Ne blijedi sećanje na herojstvo kotorvaroške brigade | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošNe blijedi sećanje na herojstvo kotorvaroške brigade\n11/06/2021 Moj Kotor Varoš Kotor Varoš 0\nSluženjem parastosa i polaganjem vijenaca kod spomen-obilježja poginulim borcima u Kotor Varošu danas je obilježeno 29 godina od formiranja Prve lake kotorvaroške pješadijske brigade čijih je 109 pripadnika dalo život za odbranu RS.\nParastos za poginule borce služio je protonamjesnik Damir Vrhovac, koji je rekao da je Prva laka kotorvaroška pješadijska brigada imala izuzetan značaj u sudbonosnim vremenima jer je zaštitila Srbe na ovom području i pomogla odbrani RS.\n– Imena poginulih boraca zauvijek će ostati upisana u oltaru slobode da budu vječni putokaz i svijetao primjer pokoljenjima koja dolaze kako se ljubi sloboda i svoja rodna gruda – naglasio je Vrhovac.\nPredsjednik opštinske Boračke organizacije Miladin Savanović istakao je da su 305 pripadnika VRS poginulo iz Kotor Varoša, a oko 740 su teže ili lakše ranjena u Odbrambeno-otadžbinskom ratu.\n– Okupljanjem i obilježavanjem važnih datuma uz parastos i polaganje vijenaca čuvamo uspomenu na drage ljude koji su zaslužni za sve što danas imamo – istakao je Savanović.\nNačelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan je rekao da nikada ne smiju biti zaboravljeni oni koji su ugradili sebe u kamen otadžbine i djelom zadužili nove generacije.\nVijence kod spomen-obilježja položile su delegacije boračkih organizacija Kotor Varoš i Čelinac i Opštine Kotor Varoš.\nNakon polaganja vijenac priređen je ručak u prostorijama opštinske Boračke organizacije. Naredna godišnjica će biti 30. i prijedlog prisutnih je bio da se obiđu svi spomenici borcina koji su poginuli pod zastavom Prve lake kotorvaroške brigade.


Nova lica totalitarizma - Globalizam - Politički procesi - Ceopom Istina\nNova lica totalitarizma\nNaslovna / Globalizam Globalizam - Politički procesi / Nova lica totalitarizma\nKategorija: Globalizam - Politički procesi / Objavljeno: 04/02/2019, 12:09\nStvari su, čini se svuda u svetu, ili skoro svuda, otišle predaleko. „Otele su se kontroli.“ Prešle su onu uvek tanku i nepouzdanu liniju koja odvaja stanje koje se još može nazvati regularnim, uslovno mirnodopskim, kako bismo ušli u zonu u kojoj se, da se poslužimo starom metaforom – metaforom koju ovog puta valja shvatiti doslovno – „ispaljuju meci u glavu“.\nSnimci Pariza u plamenu obišli su svet. Među njima se naročito izdvaja jedna fotografija (snimljena 1. decembra): četiri policajca na konjima, u sablasno pustoj pariskoj ulici, pod šlemovima i u punoj opremi. U pozadini, negde u strogom centru francuske prestonice, izvija se gusti dim i naziru se odsjaji požara. Njen autor je Matijas Cvik. Naslovljena je sasvim prikladno: Četiri jahača apokalipse.\nTreba, međutim, biti pravedan. Ti jahači su do sada već protutnjali velikim delom sveta. Razrušili su Jugoslaviju, potom su se ustremili na Bliski istok, gde su „svojim krvavim čizmama razgazili mravinjak“ (Eduard Limonov). Poharali su Srednji istok i sever Afrike. Ustremili su se na Ukrajinu, do temelja razorili Irak, Libiju i Siriju, prolivajući reke krvi. Tone bombi izručene na glave civila i hiljade i hiljade mrtvih, to je njihov stravični bilans. Sada su se, a to je novost, kao preteće i zlosutne senke pojavili u Parizu, u Briselu, a možda će i nastaviti svoj krvavi pohod.