Wishes


Janko dobio posle preokreta\nJanko dobio posle preokreta 19.Jul.2012, 22:10, Izvor: Sportske.net\nPrvi nosilac u Gštade izgubio prvi set od 250. na svetu, ali kasnije sve došlo na svoje, 4:6, 7:6, 6:3.\nPromovisana knjiga o Moci Vukotiću\nKoentrao traži način da ”pobegne” iz Madrida!\nZvezda i FMP za, Partizan protiv: Smenjen Predrag Bojić


Petak , 2020-03-20 | 13:53:05\nSrbija je na 64. mestu "Svetske rang liste o sreći" koja obuhvata 156 zemalja, navodi se u danas objavljenom izveštaju UN (World Happiness Report 2020), koji ne obuhvata i period od kada su preduzete vanredne mere zbog pandemije novog korona virusa.\nOd zemalja bivše Jugoslavije najsrećniji kašu da su u Sloveniji koja je na 33. mestu i takodje je napredovala u odnosu na prethodnu godinu, a odvojeno se navodi i Kosovo koje je na 35. mestu. Slede BiH (69), Crna Gora (72), Hrvatska (79), Severna Makedonija (90).\nIz zemalja jugoistoka Evrope najsrećniji su Rumuni (47), slede Madjari (53), zatim Grci (77), Bugari (96) i Albanci (105).\nTa lista se sastavlja tako što uzorci stanovnika iz svake od 156 zemalja ocenama od 0 do 10 odgovore na pitanja o kvalitetu svog života.\nU ovom osmom izveštaju, kao i u sedam prethodnih, nordijske zemlje su na vrhu liste. Medju prvih deset su i Novi Zeland koji je osmi, a Austrija je deveta.\nNajsrećnije zemlje su one gde gradjani imaju osećaj pripadnosti, poverenja jednih u druge i gde se uzajamno cene, rekao je Džon Helivel, koautor izveštaja, navodi se u saopštenju.\nAutori izveštaja ukazuju da bi uslovi izolacije u kojima su zato sada mnogi ljudi, mogli da paradoksalno idu u prilog budućeg osećanja sreće, kada takvih mera više ne bude bilo.\nU sadašnjim okolnostima "najčešće objašnjenje je izgleda to da su ljudi prijatno iznenadjenji spremnošću svojih suseda i svojih institucija da rade zajedno da bi se uzajamno pomogli", rekli su autori izveštaja UN u saopštenju dodavši da strah, razočaranje i gnev preovladaju ondaa kada druptveno tkivo zajednice nije čvrsto.\nNaučnici za bečki Standard: Vučić sledi Orbana, ukida slobodu nauke i demokratiju u Srbiji


Mijailović: "Partizan ne odustaje od Evrolige" (VIDEO) | Srpskacafe\nMijailović: “Partizan ne odustaje od Evrolige” (VIDEO)\nSrijeda, 22.05.2019., 18:12 Srijeda, 22.05.2019., 18:13\nU košarkaškom klubu Partizan zadovoljni su sezonom na izmaku. Predsjednik “crno-bijelih”, Ostoja Mijailović za Elta televiziju istakao je i da u redovima nekadašnjeg prvaka Evrope ne odustaju od borbe za evrologašku Vajld kartu.\nIza Partizana je period stabilizacije i u klubu tek očekuju da beru plodove dosadašnjeg rada, naglasio je prvi čovjek “parnog valjka” Ostoja Mijailović. U klubu su ponosni na podatak da su najgledaniji u regionu, a predsjednik pobjednika Kupa Radivoja Koraća nam je otkrio neke planove za narednu sezonu.\n– Naša gledanost je 6 000 ljudi po utakmici. To je sjajan podatak. Nama se dešavalo da je Pionir tijesan za sve naše navijače koji žele da dođu da nas gledaju. Ove godine ćemo ozbiljno razmotriti da pređemo da igramo svoje mečeve u Areni – otkrio je za Elta televiziju Mijailović.\nVajld karta za Evroligu i kako do nje. To je nešto o čemu razmišljaju i na čemu rade u Partizanu. Put do elite je dug, svjesni su toga u klubu, ali nema odustajanja od cilja.\n– Mi učestvujemo u ovom procesu. Sigurno da ima nade, ali ne želim da dajem lažna obećanja. Evroliga je ozbiljna kompanija, imaju svoje procese i procedure. Bilo šta da kažem unaprijed, bilo bi neozbiljno sa moje strane – jasan je Mijailović.\nSezona u srpkom šampionatu je još u toku, međutim u Partizanu su već uveliko okrenuti planovima za naredni period. Oni su u skladu sa renomeom kluba – veliki.\n– Naš prioritet nije da napadnemo Crvenu zvezdu, naš prioritet je da se vratimo na staze stare slave, u Evroligu i da je osvojimo nekad ponovo. Od naredne sezone će nam biti mnogo lakše, jer dugujemo manje novca. Moći ćemo mnogo više sredstava uložiti u stvaranje novog tima – završio je predsjednik KK Partizan.\nKošarkaši Partizana sutra nastavljaju takmičenje u prvenstvu Srbije. “Crno-bijeli” su od 18 časova gosti ekipe Dinamika.\nKK PartizanOstoja Mijailović


Baumit MultiPrimer | Baumit.ba\nFasadni malteri i boje\nKomponente fasadnih sistema\nMalteri za unutra\nProgram za keramiku\nProgram za podove\nVizija i vrijednosti\nBaumit Info linija\nPovratak na početak Proizvodi Fasadni malteri i boje Predpremazi Baumit MultiPrimer\nDubinski predpremaz prije završnih fasadnih slojeva\nParopropusni premaz za učvršćivanje mineralnih i organskih površina, prije primjene svih Baumit završnih dekorativnih maltera i boja.\nZa učvršćivanje mineralnih i organskih podloga prije primjene svh Baumit fasadnih maltera i boja.\nKoličina na paleti:\ncca. 0.1 - 0.25 l/m² ovisno o stepenu razrjeđenja\nget_appTehnički list proizvoda (PDF)\nJednostavna primjena intenzivnih fasadnih maltera i boja\nKako ispravno odabrati završni fasadni malter?\nKako odabrati savršenu boju fasade?\nBaumit Nanopor za dugoročno čiste fasade\nPremium silikonski fasadni malteri i boje\nKreativne fasade DesignLife\nBaumit Classico Extra\nBaumit Classico Special\nCookie settings Pravila privatnosti


Dobojski Info - VRIJEME: Danas bez padavina, ali hladno\npetak, 21 januar 2022 08:07\nFOTO: Dobojski Info | VRIJEME: Danas bez padavina, ali hladno\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ danas se očekuje suvo, ali hladno vrijeme, uz smanjenje oblačnosti i više sunčanih perioda.\nJutro će biti oblačno i uglavnom suvo, na planinama i ponegdje na istoku slab snijeg. Na jugu i na planinama vjetrovito, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nDnevna temperatura vazduha od minus dva do četiri, na jugu do sedam, u višim predjelima od minus pet stepeni.\nDuvaće slab do umjeren vjetar severnih smerova, na jugu umeren do jak.\nSlab snijeg jutros pada u centralnim i istočnim područjima, kao i na sjeveru Hercegovine, podaci su Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTemperatura vazduha u 7.00 časova: Bjelašnica minus 13, Han Pijesak minus sedam, Čemerno minus šest, Kalinovik, Sokolac i Ivan-sedlo minus pet, Gacko minus tri, Mrkonjić Grad, Srebrenica i Sarajevo minus dva, Rudo i Tuzla minus jedan, Banjaluka, Gradiška, Doboj, Novi Grad, Prijedor, Srbac, Jajce, Livno i Sanski Most nula, Bijeljina, Ribnik, Bihać, Bugojno, Drvar, Gradačac i Zenica jedan, Bileća dva, Trebinje i Mostar pet i Neum sedam stepeni Celzijusovih.\nNajviše snijega napadalo je na Han Pijesku, jutros je izmjerena visina od 30 centimetara, zatim na Čemernu 17, u Kalinoviku 15, na Sokocu 12, u Srebrenici osam, u Rudom sedam, u Mrkonjić Gradu pet, u Gacku tri i u Šipovu jedan centimetar.\nVRIJEME: Danas pretežno sunčano i veoma toplo\nViše iz ove kategorije « PUTEVI: Snijeg i led otežavaju saobraćaj, preko Romanije ne mogu teretnjaci PUTEVI: Kolovozi vlažni, poledica na planinskim prevojima »


Provedite noć u stanu Monike i Rejčel iz "Prijatelja" za manje od 20 dolara!\nIZVOR: 24sedam.rs | PONEDELJAK, 17.05.2021 | 17:28\nNedugo nakon što je zvanično objavljen datum premijere nove epizode popularnih “Prijatelja”, 27. maja, Booking.com nudi jedinstveno iskustvo – provedite noć u stanu u kom je snimana jedna od najpoznatijih američkih serija, pišu američki mediji.\nInteresovanje za obilazak stana u Njujorku iz dana u dan sve je veće, a boravak staje samo 19,94 dolara po noći, u čast godine kada je sitkom premijerno prikazan, i u njemu se ne možete zadržati duže od dve noći.\nHotel “The Friends Ekperience”, smešten u ulici 130 East 23rd Street u Njujorku, zapravo je izložba puna rekvizita.\nKolekciju čine originalni predmeti, što znači da će najsrećniji turisti imati jedinstvenu priliku da provire kroz čuvena ljubičasta vrata, isprobaju Čendlerovu fotelju, odigraju partiju malog fudbala ili isprobaju neki od kostima korišćenih u seriji. Atrakcija uključuje i posetu poznatih lokacija poput Čendlerovog i Džoijevog stana i kafića „Central Perk“.\nZa posetioce je u večernjim satima organizovana posebna večera, a jutro je rezervisano za kafu i kroasane sa pogledom na Central park, gde se ekipa prijatelja uvek okupljala.\nVrhunac boravka biće obilazak seta sa fotografom radi stvaranja uspomena na sve ikonične trenutke koji su definisali slavnu televizijsku seriju, prenosi forbes.com.\nRezervacije se otvaraju 21. maja u 10 sati po srednjoevropskom vremenu, dostupne su po principu „ko prvi dođe, prvi se posluži“ za dva noćenja, koja se moraju dogoditi 23. ili 24. maja.\nSerija “Prijatelji” prvi put je emitovana 1994. godine, a završena deceniju kasnije, 2004. godine.


Oštetili šumsko gazdinstvo za više od 66.000 KM | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Oštetili šumsko gazdinstvo za više od 66.000 KM\nOštetili šumsko gazdinstvo za više od 66.000 KM\nOkružnom Tužilaštvu Istočno Sarajevo podnesen je izvještaj protiv čuvara šuma čiji su inicijali V.T. i kontrolora šumskih rejona S.G zbog postojanja osnovane sumnje da su Šumsko gazdinstvo „Jahorina“ sa Pala oštetili za više od 66.000 KM.\nCentar javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo podnio je Okružnom tužilaštvu izvještaj protiv osumnjičenog čuvara šume za krivično djelo nesavjestan rad u službi i falsifikovanje ili uništavanje službene isprave, te protiv kontrolora za krivično djelo nesavjestan rad u službi.\nMuškarac čiji su inicijali V.T. sumnjiči se da je od novembra 2014. do aprila ove godine, u svojstvu čuvara šuma na području šumskog rejona Padališta, nesavjesno postupao u vršenju službe i nije sprovodio propisano čuvanje šuma u određenim odjelima zbog čega je šumsko gazdinstvo oštećeno za 66.846 KM.\nTereti se da nije evidentirao u knjigu šumskih šteta ukupno 366 panjeva bespravno posječenih stabala, niti ih je obilježio šumskim žigom kojim je bio zadužen, saopšteno je iz CJB Istočno Sarajevo.\nPostoje osnovi sumnje da osumnjičeni čiji su inicijali S.G. nije sprovodio propisano čuvanje šuma, iako je bio dužan i mogao biti svjestan da usljed toga može nastupiti veća imovinska šteta za Šumsko gazdinstvo „Jahorina“ sa Pala, koja je i nastupila u navedenom iznosu.\nPrethodni članakPodjela paketa za 210 korisnika narodne kuhinje\nNaredni članakUhapšen zbog nasilja nad djecom


Osnovne akademske studije - Akademija klasičnog slikarstva\nOsnovne akademske studije - Klasično slikarstvo\nGlavni ciljevi osnovnih akademskih studija su:\nOsposobljavanje studenata za razvoj i primenu naučnih, stručnih i umetničkih dostignuća u oblasti likovne umetnosti.\nSticanje prava na nastavak obrazovanja na master studijama iz navedene oblasti ili drugih srodnih oblasti.\nkoji su pokazali znanje u oblasti likovne umetnosti koje se zasniva na prethodnom obrazovanju i koje je na nivou koji omogućava korićšenje stručne literature, ali istovremeno obuhvata neke aspekte koji se oslanjaju na ključna znanja njihovog polja studiranja;\nkoji su u stanju da primene svoje znanje i razumevanje na način koji ukazuje na profesionalni pristup poslu ili zvanju i koji imaju sposobnosti koje se najčešće iskazuju smišljanjem i odbranom argumenata i rešavanjem problema u oblasti likovne umetnosti;\nkoji imaju sposobnost da prikupljaju i tumače dela u oblasti likovne umetnosti;\nkoji imaju sposobnost razmišljanja o relevantnim društvenim, naučnim ili etičkim pitanjima;\nkoji su u stanju da o svom radu i rezultatima rada u oblasti likovne umetnosti obaveštavaju stručnu i širu javnost;\nkoji su razvili sposobnosti koje su neophodne za nastavak студија.\nZavršetkom studija student stiče stručni naziv likovni umetnik (180 ECTS) sa kvalifikacijama koje osposobljavaju studenta za:\nstručan i analitičan pristup likovnom delu, sa sposobnošću kritičkog stava i tumačenja likovnog dela;\nstručno i kreativno pristupanje izradi autentičnog likovnog dela, crteža, slike, grafike, skulpture, ikone, freske;\ntumačenje i prenošenje stečenih znanja i sposobnosti;\nkorišćenje različitih tehnoloških postupaka i tehnika u izradi umetničkog dela;\nkritičku podršku svog ili drugog likovnog dela.\nZavršetkom osnovnih akademskih studija na studijskim programima studenti dobijaju zvanje:\nOAS Klasično slikarstvo\nPoseduje akademska ili stručna znanja koja se odnose na teorije, principe i procese uključujući vrednovanje, kritičko razumevanje i primenu u oblasti likovne umetnosti (oblast učenja i/ili rada)\nRešava složene probleme u oblasti likovne umetnosti (oblast učenja i/ili rada) u nestandardnim uslovima; Primenjuje veštine uspešne komunikacije u interakciji i saradnji sa drugima iz različitih društvenih grupa; Koristi opremu, instrumente i uređaje relevantne u oblasti likovne umetnosti (oblast učenja i/ili rada)\nPreduzimljiv je u rešavanju problema u nestandardnim uslovima; Vodi složene umetničke projekte samostalno i sa punom odgovornošću; Primenjuje etičke standarde profesije likovnog umetnika; Organizuje, kontroliše i obučava druge za rad iz oblasti likovne umetnosti; Analizira i vrednuje različite koncepte, modele i principe teorije i prakse likovne umetnosti; Ispoljava pozitivan odnos prema značaju celoživotnog učenja u ličnom i profesionalnom razvoju likovnog umetnika\nRaspored predmeta po semestrima i godinama studija OAS Akademija klasičnog slikarstva