\nZver je, u stvari, još ranije puštena sa lanca. Bilo je to, otprilike, u vreme rušenja Gvozdene zavese, kada je stvaran svet „jednog suverena i jednog gospodara“. Jednog vođe, makar se on nalazio i u Vašingtonu, zaklinjao se u „vrednosti demokratije“ i govorio teško razumljivim i zagonetnim jezikom ljudskih prava.\nU Parizu i Francuskoj već duže vremena na snazi je vanredno stanje. Svakako ne od 17. novembra prošle godine. Možda od 13. novembra 2015, kada je, podsetimo se, u nekoliko terorističkih napada poginulo najmanje 130 ljudi. Tačan broj verovatno nikad nećemo saznati. Ili od nemira koji su 2005. započeli u pariskom predgrađu Klisi su Boaz i ubrzo prerasli u prave rasne sukobe, u kojima su se imigranti iz afričkih i arapskih zemalja krvavo sukobljavali sa policijom. Pobuna imigranata, praćena pljačkom i paljevinama, trajala je pune tri nedelje (vanredno stanje je i formalno proglašeno 8. novembra).\nVreme političkih potresa, pa i političkog nasilja, ne počinje od Žutih prsluka, pokreta kome filozof Bernar-Anri Levi sada nevoljno priznaje da je to „pravi društveni pokret“, ali „pokret podstaknut tužnim, smrtnosnim, nihilističkim strastima“. Oni ne žele nikakav dijalog, optužuje Levi; umesto zahteva „za novim pravima i slobodama, za novim formama pravde“, oni sad „traže kraljevu glavu“. Možda žele i da uđu u prefekture i ministarstva, u same institucije republike. A to je „tragična regresija“.\nBilo kako bilo, konstatuje se u jednom komentaru, „tragični silazak Makrona u podzemlje se nastavlja“, a spirala nasilja, koju su pokrenule policijske akcije u uzaludnom i nepromišljenom pokušaju da se pobuna suzbije silom, vodi „Francusku pravo u haos“. Sada je na ivici ambisa. Makron, „poslednja nada Evrope“ i nesuđeni „evropski kralj“, „novi Bonaparta“ koji je obećavao „evropsku renesansu“, jedna je od uzgrednih žrtava pobune. On je već pretvoren u politički leš koji se još pokreće i govori, i koji i dalje, ali više po navici, obitava u Jelisejskoj palati.\nČetri jahača apokalipse – fotografija Matijasa Cvika\nBernar-Anri Levi već decenijama ne predstavlja glas političkog razuma. On je zdušno podržavao pobunjenike u Libiji, Siriji, Iranu, primećuje jedan komentator – ali sada, suočen s pobunom u Francuskoj, „kod kuće“, „iz svoje palate u Marakešu Žute prsluke tretira kao smeđe i govori o noći kratkih noževa“.\nUostalom, nije li upravo Levi najavio sadašnju erupciju nasilja u Francuskoj, preteći da će se na takav narod, koji ne poštuje nikakve zakone i za sebe uzurpira sav suverenitet, sručiti „sveti Božji gnev“? Bivši francuski ministar obrazovanja, izvesni Luk Feri, otišao je korak dalje. On je prešao preko linije pozivajući policiju da protiv Žutih prsluka, čiji protesti mesecima parališu Francusku, primeni taktiku „pucaj da ubiješ“.\nNa opreznu i bojažljivu konstataciju novinara da bi korišćenje vatrenog oružja „moglo da dovede do ranjavanja“ ili, možda, „nečeg još goreg“, bivši ministar je nervozno odbrusio: „Pa šta? Mi imamo četvrtu najveću armiju na svetu i s njom možemo okončati ovo sranje. Te propalice, te seronje dolaze iz redova krajnje desnice i krajnje levice, iz predgrađa, iz slamova, i iživljavaju se nad policajcima. Tome treba stati na kraj“. Ubijanje bi, smatra bivši ministar, koji se sada izdaje i za filozofa, „okončalo nasilje“. Oko ovog zaključka ne može biti sporenja. Mrtvi se ne bune, ne dosađuju, ne iznose nikakve zahteve i ne remete javni saobraćaj.