h2o ronjenje beograd, borsko jezero, grlisko jezero, rgotsko jezero | H2O Dive Group\nJezera istočne Srbije\nNa teritoriji opštine Zaječar postoje tri veštačka jezera: Grliško, Rgotsko i Sovinac.\nGrliško i Sovinac služe za vodosnabdevanje okolnih mesta, dok je Rgotsko jezero nastalo sakupljanjem vode u iskopima (majdanima) kvarcnog peska kod sela Rgotine.\nRgotsko jezero nastalo je 1978. godine kada se u površinskom kopu kvarca pojavila voda i prekinula dalje radove na iskopavanju.\nRudari, tada našeg najvećeg rudnika kvarcnog peska „Srbokvarc“ iz Rgotine, morali su, pred kuljanjem vode, da napuste ovaj više od 70 godina eksploatisani površinski kop.\nIzvorska voda je stalno nadolazila i za nekoliko dana je napunila grotlo kopa.\nTako je nadomak Zaječara, na putu za Bor, nastalo Rgotsko jezero.\nDanas je to jezero skromnih dimenzija, površine oko tri hektara.\nZahvaljujući kvarcnim stenama koje ga okružuju, i peskovitom dnu jezerska voda je izuzetno čista.\nJezero nema nikakvu pritoku, već se vodom snabdeva iz podzemnih izvora, čija izdašnost ne slabi ni u vreme velikih suša tako da nikada ne presušuje.\nU letnjim mesecima voda se brzo zagreva, pa je zato omiljeno kupalište za ljude tog kraja, a kupanje u njemu je pravo zadovoljstvo, naročito u jutarnjim i večernjim satima, kada nema gužve.\nJezero je poribljavano u više navrata, a na njemu su nekada održavana jugoslovenska i međunarodna ribolovačka takmičenja.\nDanas, ipak, ono nije dovoljno atraktivno za ozbiljnije ribolovce i ne uživa popularnost u tom pogledu.\nOkolina je pošumljavana, nema uređenih plaža već je sve prepušteno prirodi, a jedine asocijacija na urbanizaciju su ostaci armatura korišćeni za roštiljanje ili držanje pecaroških štapova.\nJezero je lako pristupačno, iako ništa posebno nije učinjeno da bi se približilo mnogobrojnim posetiocima.\nKolima je moguć je prilaz do same vode tako da nema nošenja ronilačke opreme.\nSvuda se nalazi kvarcni pesak pa se preporučuje opremanje na šatorskosm krilu.\nPo ulasku u vodu teren blago pada u dubinu.\nProvidnost vode je odlična do desetog metra, onda naglo slabi, a posle 15-og metra ronili smo u nultoj vidljivosti. Temperatura vode je od 8C u “dubljem” do 12C u plićem delu jezera.\nDno je prekriveno čudnim busenovima trave, a uz obalu ima dosta trske.\nJezero je zbog dobre vidljivosti zanimljivo za podvodne fotografe.\nSusreli smo se sa jako malo uglavnom sitnije ribe.\nSa leve strane jezera nalazi se još jedan kop koji se takođe lagano puni vodom tako da ćemo u bliskoj budućnosti imati još jednu zanimljivu lokaciju za ronjenje.\nU istočnoj Srbiji, na svega 17 kilometara od Zaječara, između sela Leskovac i Grlište, nalazi se Grliško jezero.\nOvo veštačko jezero predstavlja akumulaciju novijeg datuma. Nastalo je 1989. godine pregrađivanjem omanje Grliške reke, leve pritoke Belog Timoka, branom visokom 30m.\nGlavne pritoke jezera, tj. Grliške reke, su Lasovačka i Lenovačka reka.\nIzgradnjom jezera potpuno je, na duži vremenski period , rešeno vodosnabdevanje Zaječara i okolnih naselja pijaćom vodom.\nPrema ispitivanjima koja su vođena od 1991. godine do 2001. godine voda pripada I i II kategoriji kvaliteta.\nIpak u poslednjih nekoliko godina kvalitet vode biva narušen prvenstveno tokom prolećnih i letnjih meseci.\nOsnovni uzrok tome treba tražiti u podlozi na kojoj je jezero nastalo, a i u nedovoljnoj zaštiti slivova reka koje se ulivaju u njega.\nOtpadne vode kao i đubrivo koje kiša spira sa njiva dospevaju u vodu noseći sa sobom velike količine fosfata i nitrita koji dovode do prenamnoženosti vodenih biljaka, posebno algi što ima negativne posledice po vodeni živi svet.\nUprkos tome, jezero je više puta poribljavano i pravi je raj za ribolovce.\nNa samom jezeru nema mnogo urbanizacije, osim nekoliko vikend kućica i improvizovanih kamp mesta.\nDo jezera se može stići sa dve strane - od Leskovca i iz Grlišta. Put je u dobrom stanju, sva skretanja su obeležena putokazima tako da se jezero lako pronalazi.\nAsfaltni put vodi skroz do brane, a odatle se nastavlja kamenom nasutim putem.\nTeren pored brane nam se učinio veoma zanimljiv pa smo tu poziciju izbrali za naš zaron.\nIako je dan bio veoma maglovit, gledajući sa površine vidljivost vode je bila odlična, bez problema se videlo dno na 4-5 metara dubine.\nNadali smo se da će tako biti i u dubljem delu. Čim smo zaronili na nekih 6-7m dubine smo naišli na mali potopljeni čamac - baš imamo sreće sa pronalaženjem jezerskih “olupina”.\nKako smo se lagano spuštali u dubinu vidljivost je postajala sve lošija i lošija, a na trenutke je padala i ispod pola metra.\nNegde posle 13-og metra dubine stanje se malo popravilo, a podnošljiva vidljivost je potrajala sve do 17-18m gde smo bukvalno ušli u “maglu” i nultu vidljivost.\nTo je ujedno bila i najveća dubina koju smo dosegli iako se teren, i dalje, lagano spuštao u dubinu.\nTemperatura vode na 18m je bila osvežavajućih 6C, što nije bilo preterano prijatno, obzirom da neki od nas nisu poneli rukavice.\nPosle desetak minuta “muljanja”, odlučili smo da smanjimo dubinu i pređemo u nesto bolju vidljivost.\nVeći deo zarona proveli smo na dubini od 10-13m.\nU tom delu dno je prekriveno kamenom tako da nema puno biljaka, sve je prilično monotono.\nRoneći na dubini od 5-6m naišli smo na dosta smeća mahom plastičnih flaša i aluminijumskih konzervi, a pronašli smo i staru, odbačenu ribarsku mrežu.\nZaron je potrajao četrdesetak minuta, za to vreme magla se u potpunosti razišla, a sunce je veoma prijalo smrznutim roniocima.\nBorsko jezero nalazi se u podnožju planine Crni vrh, a od Beograda je udaljeno je oko 250 kilometara.\nUz nadmorsku visinu od 438 metara, dominantnom pseudo vulkanskom kupom Tilva Njagra i umereno-kontinentalnom klimom čini biser turizma opštine Bor.\nNastalo je 1959. godine podizanjem brane na Brestovačkoj reci i akumulacijom voda rečice Valja Žoni, Marecove reke i dela sliva Zlotske reke.\nZahvata površinu od oko 30 hektara, a dubina vode dostiže do 48 metara.\nVoda iz Borskog jezera je prvenstveno namenjena rudarsko-industrijskim pogonima u Boru, ali isto tako omogućava i razvoj turizma.\nSvake godine, u cilju povećanja ribljeg fonda, u vode jezera pusti se po nekoliko tona riblje mlađi pa je omiljeno sastajalište sportskih ribolovaca.\nJezero je okruženo listopadnim i četinarskim šumama, a na samoj obali jezera izgrađeni su hoteli Jezero, Metalurg, Vertigo, kao i mnoge vile i vikend kućice.\nZimi je jezero u potpunosti prekriveno ledom. Najviši vodostaji su u proleće, a najniži krajem leta i početkom jeseni.\nRazlika između maksimalnog i minimalnog vodostaja premašuje 10 metara, što nepovoljno utiče na biljni i životinjski svet jezera. Korišćenjem priliva vode iz Zlotske reke nivo jezera se u toku godine održava na oko 2 metra ispod preliva.\nVodi je moguće prići na dosta lokacija.\nPrva pozicija sa koje smo ronili je bila ispred ruiniranog hotela Metalurg nedaleko od hostela Vertigo City u kojem smo bili smešteni.\nPo sasvim blagom nagibu obale, i pre ulaska u vodu, mogli smo da zaključimo da ovde nećemo naići na neku veliku dubinu.\nVidljivost je bila fantastična i do 10 metara u prvih desetak metara dubine.\nDno je kamenito prekriveno finim slojem zemlje.\nNa 9 metara smo naišli na temelj nekog davno porušenog objekta, a nedaleko odatle i na odbačenu ribarsku mrežu.\nSlično kao i u ostalim jezerima ovoga kraja, ronjenje ima smisla do nekog 15 metra, a onda vidljivost postaje skoro pa nulta.\nNajveća dubina na ovom zaronu iznosila je 17m, a temperatura vode 12C.\nPrilazak brani i ronjenje kod brane je zabranjeno.\nBrana je pod video nadzorom, a čuvar je prisutan 24sata.\nDrugi zaron smo napravili u blizini cevi kojima se jezero puni.\nU prvi mah smo bili skeptični i mislili da će voda biti dosta mutna, ali voda koja puni jezero je skoro pijaćeg kvaliteta, sprala je naslage zemlje sa kamena, tako da je vidljivost bolja nego kod hotela Metalurg.\nU prvih 5 metara nagib je blag, a kada proronite kroz veoma uzak pojas trave, pada malo strmije u dubinu.\nPrema informacijama koje smo dobili od lokalnih ronilaca maksimalna dubina na ovoj pozciji je oko 35 metara.\nObzirom na kategoriju ronilaca i temperaturu vode od 9C mi smo se zaustavili na 20 metara.\nRoneći na desno, ka brani, naišli smo tek na nekoliko većih stena i poneki panj koji svedoči o tome da ovaj nekada nije bio pod vodom.\nU povratku, na dubini od oko 6-7 metara naišli smo na nekoliko građevinskoh blokova, što je prilčno čudno, obzirom da u blizini nema objekata u izgradnji.\nNašu produženi vikend u istočnoj Srbiji završili smo posetom jednoj od najdužih pećina na balkanu - Lazarevoj pećini kao i jednoj od najlepših - pećini Vernjikica.


Preminuo Zdravko Krsmanović | UdriMuski\n15. 03. 2019 - 10:22\n- Kao doskorašnji narodni poslanik, a ranije i kao načelnik općine Foča, Zdravko Krsmanović će ostati upamćen kao beskompromisni borac za demokratiju i prosperitet Republike Srpske i njenih građana. Zdravko Krsmanović je dobio mnoge životne bitke, ali je, nažalost, ovu izgubio - saopćeno je iz NDP-a.


Džep | MojKrojac.com\nDžepovi su tradicionalni deo košulje, nekada samo kao ukrasni detalj, ali ni njihova praktična strana nije zanemarljiva. Manje formalne košulje mogu imati i po dva džepa, većih dimenzija ili džepove sa kapnama. Safari ili vojničke košulje uvek se kroje sa dva velika džepa sa kapnama koja se zakopčavaju.\nVodite računa gde je džep postavljen. Muške košulje sa dva džepa se smatraju manje formalnim. Košulje sa kragnom pričvršćenom dugmadima najčešće imaju džep na grudima, a košulje koje se nose sa prslucima ne treba da imaju džepove. Elegantne košulje nikako ne treba da imaju džep.