\nPanika, strah, ili samo nestrpljenje da se što pre okonča nešto što uporno nervira i preti da izmakne svakoj kontroli, a možda i na duži rok poremeti planove moćnih? Ili samo beskrajna arogancija elita koje su poverovale u iluziju o sopstvenoj svemoći – svemoći koju ne ograničavaju nikakvi viši, moralni i etički obziri i norme. Pravo na ubijanje se onda podrazumeva. Priziva li bivši ministar vreme „revolucionarnog terora“ i giljotine, ili teror kontrarevolucije?\nFAŠIZAM KAO VLAST KRUPNOG KAPITALA\nJelisejska palata još nije rešila da primeni recept koji predlaže Feri, ali, prema jednom anonimnom izvoru, ovde se sada krajnje ozbiljno razmatra i upotreba vojske. To je, za sada, „rezervna opcija“, „plan B“. Taktika koja se trenutno koristi protiv demonstranata je brutalna policijska represija, koja je Pariz već pretvorila u grad nalik na Bejrut ili neko od poprišta „arapskog proleća“. Sve se to dešava u „kolevci slobode“, domovini slavne Francuske revolucije, koja se, koliko do juče, ponosila stepenom izvojevanih i zagarantovanih građanskih sloboda. Ne u Kijevu, na „evromajdanu“, gde je pomenuti Levi održao vatreni govor kako bi pozdravio „narod“ i „rađanje nove Ukrajine“, a Putina izjednačio sa Hitlerom.\nSada su, u Francuskoj, te slobode suspendovane, stavljene van snage na neko neodređeno vreme ili, što je još verovatnije, zauvek. Prava naroda važe samo uslovno. Ukoliko je poslušan. Isto važi i za suverenitet. „Propalice iz slamova“, kao savremeni sankiloti, nemaju nikakva prava. Izraz potiče iz pomenute revolucije: sankiloti – sans-culottes su golje, plebs, ološ, oni koji, doslovce, „nemaju gaće“. Da bi ironija bila veća, francuski predsednik u isto vreme „pozdravlja hrabrost stotina hiljada Venecuelanaca koji se bore za svoju slobodu“. Ono što je dozvoljeno Jupiteru, nije i volu – i obrnuto.\nGde se onda danas krije istinski fašizam? Svakako ne na trgovima pitoresknih francuskih gradića ili ispod lukova Trijumfalne kapije, u liku modernih sankilota koji oblače žute prsluke umesto crvenih frigijskih kapa, izloženi gumenim mecima i vodenim topovima.\n„Od glavne parole Velike francuske revolucije – Liberté, Egalité, Fraternité“, zaključuje Valerij Korovin, one „koja je proglasila sveopštu slobodu, jednakost i bratstvo, ostala je još samo sloboda, Liberté, ali ne za sve, već samo za izabrane štićenike koje su postavile transnacionalne korporacije, smatrajući ih pravednim deliocima blaga Pete republike, u korist globalne oligarhije“.\nFormulacija Kominterne iz decembra 1933. sada ponovo zvuči iznenađujuće aktuelno i nimalo knjiški: „Fašizam je otvorena diktatura najreakcionarnijih, najšovinističkijih i najimperijalističkijih elemenata finansijskog kapitala“. Fašizam je, ukratko, vlast krupnog kapitala koja se više ne skriva iza fasade demokratije. Teza, koju je dve godine kasnije (1935) razvio bugarski komunista Georgi Dimitrov, postala je poznata kao teza o „fašizmu kao agenturi monopolističkog kapitala“. To je neka vrsta prirodnog sleda: od privida demokratije ka otvorenoj diktaturi.\nKapital nikad nije bio jači, a fasade demokratije nikad trošnije nego danas.\nFrancuska policija na protestima u Parizu\nLIBERALI I NJIHOVI NEPRIJATELJI\nNa pitanje gde se danas krije fašizam pokušao je da odgovori i američki filozof i lingvista Džejson Stenli, 49-godišnji profesor s Jejla, u knjizi intrigantnog naslova Kako funkcioniše fašizam. Ugledni profesor, koji je već ostvario zavidnu akademsku karijeru, upozorava na tendenciju oživljavanja fašizma u savremenom svetu. Fašizam, prema njegovom mišljenju, nije samo „istorijski pokret koji je nastao u Evropi 20-ih godina prošlog stoleća, nego živa ideologija koja se nalazi u temeljima desničarske politike današnjeg sveta, slabo prikrivena terminima poput populizma ili autoritarnosti“. Stenli samo razrađuje staru tezu: populizam jednako fašizam.\nKako, međutim, funkcioniše tako zamišljeni „fašizam“? Ključna strategija tog novog oblika fašizma je „eksploatacija etničkih, rasnih i verskih razlika kako bi se istakla podela na nas i njih“, a njegova uporišta u današnjem svetu su „zemlje poput Mađarske, Poljske, Turske i SAD“. Zašto ne i Rusija? Možda zato što je primer notoran, Rusija ionako nikad nije pripadala „slobodnom svetu“. „U korenu svih tih strategija fašističkih politika“, opominje profesor, „nalazi se laž, fikcionalni narativ i urušavanje istine.“\nUostalom, ne leži li razlikovanje prijatelja od neprijatelja u osnovi svake politike? Osnova svakog „političkog delovanja“, glasi čuvena definicija nemačkog pravnog teoretičara Karla Šmita, „zapravo je razlikovanje između prijatelja i neprijatelja“. To nije nikakva osobenost a ni posebna karakteristika fašizma. Čak i u liberalizmu (ili posebno u liberalizmu) postoji oštra podela na „nas“ i „njih“: na pristalice „slobode“ i njene (navodne) neprijatelje, zagovornike „autoritarizma“. Glavno delo Karla Popera, vodećeg ideologa neoliberalizma, nosi adekvatan naslov: Otvoreno društvo i njegovi neprijatelji.„Neprijatelji“, a ne protivnici ili možda „partneri“.\nMogu li se svi neprijatelji liberala i „liberalnog poretka“ unapred otpisati kao „fašisti“ sa kojima, kao što je poznato, ne može biti nikakvog dijaloga? Protiv „njih“ se primenjuje samo jedna i već oprobana taktika: „pucaj da ubiješ“.\nŽUTI PRSLUCI I BRAON KOŠULJE\nKada su u pitanju „laž, fikcionalni narativ ili urušavanje istine“, na njih jedva da vredi trošiti reči. Definicije profesora s Jejla su toliko široke i rastegljive da ih s lakoćom možemo primeniti na bilo koju političku opciju, u bilo kom vremenu i prostoru, pa i na politiku liberalnih elita Zapada koje trenutno ujedinjuje imperativ odbrane „liberalnog poretka“ od „autoritarizma“ – odnosno, imperativ odbrane takvog poretka od „njegovih neprijatelja“. Sve pod kišobranom NATO-a – udarne, vojne pesnice demokratskog Zapada.\nGovori li profesor zapravo o politici SAD u zemljama kao što je Sirija, gde Amerika „eksploatiše verske i etničke razlike“, pretvarajući istine u laži koje širi putem sistematski kontrolisanih medija, sve dok se istina potpuno ne „uruši“? Spisak „neprijatelja liberalnog poretka“ je inače poduži: osim „autokratija“ i zemalja „osovine zla“ (Rusija, Kina, Iran, Severna Koreja, Venecuela, Kuba…), osim spoljašnjeg neprijatelja koji ima mnogo, i to različitih lica, tu spadaju i svi oni na Zapadu koji se „priklanjaju autoritarizmu“.