VILINA BRADA I U SRBIJI | Galaksija Nova\nVILINA BRADA I U SRBIJI\nMeđu stenama (Prirodnjački muzej)\nZa razliku od poznatih mediteranskih efedri, naša biljka vodi poreklo iz pustinjskih i polupustinjskih krajeva centralne Azije i pretpostavlja se da je naselila ove krajeve tokom ledenog doba. U Aziji je česta na peščanim dinama, na slanom zemljištu, a i na kamenitom tlu, dok se na području Evrope (Mediteran do Atlantika) uglavnom sreće na peščanim plažama pored obala mora i okeana.\nPatuljasta efedra slučajno je otkrivena na svom prirodnom staništu, u maloj populaciji, na obroncima Stare planine u blizini Knjaževca. Efedru je, sasvim slučajno, za vreme prošlogodišnje florističke ekskurzije, pronašao dr Marjan Niketić, muzejski savetnik i ugledni srpski botaničar. Svoje otkriće nedavno je publikovao u naučnom časopisu Botanica Serbica.\nIako je odavno poznato da su efedre rasprostranjene u toplijim i suvljim delovima Balkanskog poluostrva, pa i u susednim zemljama, za postojanje predstavnika tog roda u flori Srbije nije bilo ni nagoveštaja. Patuljasta efedra je otkrivena na svom prirodnom staništu, u podnožju Stare planine, u okolini Knjaževca, na zaštićenom području Parka prirode; na površini manjoj od 200 kvadratnih metara konstatovano je jedva sedamdeset jedinki.\nU pitanju je polužbun visine do deset\nsantimetara koji se oprašuje vetrom,\nkod kojeg postoje muške i ženske jedinke\n(kao npr. kod ginka, tise i zelenike), od\nkojih ženske daju (lažne) crvene bobice\n(zapravo semena sa mesnatim omotačem).\nTokom juna 2017. godine stručnjaci Prirodnjačkog muzeja konstatovali su prvi put prisustvo reliktne biljke efedre (Ephedra distachya L.) u Srbiji, ujedno i posebnog razreda (Gnetophyta) kojem pripada. Poređenja radi, u životinjskom carstvu posebnim razredima pripadaju kičmenjaci i insekti. Te neobične zimzelene bezlisne žbunove sa crvenim bobicama, čije grane često vise preko stena, verovatno ste primetili u primorju, gde raste nekoliko vrsta.\nI u Rusiji (Vikipedija)\nZajednički latinski naziv (Ephedra L.) poznat je i po lekovitom alkaloidu efedrinu koji se nekada iz tih biljaka dobijao, a danas se proizvodi sintetičkim putem. Efedrin se koristi kao stimulans, supresant apetita, sredstvo za poboljšanje koncentracije, za tretiranje niskog pritiska uzrokovanog anestezijom, kao i za lečenje nosnog zagušenja (dekongestiv). Koncentracija efedrina je veoma mala kod evropskih vrsta, zbog čega se u narodnoj medicini koriste samo još u Kini, gde rastu vrste sa bogatijim sadržajem tog jedinjenja.\nU narodu ih zovu vilina brada, metlina, kositernica ili vlasac, a zajednički latinski naziv im je Ephedra L. Pomenuta grupa biljaka kojoj ove vrste pripadaju drevnog je porekla i nastala je pre oko dvesta pedeset miliona godina, što znači da je starija od dinosaurusa, četinara, cvetajućih biljaka, a prema nekim nagoveštajima od te grupe su se čak kasnije odvojili i ginko i cikas palme. U jednom periodu, zbog ekspanzije biljaka cvetnica, čitavoj grupi je pretilo istrebljenje. Ipak, neke vrste su se kasnije promenile i prilagodile, delom zahvaljujući i efedrinu koji ih štiti od insekata, tako da je većina današnjih vrsta nastala nešto pre ledenog doba.\nBiljka je u Srbiji nađena na stenovitom\ngrebenu na kome dominiraju i žbunovi\njorgovana, dok patuljasta efedra raste\nna veoma eksponiranim i golim partijama,\ngde druge biljke teško opstaju.\nU pitanju je polužbun visine do deset santimetara koji se oprašuje vetrom, kod kojeg postoje muške i ženske jedinke (kao npr. kod ginka, tise i zelenike), od kojih ženske daju (lažne) crvene bobice (zapravo semena sa mesnatim omotačem). Za razliku od poznatih mediteranskih efedri, naša biljka vodi poreklo iz pustinjskih i polupustinjskih krajeva centralne Azije i pretpostavlja se da je naselila ove krajeve tokom ledenog doba. U Aziji je česta na peščanim dinama, na slanom zemljištu, a i na kamenitom tlu, dok se na području Evrope (Mediteran do Atlantika) uglavnom sreće na peščanim plažama pored obala mora i okeana.\nPo ekološkoj prilagodljivosti i tipu rasprostranjenja, ova biljka je svakako jedinstvena u našoj i evropskoj flori. Ponekad zađe i dublje u kontinentalni deo kao npr. u Bugarskoj, gde se nalazi i najbliža populacija, udaljena svega dvadesetak kilometara od granice sa Srbijom. Biljka je u Srbiji nađena na stenovitom grebenu na kome dominiraju i žbunovi jorgovana, dok patuljasta efedra raste na veoma eksponiranim i golim partijama, gde druge biljke teško opstaju.\nOtkrivene jedinke zbog prošlogodišnje suše nisu cvetale niti razvile veoma dekorativne bobice. Zbog dugotrajne izloženosti sunčevim zracima uobičajeno je da su grane prošarane crvenkastim do narandžastim nijansama, ali su zbog ekstremne suše neke jedinke skoro dehidrirale, što je dovelo do žute obojenosti. Faktor ugrožavanja je i zarastanje staništa, a potencijalno može biti i sakupljanje. Patuljasta efedra ima status retke i ugrožene vrste. Na osnovu IUCN kriterijuma (IUCN ‒ The International Union for Conservation of Nature) populacija efedre u Srbiji procenjena je kao krajnje ugrožena. U cilju očuvanja ove izuzetno retke i ugrožene vrste i njenog staništa, u saradnji sa nadležnim institucijama, uskoro će biti preduzete i konkretne mere zaštite.\n(Izvor Prirodnjački muzej)\nRAF PRVI IZ INFORMATIKE\nINDUSTRIJA 4.0 ZA SRBIJU\nGRABLJIVICE SU SVUDA\nCIMET I MIRIŠE I LEČI\nLAVIČIN POLJUBAC SMRTI


Ne zloupotrebljavati Vita Nikolića u političke svrhe - CdM\nNe zloupotrebljavati Vita Nikolića u političke svrhe\nDanica Nikolić, kćerka pjesnika Vita Nikolića, ocijenila je da je u saopštenju povodom 26 godina od napada na Dubrovnik, koje potpisuju sadašnji i bivši političari i predstavnici civilnog sektora, djelo njenog oca zloupotrijebljeno u političke svrhe.\nU saopštenju koje su potpisali Žarko Rakčević, Rifat Rastoder, Džemal Perović, Sead Sadiković, Balša Brković, Branislav Radulović, Veseljko Koprivica, Aleksandar Saša Zeković, Ljiljana Raičević i Boris Raonić, navodi se, između ostalog, da su prije 26 godina zagrmjele po dubrovačkim zidinama crnogorske puške iz “noći bratske krvomutnje”.\nNikolić je u reagovanju navela da su autori saopštenja, bez pitanja i dozvole, iskoristili dva stiha iz pjesme njenog oca „Noć sa Dubrovnikom“.\n„Skrećem pažnju autorima da su prekršili Zakon o autorskim i srodnim pravima, ali i zloupotrijebili djelo mog oca u političke svrhe. Očekujem da, kao ljudi koji se zdušno zalažu za poštovanje zakona i pravnu državu, što prije isprave ovu, očigledno namjernu, grešku i sklone stihove Vita Nikolića iz svog političkog pamfleta“, kazala je Nikolić.\nOna je naglasila da je Vito Nikolić „Noć sa Dubrovnikom“ napisao za taj grad, kao i za svoj Mostar, „ali i sve ostale gradove koji su ikad stradali na ovaj ili onaj način, a ne protiv bilo koga“.\n„Napisao je kao stradalnik onog prethodnog, velikog svjetskog rata, duboko osjećajući tragediju koja je zadesila njegovu zemlju. To što autori žele da na osnovu popularnosti ove pjesme pokupe neke političke poene, njihova je stvar. Moj zadatak, kao jedinog nasljednika autorskih prava Vitomira Nikolića, jeste da njegovo ime i djelo zaštitim od bilo kakve zloupotrebe, posebno političke“, istakla je Nikolić.\nOna je kazala da odlično zna da nakon njenog reagovanja „slijedi svojevrsni medijski i politički linč“, i poručila da ga se ne plaši.\n„Samo nemojte da se neko usudi da mi objašnjava šta je i kome je Vito Nikolić, moj otac, želio da poruči pišući „Noć sa Dubrovnikom“. Jedini sam svjedok nastanka te pjesme, znam kako je svaka riječ nastala, ja sam je iz rukopisa diktirala njemu dok je prekucavao na „Olimpia“ mašini. Dakle, nemojte“, poručila je Nikoć.\nKako je navela, autori saopštenja, uostalom, imaju mnogo bližeg, porodično i politički, crnogorskog pjesnika, koji se sam hvali da je „prije Vita“ i „bolje od Vita“ napisao pjesmu o Dubrovniku.\n„Pa ih molim da za svoje političke pamflete ubuduće koriste njegove stihove. Ruke i politiku – dalje od Vita Nikolića“, naglasila je Nikolić.\nTagoviDanica Nikolić Demokratska partija socijalista DPS Vitomir Vito Nikolić


DR LONČAR: Šuga je pod kontrolom, nema razloga za zabrinutost!\n23:11h SENZACIJA U PREMIJER LIGI: Barnli na Enfildu savladao Liverpul! VIDEO\n23:08h DIJANA TRAŽILA DA PRISLUŠKUJU VUČIĆA, ŠTITILA MAFIJAŠE: Saslušano 50 policajaca, od Hrkalovićke dobijali naređenja za slušanje!\n23:06h NOVI PORAZ TRINKIJERIJA: Milan kući bolji od Bajerna, Asvel pobedom nad Valensijom prekinuo seriju poraza! Sjajna partija Kalinića\n23:05h SAMO KOST I KOŽA OSTALI OD ONAKO LEPE ŽENE! INDI, JESI LI OVO TI? Pevačica se posvetila zdravom životu, a u komentarima je NAPALI!\nŠTA TO KRIJE? DIJANA HRKALOVIĆ ODBILA POLIGRAF: Trebalo da odgovara o prisluškivanju 75\t154\nZabrana poseta i dalje na snazi\n07.02.2014. 13:22h 11.04.2017. 19:40h\nŽelim da kažem građanima da je situacija od pojave oboljenja apsolutno pod kontrolom, bolest se ne širi, svi su zbrinuti i određeno je sve na najvišem, najprofesionalnijem nivou kao u bilo kojoj klinici u Evropi. To za nas nikakva vest i nikakav bauk, naglasio je Lončar\nBEOGRAD - Situacija što se tiče pojave šuge u Klinici za gastroenterologiju KCS je pod kontrolom, bolest se ne širi, preduzete su sve mere i nema razloga za zabrinutost ni pacijenata ni osoblja, izjavio je danas direktor Urgentnog centra Zlatibor Lončar.\nLončar je rekao da pojava ove bolesti za zaposlene nije ništa novo, da su to problemi sa kojima se suočavaju i koji se "u hodu rešavaju"\n.On je naglasio da se šuga može pojaviti bilo gde, jer je period inkubacije do šest nedelja i da u tom periodu osoba ne zna da je zaražena i prenosi je.\n"Želim da kažem građanima da je situacija od pojave oboljenja apsolutno pod kontrolom, bolest se ne širi, svi su zbrinuti i određeno je sve na najvišem, najprofesionalnijem nivou kao u bilo kojoj klinici u Evropi. To za nas nikakva vest i nikakav bauk", naglasio je Lončar.\nNa snazi je i dalje zabrana poseta Klinici za gastroenterologiju, "norveškom šugom" zaraženo 16 zaposlenih i to 15 medicinskih sestara i jedan pomoćni radnik, a zarazio ih je pacijent koji leži na intenzivnoj nezi te klinike.\n"Sve pacijente je pregledao kožni lekar, kao i osoblje koje je bilo u kontaktu sa ovim pacijentom. Nema novoobolelih ni među osobljem ni među pacijentima i želim da naglasim da nema razloga za zabrinutost ni za pacijente ni za osoblje", rekla je ona.\nMioljević je dodala da je to infekcija sa kojom se sreću zaposleni u KCS, da to nije ništa novo i da je to oboljenje koje se u hodu uz adekvatnu terapiju brzo i lako leči.\nZamenik direktora KCS Mirko Kerkez naglasio je da su u ovoj situaciji sve službe maksimalno preduzele sve mere na visokoprofesionalnom nivou, da lekova ima za lečenje, da su pacijenti otpušteni i da su obolele sestre koje su bile u kontaktu sa bolesnikom zbrinute.\n"Ova stvar je predimenzionirana. To je obična infekcija koja je bila ranije, dešava se i sada i biće je i u budućnosti", rekao je Kerkez.U Klinici za gastroenterologiju KCS kod pacijenta koji je "rezervoar infekcije" pre pet dana dijagnostikovana je "norveška šuga", a reč je o obliku šuge koji je infektivniji od klasičnog oblika.\n"Kod ovog oblika šuge na površini kože zaraženog nalazi se veći broj uzročnika. Prisustvo na koži olakšava brže prenošenje sa obolele na zdravu osobu.\nTo je razlog što su medicinski radnici koji su bili u kontaktu sa ovom osobom oboleli", rekla je ranije Mioljević\nDr LončaršugakontrolaKlinika za gastroenterologijukcs\nSAMO KOST I KOŽA OSTALI OD ONAKO LEPE ŽENE! INDI, JESI LI OVO TI? Pevačica se posvetila zdravom životu, a u komentarima je NAPALI! 4\nŠTA TO KRIJE? DIJANA HRKALOVIĆ ODBILA POLIGRAF: Trebalo da odgovara o prisluškivanju Vučića i njegove porodice! 75\t154


Organizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) je objavila 5. poziv za finansiranje projekata iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost (u daljem tekstu Fond). Fond je formiran na osnovu člana 18. Konvencije o zaštiti i unapređenju raznolikosti kulturnih izraza, koja je usvojena na 33. Generalnom zasedanju UNESCO-a, 20. oktobra 2005. godine, a stupila na snagu 2007. godine. Do januara 2014. godine, 133 zemlje i Evropska unija potpisale su Konvenciju o zaštiti i unapređenju raznolikosti kulturnih izraza.\nKonvencija predstavlja međunarodni pravni instrument čiji je cilj da umjetnicima, profesionalcima u kulturi, praktičarima i građanima pruži mogućnost da kreiraju, proizvode, distribuiraju i uživaju u različitim kulturnim dobrima, uslugama i aktivnostima, uključujući i sopstvene.\nMeđunarodni fond za kulturnu raznolikost podržava širok spektar aktivnosti – od izgradnje/jačanja kapaciteta i kulturnog mapiranja, preko analize praktičnih politika i njihovog razvoja, do podrške preduzetništvu i jačanju kulturnih industrija.\nKompletna informacija o uvjetima i načinu prijave dostupna je na sljedećem linku: http://www.unesco.org/new/en/culture/themes/cultural-diversity/diversity-of-cultural-expressions/call-for-funding-requests/\nRok za dostavu prijedloga projekata Federalnom ministarstvu kulture i sporta: 31. mart 2014. godine\n(ul. Obala Maka Dizdara 2, 71000 Sarajevo).\nFederalno ministarstvo kulture i sporta će dostavljene prijedloge projekata proslijediti Državnoj komisiji za saradnju Bosne i Hercegovine s UNESCO-m.\nPrilikom popunjavanja formulara treba imati u vidu slijedeće:\nnavedene kriterije o tome koju vrstu projekata Fond podržava,\nveličina fonta trebalo bi da bude 10 ili veći, specijalne karaktere i dekorativne fontove bi trebalo izbjegavati,\nograničenja po pitanju broja riječi u poljima u formularu treba poštovati,


Zbog kiše kasni i plastenička proizvodnja – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Poljoprivreda Aktuelno Zbog kiše kasni i plastenička proizvodnja\nApr 18, 2013 | Aktuelno, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Srbija, Teme, Usevi, Vesti\t|\nPovrtari južnog Pomoravlja sve više podižu savremene plastenike sa grejanjem i veštačkim osvetljenjem, međutim, mnogo kiše i malo sunca usporilo je rast biljaka zbog čega ove godine kasni i plastenička proizvodnja.\nJovica Stojković iz Navalina na jednom hektaru godišnje proizvede 250 tona ranog povrća. Ovo je prva berba krastavaca.\n“Manji su prinosi, jer po broju dana od kada smo zasadili to je šezdeset dana. Trebalo je da imamo dva ipo puta berbe više nego što smo imali do sada”, kaže Stojković.\nPosađena paprika na pijace bi trebalo da stigne polovinom maja. U plastenicima još ima zelene salate. Pre dve godine mnogi prozvođači su je bacali i pored toga što je cena bila veoma niska.\n“Sa salatom smo prošli odlično, jer ove godine ima solidnu cenu od 25 do 30 dinara po komadu”, kaže Miloš Mladenović, proizvođač iz Navalina.\nSalata, rotkvice, mlad luk, spanać se, kažu na leskovačkoj zelenoj pijaci, trenutno najviše i prodaje. Domaći krastavac košta 170 dinara.\nUmesto već da nikne, na većini parcela krompir još nije ni posađen. Na njivama tek po koji traktor, a kako kažu poljoprivrednici, sve je to zbog kiše.\n“Kukuruz još niko nije počeo da sadi. Nadamo se iduće nedelje ako vreme dozvoli da posadimo kukuruz”, kaže Zoran Vasiljković proizvođač iz Pečenjevca.\nNa području Jablaničkog okruga pod kukuruzom će biti 27 hiljada hektara. Da li će poslovi biti na vreme urađeni teško je reći. Sada su problem kiše, a poljoprivrednici već sada strahuju i od suše koja im je prošle godine nanela veliku štetu.\nTags: plasteniciplastenička proizvodnjapomoravljepovrtarstvo\nOd četrdesetak nekadašnjih zemljoradničkih zadruga u opštinama srednjeg Pomoravlja, Resave,[...]


Uhapšen telohranitelj Izetbegovića | EX YU\nUhapšen telohranitelj Izetbegovića | Mondo Portal\n26. januar, 20:29\nUhapšen telohranitelj Izetbegovića 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.11.2016. / 11:14\nUhapšen telohranitelj Izetbegovića\nIzvor mondo.ba 11.11.2016. / 11:14\nU policijskoj akciji uhapšeno je više osoba, među kojima su i bivši ministar unutrašnjih poslova takozvane Republike BiH Alija Delimustafić i Juso Škrijelj, bivši pratilac Alije Izetbegovića.\nPortparol Tužilaštva Kantona Sarajevo Azra Bavčić rekla je Srni da se akcija sprovodi na području Sarajeva i Istočnog Sarajeva.\n"U toku su pretresi na 60 lokacija na području Federacije BiH, Republike Srpske i Hrvatske. Reč je o krivičnim delima organizovani kriminal u vezi s krivičnim delima zloupotreba položaja, povreda zakona od sudije, pranje novca i prevara", navela je Bavčićeva.\nOna je dodala da je Tužilaštvo Kantona Sarajevo tokom istrage radilo u koordinaciji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Srpske uz podršku Obaveštajno-bezbednosne agencije BiH.\nbosna i hercegovina hapšenje alija izetbegović\n12.11.2016. / 06:58\nSta ti to znaci takozvane BIH,pa zar ti nije republika srpska takozvana.\n12.11.2016. / 17:12\n@Senior Tadašnja je još bila "takozvana",dok se ratovalo,bato.\n11.11.2016. / 12:57\nKada je Izetbegović na redu?


Beta 13. jula 2021. 13:20\nPotpredsednica Demokratske stranke (DS) Tatjana Manojlović ocenila je danas da slučaj Dragice Gašić iz Djakovice pokazuje da je „povratak Srba na Kosovu i Metohiji onemogućen – što je nedopustivo“.\n„Nepojmljivo je da čak 11 organizacija civilnog društva učestvuje u talasu netrpeljivosti pema Dragici Gašić. Neverovatno je i da Beograd i Priština, koji inače pregovaraju, ne mogu da reše nešto što bi trebalo da je tako normalno – obezbediti jednoj ženi, koja je odlučila da penzionerske dane provede u svojoj kući, u rodnom gradu, osnovne uslove za miran život“, istakla je potpredsednica DS-a.\n„Nelogično je da je predstavnik Srpske liste ministar za povratak i manjinske zajednice i da ne može da reši slučaj Dragice Gašić. Čime se meri učinkovitost njegovog mandata i kome polaže račune? Onima od kojih primaju plate ili onima koji su ih baš tu delegirali?“, zapitala je Manojlović.\nNavela je da je sedište kosovskog Ministarstva za povratak i zajednice u Kosovu Polju, „za koje je predsednik Srbije viśe puta tvrdio da je gradić gde Srba nema, pa se izvinjavao i to opovrgavao“.\n„Mladi masovno odlaze, jer je zaposlenje za većinu samo san. U Prištini živi svega 15 Srba. Srbi na Kosovu i Metohiji žive s osećanjem da su ih svi izneverili – i Beograd, naravno Priština, ali i medjunarodna zajednica. Žive u neizvesnosti koja je svakim danom sve neizdržljivija“, naglasila je Potpredsednica DS Tatjana Manojlović.\nDve države dale garancije za puštanje Tačija iz pritvora suda za…\nNebojša Stefanović: Ne brane me ubice i niko ne treba da brani Vučića…


BH Engineering Weeks Živinice: Želite li da budete dijelom najveće priče o inžinjerstvu? Požurite sa prijavama! - Kameleon M&M\nBH Engineering Weeks Živinice: Želite li da budete dijelom najveće priče o inžinjerstvu? Požurite sa prijavama!\nŽelite li da budete dijelom najveće priče o inžinjerstvu – BH Engineering Weeks?\nŽelite li čuti priče mladih ljudi koji svojim primjerom dokazuju da uspjeh ne zavisi od mjesta, nego samo od vlastitog rada i vjere u sebe? Upravo imate priliku – pridružite se aktivnostima koje organizujemo u Živinicama!\nIzuzetnim srednjoškolcima i studentima na području grada Živinice nudimo priliku organizovane posjete jednoj od najvećih firmi za preradu metala – Alfe Mi. Moći ćete se upoznati sa najnovijim tehnologijama prerade metala i proizvodnje kontejnera, koje prodaju vodeće europske kompanije za distribuciju.\nPrijave možete izvršiti klikom OVDJE.\nA kako se ostvariti kao uspješan preduzetnik u oblasti inženjerstva?\nNe propustite jedinstvenu priliku da se pridružite panel diskusiji pod nazivom “Inženjerstvo je ključ: Put uspjeha u BiH”, 8. novembra u 18h u Plavoj sali BKC Živinice. Za vas smo pripremili čak četiri panelista koji će podijeliti uspone i padove svojih preduzetničkih akcija. Gledaoci će se moći aktivno uključiti u raspravu i dobiti savjete o nastavku obrazovanja i karijere. Nakon diskusije će biti upriličeno druženje sa panelistima uz malu zakusku.


Ukrajinska pravoslavna crkva – nezavisnost ili novi razdor - Izazov\nUkrajinska pravoslavna crkva – nezavisnost ili novi razdor\nRadio-televizija Srbije 12. oktobra 2018. 19:45\nZa Ukrajinu je odluka Sinoda Carigradske patrijaršije da se pristupi davanju nezavisnosti ukrajinske crkve nešto o čemu su dugo sanjali. Ukinuta je i odluka iz 1686. godine, prema kojoj je Kijevska mitropolija predata Moskovskoj patrijaršiji.\n"Ovo je pitanje nezavisnosti, pitanje nacionalne sigurnosti i svetske geopolitike. Imperija je izgubila jednu od poslednjih sfera uticaja na svoju bivšu koloniju. Ovo je pad Trećeg Rima", poručio je predsednik Ukrajine Petro Porošenko.\nS poglavara nekanonske crkve u Ukrajini Filareta skinuta je anatema. Zagovornik je nezavisnosti ukrajinske crkve, bliskih veza sa Zapadom i glasan kritičar ruske politike. Smatra da je otvoren put da se tri pravoslavne crkve u Ukrajini ujedine u jednu nezavisnu.\n"Mi Ukrajinci ne želimo nikakvu konfrontaciju zato što ne želimo da damo Moskvi izgovor za mešanje u naše unutrašnje poslove", rekao je Filaret, poglavar nekanonske crkve u Ukrajini.\nRuska pravoslavna crkva je faktički prekinula odnose sa Carigradskom patrijaršijom. Njen potez vidi kao najveći razdor u hrišćanstvu u poslednjih hiljadu godina.\n"Ovo legalizuje raskol. Svojim delima, Carigrad je prešao crvenu liniju i naneo katastrofalnu štetu čitavom pravoslavnom svetu", istakao je Valdimir Legojda, potrparol patrijarha moskovskog i cele Rusije Kirila.\nKremlj je zabrinut, ali, kako kaže, država ne može da se meša u međucrkveni dijalog. Reagovaće ako događaji krenu nelegalnim putem.\n"Rusija će isključivo političko-diplomatskim načinima zaštititi interese pravoslavaca. To je apsolutno osnovan i razumljiv stav", rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nAnalitičari ocenjuju da je osim u crkvenom smislu, ovo i značajan politički uspeh Petra Porošenka koji povećava njegove nade za predsedničke izbore iduće godine.


Atletiko nastavlja da zadržava igrače | Mondo Portal\nSaul Njigez ostaje u Atletiko Madridu\nAtletiko nastavlja da zadržava igrače 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 01.07.2017. / 13:39 13:51\nAtletiko nastavlja da zadržava igrače\nAutor mondo.rs 01.07.2017. / 13:39 13:51\nMadriđani imaju zabranu dovođenja pojačanja u aktuelnom letnjem prelaznom roku, ali zato i ne prodaju.\nNe mogu da kupuju, ali će ponovo imati sjajan tim. Atletiko Madrid, za sad, uspešno obavlja sve pregovore sa svojim igračima o produžetku saradnje.\nIako se očekivalo da će neki od njih napustiti klub ovog leta, Dijego Simeone ne mora da brine. Bez obzira na zabranu dovođenja igrača u aktuelnom prelaznom roku, "jorgandžije" uspevaju da ubede najbolje igrače da ostanu i sigurno će ponovo imati veoma jak sastav.\nPoslednji u nizu onih koji su potpisali produžetak ugovora je Saul Njigez. Mladi vezista obavezao se Madriđanima na vernost do leta 2026. godine!\n"U Atletiku smo svi poput porodice i nema boljeg kluba u kojem bih bio. Potrudiću se da ispunim sav potencijal na terenu i odužim se klubu na poverenju koje mi je ukazao", poručio je 22-godišnji vezista posle potpisivanja novog ugovora.\nSaul je u Atletikovu akademiju stigao iz Elčea 2007, a ukoliko ostane do kraja ugovora, tada će imati 31 godinu.\nZadovoljstvo zbog nastavka saradnje sa crveno-belima, ipak, pokvario je poraz u finalu Evropskog prvenstva za mlade fudbalere, od Nemačke (0:1). Saul je, inače, sa pet golova bio najbolji strelac turnira u Poljskoj.\n01.07.2017. / 14:34\nAtletiko M. polako izrasta u fudbalskog giganta...\n@Vlada Canada Pa Atletico i jeste fudbalski gigant.


Samsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM, na AKCIJI, prodaja Srbija\nMobilnishop > Mobilni Telefoni > Samsung > Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM\n153 - €\nCena: 18.050 - RSD\nSamsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM prodaja po ceni od 18.050 dinara u Beogradu, Novom Sadu i svim gradovima u Srbiji. Svi telefoni i ostali uređaji su u originalnom pakovanju, novi, nekorišćeni. Na ovoj stranici možete da vidite sve informacije o Samsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM. Pozovite nas na 064/554-0000.\nGalaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM Crna 18.050 din 153 €\nNaziv Samsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM (plava)\nKućište Dimenzije: 164 x 75.9 x 9.1 mm\nProcesor Tip: Quad-core, Mediatek MT6739W, Cortex-A53, PowerVR GE8100\nBroj piksela senzora: 13 MP (f/1.9, wide, AF) + 2 MP (f/2.4, macro)\nPoznat kao SM-A022F/DS, SM-A022F, SM-A022G/DS\nBudite prvi koji će napisati svoje utiske o modelu Samsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 3GB RAM!\nSamsung Galaxy A02 Dual SIM 64GB 3GB RAM 19.230 din 163 €\nSamsung Galaxy A02 Dual SIM 32GB 2GB RAM 17.350 din 147 €\nGalaxy A02 Dual SIM 32ISTORIJA PROMENE CENE


Lexus IS-F - Auto - Index.hr\nponedjeljak, 8.1.2007. 20:14\nLexus na ovogodišnjem NAIAS-u premijerno predstavlja IS-F, "nabrijanu" sportsku verziju modela IS 250, odnosno IS 350 ovog japanskog proizvođača.\nIS-F je automobil stvoren je s ciljem povratka Lexusa u borbu sa sportskim verzijama njemačkih automobila, u kojoj je u zadnje vrijeme poprilično zaostajao. 5-litreni V8 motor s impresivnih 425 konjskih snaga i 475 Nm okretnog momenta trebao bi japanskog sportaša staviti uz bok BMW-ovom M3, AMG inačicama mercedesove C klase i Audiju RS4.\nUz općenito mnogo sportskiji i agresivniji izgled od IS 250/350, standardna oprema uključuje osmerostupanjski automatski mjenjač i 19" aluminijske naplatke. Do 100km/h IS-F ubrza za 4,9 sekundi, a za učinkovito zaustavljanje će se pobrinuti Brembo kočnice. Interijer automobila vrhunski i japanskom preciznošću je izrađen do najsitnijih detalja.\nNa tržištu će se Lexus pojaviti pred kraj 2007. godine, a cijena će se kretati oko 50.000 dolara, što je za čak 30 posto više od trenutno najjače izvedbe IS 350 Sport, a slijedeće bi se godine trebali pojaviti i ostali modeli Lexusa s F oznakom.