\nVerovatno i svi oni koji se solidarišu s francuskim Žutim prslucima. Dosetku Bernar-Anri Levija pozajmio je i kolumnista beogradskog Danasa, sociolog Aleksej Kišjuhas, koji tvrdi: „Žuti prsluci lako mogu da postanu braon košulje“. Jer, to su, navodi ovaj sociolog, „mahom palanački malograđani“ (a ne više „propalice iz slamova“ o kojima govori Feri): „konzervativni, nedemokratski, uskogrudi i reakcionarni petit bourgeois; „prekobrojni polusvet koji se oseća poniženo pred kosmopolitskim gradskim elitama iz sveta visoke politike, kulture i kapitala“. A upravo to je socijalna baza iz koje se regrutuju prošli, sadašnji i budući „fašisti“. Nije ni čudo, jer su takvi socijalni slojevi, po definiciji, u liberalnom poretku prekobrojni: „prekobrojni polusvet.“ Prekobrojni su i francuski proleteri i pariska sirotinja, pomenute „propalice“. Pa zašto onda uopšte postoje?\nČitalac bi mogao da se zapita: kako to da Stenli i njegovi sledbenici ne prepoznaju oživljavanje fašizma tamo gde je ono očigledno? Na primer, u Ukrajini, gde se veliča kvisling Bandera, a naoružani fašistički bataljoni, uz odgovarajuću simboliku, pod znakom svastike, marširaju ka pobunjenom Donbasu? U Hrvatskoj, u kojoj je još 1990/1991. nenadano vaskrslo ustaštvo i u kojoj je počinjeno najveće etničko čišćenje u Evropi posle Drugog svetskog rata, naočigled – i uz tiho odobravanje – liberalne Evrope?\nOživljava li fašizam možda i na Baltiku, na primer u Letoniji, na komemoracijama posvećenim Letonskoj legiji, koje, kao jaje jajetu, podsećaju na one koje su, svake godine, uredno održavane u Blajburgu, i to „pripadnicima ustaških postrojbi“, uz učešće zvaničnih predstavnika „nezavisne Hrvatske“? To i nisu nikakve komemoracije mrtvim, streljanim i poginulim, već javne manifestacije naglo oživelog fašizma, prave parade savremenih fašista i svih onih koji gaje nostalgiju prema epohi firera i poglavnika Pavelića, i sanjaju o povratku u rane 40-te.\nMarš SS veterana u Rigi (Letonija)\nKako je onda postalo moguće – ili obavezno, kao lozinka političke korektnosti – prepoznavati i uvek iznova otkrivati fašizam u Trampu ili čak Orbanu?\nŠvajcarski novinar Roger Kepel, bivši urednik Velta, govori „o sindromu demencije“ ili, u slobodnijem prevodu,„zaglupljivanja“, koji se na Zapadu ispoljava u naročito teškom obliku kad god se pomene ime Donalda Trampa: „Sve je počelo kada je navodni multimilijarder obelodanio svoje ambicije da postane predsednik. Špigl je objavio esej koji je Trampa proglasio za fašistu. Za one koji su zaboravili: fašisti su, u prošlom veku, bili sledbenici italijanskog diktatora Musolinija, bliskog saveznika Hitlera. Proglasiti Trampa za fašistu“, smatra Kepel, „to je simptom demencije“.\nPri tome, dodaje ovaj novinar, ne bismo smeli da zaboravimo ni sledeće: „Trampovi protivnici sada zvižde iz poslednje rupe. Nisu mogli da prođu kroz postupak koji propisuju vladavina prava i demokratija. Sada im preostaju samo prljavštine i osude. To je neprijatno, možda i kriminalno, ali iznad svega: to je znak slabosti“. Džejson Stenli, već ranije citirani profesor s Jejla, makar je u ponečem u pravu: „Mi (SAD) imamo dugu istoriju rasističke politike. S našom rasističkom istorijom kao pozadinom, pitanje o američkoj liberalnoj demokratiji može se postaviti u novom svetlu. SAD su uvek, u najboljem slučaju, bile delimična demokratija“.