Vođenje zdravstvene statistike ustanove, koje podrazumeva prikupljaje, obradu i slanje odgovarajućih izveštaja zakonom propisanih, na kvartalnom i godišnjem nivou u GZJZ. Na mesečnom nivou vrši se kontrola svih ispisanih pacijenta, kako stacionarnih, tako i ambulantnih, kroz sagledavanje pojedinačnih Izveštaja o hospitalizaciji, i preusmeravanje na odeljenja izveštaja kod kojih su pronađene greške u dijagnozama, procedurama iI ostalim podacima koji nisu pravilno popunjeni.\nTel : +381 11 2419678


Mas: Sumnjamo u spremnost Rusije da razjasni šta se desilo Navaljnom - Sputnjik Srbija\nMas: Sumnjamo u spremnost Rusije da razjasni šta se desilo Navaljnom\n19:42 17.12.2020 Preuzmite kraći link\nŠef nemačke diplomatije Hajko Mas izjavio je da sumnja u spremnost Rusije da razjasni šta se dogodilo ruskom blogeru Alekseju Navaljnom.\n„Mislim da je bilo puno mogućnosti da se u Rusiji razjasni ono što se dogodilo u vezi s trovanjem Navaljnog. Ili bar da se pokrene istraga. To se nije dogodilo. Zbog toga gajimo ozbiljne sumnje da je Rusija spremna da to uradi“, rekao je Mas tokom zajedničke konferencije za medije sa generalnim sekretarom UN Antoniom Guterešom.\nMas je rekao i da Nemačka ne želi da to izgleda kao pitanje bilateralnih odnosa.\n„To nije tema bilateralnih odnosa Rusije i Nemačke. Zbog toga smo sve podatke predali Organizaciji za zabranu hemijskog oružja“, rekao je Mas, dodajući da odluku o sankcija protiv Rusije u vezi sa ovim pitanjem smatra ispravnom.\n„Za poslednjih nekoliko meseci i nedelja Rusija je imala mnogo mogućnosti da da doprinos razjašnjenju onoga što se desilo, doprinos koji mogu da daju samo oni. To se nije desilo i mi uzimamo to u obzir“, rekao je Mas.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je ranije danas na godišnjoj konferenciji za medije da Navaljni ima podršku stranih obaveštajnih službi, ali da to ne znači da ga treba otrovati.\nRusija, Aleksej Navaljni, Hajko Mas


Video Autor:Fonet11. maj. 202115:36 > 16:39\nKomemoracija glumici Miri Furlan održana je danas u Jugoslovenskom dramskom pozorištu. Svojim govorima oprostili su se od nje njene kolege i prijatelji Žarko Laušević, Vojislav Brajović, Slobodan Unkovski, Goran Marković, Miki Manojlović, Olja Bećković, a emitovani su i snimci njenih nastupa, kao i delovi intervjua.\nKomemoraciji su prisustvovale brojne njene kolege poput Branka Cvejića, Mirjane Karanović, Anice Dobre, Rade Đuričin, Jelene Stupljanin…\nGlumac Voja Brajović u svom govoru je rekao da je bilo privilegija raditi sa umetnicom poput Furlan, koja je „imala zaduženje da se bori za pravdu i istinu, a opet da doživi takvu nepravdu…. borac pritiv fašizma i deoba“.\nRođena je 1955. u Zagrebu. Bila je jedna od najpopularnijih glumica u Jugoslaviji, poznata po ulogama u filmovima „Otac na službenom putu“ (1985) Emira Kusturice, koji je osvojio Zlatnu palmu na Kanskom festivalu, i „Lepota poroka“ (1986) Živka Nikolića.\nGlumila je i u filmovima „U raljama života“ (1984), „Braća po materi“ (1988) i „Gluvi barut“ (1990) i serijama „Velo misto“, „Smogovci“ i „Bolji život“.\nU SAD je bila poznata po ulogama u serijama „Vavilon 5“ i „Izgubljeni“.\nPo završetku rata na prostoru bivše Jugoslavije, igrala je i u filmu „Turneja“ (2008) Gorana Markovića i seriji „Vratiće se rode“.


KNJIGA O LEGENDI SRPSKE ATLETIKE: "Dane Korica - priča o atletskom junaku našeg doba" | Novosti.RS\nKNJIGA o karijeri i životu legendarnog atletičara Daneta Korice, autora Milana Tomića, promovisana je danas u Skupštini Beograda.\nKnjiga nosi naziv "Dane Korica - priča o atletskom junaku našeg doba" i govori o čoveku čiji rekord na 10.000 metara i dalje niko na ovim prostorima nije dostigao.\n- Ponosan sam, hvala svima što ste u ovim neobičnim vremenima virusa, došli da me pozdravite. Hvala i medijima, koji su pratili moju karijeru, bez njih ne bi se ništa ni znalo. Ova knjiga koju je napisao moj veliki prijatelj dr Milan Tomić, siguran sam, koristiće i budućim atletičarima. Od mojih dečačkih dana, u porodici od šestoro dece, pa do današnjih dana. Idemo dalje, svi smo ovde i zbog budućnosti naše dece", istakao ej Korica.\nRecenzent knjige Višeslav Krsmanović, istakao je da je "Dane čovek koji se veći deo života trkao sa štopericom" i da ta rečenica govori puno toga.\nNa promociju su bili brojni gosti, među kojima i Darko Udovičić (pomoćnik ministra sporta), Andreja Mladenović (pomoćnik gradonačelnika Beograda), Dragan Tomašević (predsednik Sportskog saveza Beograda), Nikola Penić (generalni sekretar ŠAB), Slobodan Branković (direktor Srpskog atletskog saveza) i drugi.\nsrpska atletika Atletika Dane Korica knjiga o sportisti


Zrenjaninska gitarijada biće održana pod sloganom "40 godina posle"\nPod sloganom „40 godina posle“, u Kulturnom centru Zrenjanina će u petak i subotu, 3. i 4. decembra, biti održana „Zrenjaninska gitarijada“.\nNakon četiri decenije od održavanja prve „Zrenjaninske gitarijade“ u tadašnjem Domu mladosti, Kulturni centar ponovo u tom osnovnom formatu i pod istim nazivom organizuje još jedan događaj značajan za lokalnu muzičku scenu, na kojem će nastupiti zrenjaninski bendovi koji su se prijavili za učešće.\nNastupi bendova počinju u 21 sat, a ulaz je slobodan.\nPROČITAJTE JOŠ: Bijenale akvarela u Zrenjaninu: Kako je ovaj događaj pomerao granice (1)\nU petak, 3. decembra, nastupaju „Jerusalimski pilići“, „Panta Šiklja Nafta“, „Titanik“, TBK, „Prljava frekvencija“ i „Acoustic Grunge“, a u subotu, 4. decembra, „Drž’ ne daj“, „Fatal Error“, „The Stop“, „Direct Drive“, „Uroš i nejaki“ i „Maršal“.\nPrvo takmičenje zrenjaninskih tzv. „električara“ održano je oktobra 1965. u Mesnoj zajednici „Dolja“. To se može smatrati prvim okupljanjem muzičara koji su ustanovili praksu „živih svirki“.\nPrva „Zrenjaninska gitarijada“ održana je u hali „Medison“ aprila 1967. godine.\nU Kulturnom centru Zrenjanina, tadašnjem Domu mladosti, početkom osamdesetih vraćen je taj vid okupljanja i organizacije ove vrste događaja, jer je Zrenjanin uvek imao veliki broj aktivnih bendova koji su stvarali muziku sa autorski autentičnim tekstovima, kao i publiku koja se u duhu vremena zabavljala uz rokenrol muziku.\n„Zrenjaninska gitarijada“ je u početku bila takmičarskog, a zatim revijalnog karaktera.\nTagoviKulturni centar Zrenjanina muzika Zrenjaninska gitarijada\n01/12/2021 у 14:28\nJoš kada bi bilo publike za ovaj događaj. Ona više ne postoji u Zr. Zašto? Neki drugi kulturni i muzički obrasci su nametnuti preko medija i to prolazi. Rokenrol nije muzika koja odgovara današnjem vremenu, sada je popularno biti podanik i ulizica, rokenrol proizvodi buntovnike i ljude sa stavom.


Balkanske Aktualnosti 31/2017 | TRT Hrvatski\nBalkanske Aktualnosti 31/2017\n01.08.2017 ~ 10.06.2019\nZa Tursku, koja ulaže velike napore kako bi i na istoku i na zapadu uspostavila mirovnu atmosferu, od kritične je bitnosti da i od sada pruža kontinuiranu podršku politici i političarima koji se zalažu za reforme i mir na Balkanu. Najbolji put da se napredak na Balkanu uzme pod garanciju je da se nivo demokratizacije regije i ekonomskog napretka poveća na veći stupanj.\nOsim političke podrške političarima koji se zalažu za reforme na Balkanu, Turska se treba usredsrijediti i na razvoj ekonomske suradnje sa balkanskim zemljama i time podstaći da turski biznismeni mnogo više djeluju na Balkanu. I pored toga što je Turska posljednjih godina zabilježila veliki uspjeh u razvoju ekonomskih odnosa sa Balkanom, ovaj uspjeh nije ravnomjerno raspoređen na sve zemlje u regionu. U prošlosti su turski biznismeni zemlje Zapadnog Balkana uglavnom smatrali malim tržištem i nisu pokazivali dovoljno interesovanja za ovu regiju. No, ako se Zapadnom Balkanu pristupi sa regionalnog aspekta, onda poslovanje u ovoj regiji može postati pravi izazov. Drugačije rečeno, zemlje Zapadnog Balkana ne trebaju se posmatrati pojedinačno već kao jedna cjelina koja u sebi sadrži tržište od 24,7 milijuna ljudi.\nOsim Srbije, sve zemlje Zapadnog Balkana pružaju veliku podršku integraciji u Euro-atlantske institucije. Turska kao zemlja članica NATO-a, pruža veliku podršku svim zemljama kada je u pitanju članstvo u Euro-atlantske institucije. Sa druge strane, u okviru dobrosusjednih odnosa i regionalne saradnje, Turska treba biti uz balkanske zemlje i kada je u pitanju njihovo članstvo u EU.\nOčuvanje turske povjesti i kulturnog naslijeđa na Balkanu je cilj od kojeg se također nikada ne smije odustati. Ne smije se zaboraviti da su Turci na Balkanu i ostale srodne zajednice najveće naslijeđe Osmanske države koji oživljavaju tursku kulturu na ovim prostorima. Razvoj odnosa na polju znanosti i obrazovanja uslovit će pozitivan politički efekat između Turske i balkanskih zemalja.\nBiH je zemlja koja posjeduje posebno mjesto kod Turske. Povijesne, kulturne i porodične veze između Turske i BiH su osnovni faktor zbog čega Turska pokazuje specijalno interesovanje prema ovoj zemlji. No, sada se može kazati da se BiH nalazi na raskršću. Naime, ova zemlja će se u narednom periodu, sa izmijenjenim ustavom, ili pretvoriti u modernu europsku državu koja će biti integrisana unutar sebe, ili će postojeće podjele postati velika prijetnja za teritorijalni integritet zemlje.\nDržavljani BiH nisu ujedinjeni kada je u pitanju to kako njihova zemlja treba izgledati u budućnosti. Turska i u buduće treba pružiti svaku vrstu podrške kako bi se riješili politički problemi u ovoj zemlji. Ankara treba utvrditi minimalnu tačku oko koje će se složiti sva tri konstitutivna naroda i treba se usredsrijediti na inicijative oko te tačke. Drugačije rečeno, Ankara, umjesto opsežnih ustavnih promjena, se treba usredsrijediti na manje, ali efikasnije uredbe. Uzevši pouku iz prošlosti, osim što pokušava da tri konstitutivna naroda usaglasi oko zajedničkih izmjena, Ankara, u solidarnosti sa prijateljskim zemljama Bosne i Hercegovine, se treba usredsrijediti na prije svega rješavanje problema između Bošnjaka i bosanskih Hrvata. Cijela BiH bi imala veliku korist kada bi zajednički entitet postao funkcionalniji i efikasniji. No, međunarodna zajednica treba dati garanciju da će se u narednoj etapi ¨ponovnog izmirenja¨ Bošnjaka i Hrvata uključiti i bosanski Srbi. Zahvaljujući zajedničkoj komisiji koja bi bila formirana ustanovile bi se uredbe kojima bi BiH postala mnogo funkcionalnija i u kojoj bi se podstakli ekonomski razvoj i očuvanje interesa svih naroda.\nTurska treba podržavati i pronalazak rješenja oko pitanja imena Makedonije, te treba zauzeti aktivnu ulogu u nastavku dijaloga između Beograda i Prištine. U suprotnom, neprijatnosti koje se mogu dogoditi u Makedoniji i na Kosovu Balkan mogu uvući u ponovnu nestabilnost.\nŠto se tiče regionalne suradnje, Balkan je posljednjih godina uvučen u mrežu regionalne suradnje, no ne treba se zaboraviti da ono što se dogodilo u prošlosti i dalje stvara sjenu na međusobne odnose zemalja. Ne smije se zaboraviti da zemlje koje su se formirale nakon raspada bivše Jugoslavije sa velikim reakcijama gledaju na prijedlog da se između njih osnuje carinska zona. Polazeći od ove realnosti, regionalna suradnja Turske sa balkanskim zemljama se treba razvijati na institucionalnoj, sektoralnoj i bazi riješavanja specifičnih problema.\nTagovi: BiH , Turska , suradnja , Balkan , Balkanske Aktualnosti