\nO tome mogu da posvedoče i sasvim sveži istorijski primeri: programi torture tokom mandata predsednika Buša, rasne podele koje inspirišu policijsko nasilje „nad obojenim“, masovna kontrola stanovništva koja se sprovodi u Americi i na Zapadu uopšte… Sve pobrojano zvuči izrazito fašistički. Zašto, uostalom, sve te „devijacije“ ograničavati na vreme predsednika Buša? Tortura i masovna kontrola, kao i ubistva širom sveta, posredstvom dronova ili „neselektivna upotreba sile“, masovnim bombardovanjem na primer, nastavile su da se sprovode i tokom mandata predsednika Obame, a nastavljaju se i danas, pod predsednikom Trampom. To je već odavno preraslo u jednu od demokratskih normi.\nNi Tramp ni Orban svakako nisu pojedinci koji svojom voljom, iz pukog hira, ograničavaju građanske slobode. To je pre opšti trend. Trend koji slede i Tramp i Orban, Makron i Evropska komisija, Mejova, Merkelova i Junker, Britanija i Nemačka, zemlje članice EU, kao i čitav „kolektivni Zapad“. Rigorozne kontrole u javnim prostorima, cenzura u medijima, posebno na internetu (kontrola nad etabliranim medijima je već odavno potpuna), makar i u ime javne bezbednosti i borbe protiv terorizma, nedvosmisleno i nemo svedoče o tome.\nMILITANTNO NACIONALISTIČKA EVROPA\nSada je izlišno, ili kasno, lamentirati nad gubitkom građanskih sloboda. Pa ipak, nemoguće je ne zapaziti: „Poslednjih četrnaest godina svi smo živeli u atmosferi u kojoj gabariti sloboda postaju sve manji, kao šagrinska koža kod već pomenutog Balzaka, a elementi neslobode, nalik na karaktere iz knjige Džordža Orvela 1984, sve više se uvode u naš život“. Citirane redove napisao je, ne tako davno, ruski pisac Eduard Limonov (godine 2015). Limonova prati reputacija skandal-majstora – možda zbog običaja autora da stvari predstavlja slikovitim jezikom, brutalno i neposredno, bez uvijanja. Neke njegove reči, uprkos ili baš zahvaljujući tome, danas zvuče proročanski. Da li fašizam možemo prepoznati i u današnjoj, formalno demokratskoj i nesumnjivo liberalnoj Evropi? „Ovo još nije fašizam, ali je poseban tip totalitarizma – od straha, naravno – samo, da li je zbog toga lakše?“\nProstori slobode, a to je evidentno, svuda se sužavaju – „i u Sjedinjenim Državama i u staroj, ali neopreznoj Evropi“. Posvuda je, konstatuje Limonov, „mnogo više pandurske vlasti i elemenata totalitarizma“. Nije nimalo utešno što se sve to pravda „odbranom demokratije“ i „liberalnih vrednosti“. Tiranije se upravo tako i rađaju: pod maskom odbrane slobode. Ništa ne mobiliše efikasnije od straha, po mogućnosti iracionalnog. Takvi strahovi su najdublji, ukorenjuju se u najmračnijim oblastima kolektivne psihe. A od 2015. do danas, svaka godina je donosila nova iznenađenja. „I tek će doneti“.\nSve u svemu, Evropa, a možda i čitav „kolektivni Zapad“, „nalazi se pred izborom: ili će postati militantno nacionalistička, sa elementima nacizma i fašizma, ili će se promeniti do neprepoznatljivosti. Problem najezde migranata u Evropu – najstrašniji je izazov Evrope u njenoj istoriji“. Da li će evropske države u sasvim dogledno vreme postati „fašističke i rasističke i sakrivene iza bodljikave žice, zidova i mitraljeza?“, pita se pisac. A možda je to i pravi cilj liberalnih političkih elita? „Proces samouništenja Zapada je nepovratan“, smatra Limonov, a taj „proces je započeo“.\nOtada do danas, izazovi su se samo umnožavali. Vraćamo li se, konačno, nazad u epohu socijalnih potresa prouzrokovanih klasnom borbom, kao tokom čitavog XIX i XX stoleća?\nSocijalni protesti u Grčkoj 2016.\nDEMOKRATIJA KAO GIGANTSKA OBMANA\nTransformacija demokratije se obavlja postepeno, skoro neprimetno, korak po korak. Italijanski pisac Đulijeto Kjeza primećuje: „Ovo je vreme samozvanih gospodara vaseljene, koji određuju budućnost milijardi ljudi, ali ovde se više ne radi o demokratiji. A i kako može da se radi o demokratiji kad šačica ljudi upravlja svetom?“\nAko je demokratija ikad i postojala, sada postoji samo „određeni ceremonijalni privid“. Doduše, još ponegde ljudi mogu da glasaju, primećuje Kjeza, ali to nema nikakvog značaja, jer oni ne znaju za koga glasaju, a ne znaju ni „ko stoji iza onih kojima daju svoj glas“. Zbog toga je demokratija postala samo jedna „gigantska obmana“. Može li se takav poredak onda nazvati fašizmom?\nTo svakako nije povratak istorijskog fašizma, onog o kome maštaju bivši legionari, preživeli pripadnici SS-formacija ili provincijalni političari sa istorijske, intelektualne i geografske margine, ali neka forma totalitarizma, unapređenog, mnogo efikasnijeg i daleko sofisticiranijeg nego istorijski fašizam, nesumnjivo jeste. O kakvoj „slobodi“ može biti reči kada je potpuna kontrola nad pojedincem, zahvaljujući uznapredovaloj tehnologiji, već danas opipljiva realnost, a vlast, nijedna vlast, neće se ustezati da tu prednost iskoristi?\nTotalitarizam novog tipa je strogo liberalan, ali to ne znači da ima ljudsko lice. Taj totalitarizam novog tipa – „za sada s nekim elementima fašizma“ – momentalno je još u povoju, ali su njegove klice kao spore otrovne gljive rasejane posvuda po „demokratskom Zapadu“.\nOstavite komentar na Nova lica totalitarizma\nPolitika i društvo (4.392)\nIzbori u Makedoniji srpskim pogledom\nFudbalske i druge korona „bombe“…\nDok je polovinom maja u evropskim zemljama počelo pažljivo...


Pad indeksa cena kuća u Britaniji\nPad indeksa cena kuća u Britaniji 05.Maj.2012, 08:40, Izvor: S media\n..[img=http://www.admiralmarkets.rs/sites/forextrade.rs/files/image/LUCIJA%20slike/Valute/Funta%201%20300%20250.jpg" alt="Pad indeksa cena kuća u Britaniji]Britanska funta je skočila u odnosu na američki dolar u petak, nakon što je objavljen pad indeksa cena kuća u Velikoj Britaniji.Forex par GBP/USD je skočio za 0,06 odsto i trgovao se na 1.6188. Podršku će verovatno >> Pročitaj celu vest na sajtu S media << da nađe na 1.6162, dnu od četvrtka i otpor na 1.6304, vrhu od ponedeljka.Danas su objavljeni podaci koji pokazuju da je indeks cena kuća u Velikoj Britaniji pao više od očekivanog tokom aprila, za 2,4 odsto sa 2,2 odsto u prethodnom mesecu, dok su analitičari očekivali pad za 0,5 odsto.U odnosu na evro i japanski jen, britanska funta je ojačala. EUR/GBP je pao za 0,1 odsto i trguje se na 0.8124, a GBP/JPY je porastao za 0,03 odsto i dostigao 129.79.PrevNext\_n\_nwww.admiralmarkets.rs\n...[img=http://www.admiralmarkets.rs/sites/forextrade.rs/files/image/LUCIJA%20slike/Valute/american%20flag%201.jpg" alt="]Stopa nezaposlenosti u SAD-u je tokom aprila neočekivano pala na 8,1 odsto, sa 8,2 odsto koliko je iznosila u prethodnom mesecu i nalazi se blizu trogodišnjeg niskog nivoa...Analitičari...\nGradi se Titova zaoštavština\nPMEF: antirkizna platforma za intelektualce\nRadite i ne možete na plažu? Donesite plažu kući