Račun od sto eura biće veći 2,7 eura – Bankar.me\nRačun od sto eura biće veći 2,7 eura\nFebruary 18, 2019 Članci, CRNA GORA, ENERGETIKA, SVE VIJESTI Leave a comment\nOn je za agenciju Minabusiness naveo da u EPCG već dugo analiziraju o donošenju odluku za povećenja cijena električne energije od 1. marta.\n“U skladu sa zakonski definisanim ograničenjima, nova cijena energije u određenim tarifama je u prosjeku uvećana šest odsto. S obzirom na to da energija predstavlja oko 45 odsto ukupnog obračuna, to znači da će kod osnovnog tarifnog modela ukupni račun biti uvećan samo 2,7 odsto“, kazao je on ilustrujući to računom od 100 eura koji će konkretno biti veći za 2,7 eura.\nKrvokapić je podsjetio i da potrošači mogu da izaberu tarifni model jednom u toku kalendarske godine.\nOn je dodao da kompanija nije iskoristila svoje zakonsko pravo za promjenu cijene početkom godine “jer su januar i februar mjeseci sa najvećom potrošnjom”. Takođe je rekao da je cijena električne energije na referentnoj berzi u Mađarskoj u posljednje dvije godine u stalnom porastu.\n“Nova cijena energije za domaćinstva iznosi 42 eura po megavat satu (MWh), a za redovne platiše sa popustom od 13 odsto 37 eura, dok je na ona tržištu trenutno 67 eura po MWh. To znači da je cijena u Crnoj Gori upola manja u odnosu na tržišnu“, precizirao je Krivokapić.\nKrivokapić je objasnio da nema povećanja cijene za određene grupe potrošača.\n“Za više od 60 odsto kupaca cijena će biti manja. U plavom modelu tarifiranja, za domaćinstva koja troše do 300 kilovati sati (kWh) cijena je niža za oko dva odsto u odnosu na druga dva modela“, rekao je Krivokapić, te dodao da bi prosječni račun za januar od 47 eura zbog novih cijena energije bio veći za jedan euro.\nPOJMOVIcijene struje poskupljenje struje\nPrevious Region strahuje od globalne krize, univerzalnog lijeka nema\nSljedeći Azmont će ove godine u Portonovi uložiti 340 miliona eura\nOd četvrtka kreću finansijske kompenzacije za kupce


Ukoliko se pitate zašto treba redovno da testirate Vaš sluh, trebalo bi da znate da kod osoba sa oštećenim sluhom neophodno je na vreme preduzeti odgovarajuće mere ukoliko su potrebne jer se onda postiže najbolji rezultat.\nIstraživanja pokazuju da jedna od pet osoba preko 55 godina starosti ima neke poteškoće sa sluhom, a kako prolaze godine odnos se povećava na jednu osobu od tri. Dobar sluh pravi razliku u velikom broju situacija u komunikaciji sa porodicom i prijateljima, prilikom gledanja televizije, učešćem u saobraćaju i dr. Sličan otpor je pre nekoliko decenija postojao prema nošenju naočara i ljudi su morali da pretrpe niz neprijatnosti da bi danas nošenje naočara postala sasvim normalna stvar.\nDa li ću ogluveti ako ne nosim slušne aparate?\nTo je pitanje koje naši audiolozi često dobijaju. Jednostavan odgovor je "ne", ako imate oštećenje sluha i odlučite da ne koristite slušne aparate onda je malo verovatno da ćete ogluveti. Ali to definitivno nije potpuna informacija. Istina je da je za većinu ljudi kojima je utvrđeno oštećenje sluha to trajno i nepovratno stanje kod koga nije realno očekivati poboljšanje.\nZanemarivanje oštećenja sluha ne pogađa samo kvalitet života, već utiče i na sposobnost mozga da pamti uobičajene svakodnevne zvukove. Kada slušni nerv gubi svoju funkciju i više ne prenosi efikasno zvuk ka mozgu, onda vremenom mozak počinje da zaboravlja zvukove i gubi sposobnost da ih razume. Što duže ljudi odlažu nošenje slušnih aparata to je mozgu teže da se prilagodi na njih, a što se ranije počne veće su šanse za uspeh.\nUkoliko sumnjate da ne čujete dobro preporuka je da reagujete ODMAH, zato ne odlažite - pozovite da zakažete Vaš BESPLATNI TERMIN ZA PROVERU SLUHA na telefon 0800 100 103 (besplatni poziv za teritoriju cele Srbije) a naši iskusni i stručni defektolozi će Vam nakon testiranja dati odgovore na sva pitanja koja se odnose na Vaš sluh.\nZAKAŽITE BESPLATNU PROVERU SLUHA PUTEM FORMULARA NA SAJTU, kliknite << OVDE >>


Rijeka Buna: Prirodni biser i najveći kraški izvor u Evropi - Klix.ba\nRijeka Buna: Prirodni biser i najveći kraški izvor u Evropi\n14.12.2015. u 21:06\n10/10 Ado Drljević (Foto: Željko Miličević/Klix.ba)\nPosjetioci u ljetnom periodu imaju priliku kanuima i čamcima ući u pećinu gdje se i nalazi vrelo te vidjeti sve ljepote koje ovo mjesto nudi. Ulazak u zimskom periodu nije moguć zbog hladnoće pećine, ali i samog nivoa rijeke Bune.\nBitno je napomenuti kako je vrelo Bune najveći kraški izvor u Evropi po količini pitke vode, pri čemu u jednoj sekundi iz izvora izađu 43 kubika vode. Specifičnost za ovo vrelo je što je rijeka Buna pitka i na samom vrelu i na njenom dužinskom dijelu dalje.\nTradiciju ulaska u pećinu prije nekoliko godina je vratio sportskoturistički klub Blagaj city.\n“Stotinama godina unazad vrelo rijeke Bune služilo je stanovnicima Blagaja kao frižider, jer nije bilo struje, a rijeka sa temperaturom od 8 do 9 stepeni bila je idealno mjesto za pohranjivanje namirnica”, kazao je Ado Drljević, turistički vodič.\nPrije samog izvora, Buna pod zemljom protječe 19 i pol kilometara. Buna je jedna od najčišćih rijeka i bogata je ribom, pri čemu je zbog svoje temperature pogodno stanište potočne pastrmke koja je postala jedan od prepoznatljivih brendova Blagaja.\n“Ribolov je zabranjen 300 metara od samog vrela, dok je u narednih pet kilometara dozvoljen za vrijeme ribolovne sezone”, kazao je Drljević.\nO ljepoti ovog podzemnog svijeta dokazuje i zainteresovanost svjetskih ronilaca koji su ovo ljeto snimili fotografije unutrašnjosti pećine, koje su obišle cijeli svijet. Dubina vode na izvoru je 30 metara. Francuski ronioci koji su najdublje istražili unutrašnjost vrela opisuju kako u vrelu postoje mala jezera iz kojih se može izroniti i udisati zrak, jer je litica u kojoj vrelo izvire na samom vrhu šuplja.\nU blizini izvora je sagrađena i Derviška tekija u kojoj se ponedjeljkom i četvrtkom uvečer okupljaju derviši i obavljaju zikr. “Derviška tekija je jedinstven primjer tekije stare više od 550 godina. Tekija je ostala autentična kao i iz perioda kada je napravljena”, naveo je Drljević.\nSudeći prema posjećenosti, Blagaj uz rijeku Bunu, Tekiju i autohtonu pastrmku postaje svjetski prepoznatljivo mjesto gdje su stranci počeli dolaziti i sa dalekog Istoka.\nrijeka Buna Vrelo Bune\n05.08.2018. u 20:29