ponedjeljak, 06 januar 2020 07:34\nRadunović: Imamo stabilne javne finansije koje garantuju funkcionisanje države\nMinistar finansija Darko Radunović poručio je da Crna Gora ima stabilne i održive javne finansije koje garantuju funkcionisanje države.\nnedjelja, 05 januar 2020 11:15\nGejts: Bogati moraju da plaćaju veće poreze\nNajbogatiji čovjek na svijetu, osnivač Majkrosofta, Bil Gejts, poručio je da njegovo bogatstvo, koje je procijenjeno na 109 milijardi dolara, nije pravedno.\nsubota, 04 januar 2020 11:55\nQantas najbezbjednija aviokompanija\nNajbezbjednija aviokompanija na svijetu, sedmu godinu zaredom je nacionalni australijski avioprevoznik Qantas, prenosi CNN.\nsubota, 04 januar 2020 08:16\nBiznis oduševljen ukidanjem taksi i naknada\nPredstavnike privrede je lani obradovalo usvajanje Zakona o administrativnim i o lokalnim komunalnim taksama, kojima je ukinut, odnosno smanjen znatan broj naknada, a istakli su i značaj Zakona o radu na olakšanje poslovanja i uklanjanje biznis barijera.\nsubota, 04 januar 2020 07:40\nNikad bolja godina za crnogorski turizam\nSekretar Ministartsva turizma i održivog razvoja Damir Davidović poručio je u intervjuu za Vikend novine da nikada u svojoj istoriji crnogorski turizam nije za godinu dana imao bolji rezultat, kao što se to dogodilo 2019.\npetak, 03 januar 2020 22:26\nŽugić: Sačekati povoljan momenat za nastavak autoputa\nIako je bankarski sektor u protekloj godini bio suočen sa brojnim izazovima, poput stečaja u Atlas i IMB banci, 2019. godina može se ocijeniti kao najbolja godina u istoriji Centralne banke Crne Gore, kazao je guverner Radoje Žugić za TVCG.\npetak, 03 januar 2020 07:41\nSekulić: U mandatu ove Vlade neće tražiti kupca za EPCG\nElektroprivreda je stabilno preduzeće, koje je profitabilno za državu. Interesovanja za ovo preduzeće postoje iz Zapadne Evrope, širom svijeta, ali i izregiona, saopštila je u intervjuu Pobjedi ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\npetak, 03 januar 2020 07:34


Takmičenje je održano u dve kategorije uz učešće više od 60 igrača, a postignuti su veoma dobri rezultati. Stojiljković je bio ukupni pobednik u stejblford bruto računanju pošto je jednodnevno takmičenje završio sa 31 poenom. U A kategoriji… »\n(Video) Preko bare do Beograda da bi gledala večiti derbi: Amerikanka preletela okean kako bi osetila atmosferu koju prave…\nDerbi je bio i ostao veliki fudbalski praznik, ali i zaštitni znak Beograda, te slike sa ove sportske manisfetacije u rekordnom roku obiđu celu planetu. Sjajna atmosfera koju prave navijači Partizana i Crvene zvezde nije promakla ni američkoj vlogerki… »\nČast za srpskog arbitra: Mažić sudi utakmicu Rome i Atletika\nMažiću je pripala čast da na početku takmičenja sudi jedan od derbija kola. Pomoćnici će mu biti Milovan Ristić i Dalibor Đurđević, dodatne sudije Nenad Đokić i Danilo Grujić, a četvrti arbitar Nemanja Petrović. Utakmica između Rome i… »


Vaše ime: nn\nVaše pitanje: Korisnik sam stalne socijalne pomoci,amputirac sam.skolujem dvoje maloljetne djece.Zdravstveno osiguranje imam preko biroa. Da li imam pravo na markice zdravstvenog osiguranja preko socijalnog?\nVaše ime: Adnan Trumic\nVaše pitanje: Kada ce biti objavljen javni poziv za ucesce u programu Business UP Start program za mlade,jer je bilo navedeno da ce biti objavljen pocetkom januara iako nista nije bilo objavljeno a redovno pratim objave? Hvala\nVaše ime: Maja Fejzulahovic\nVaše pitanje: Poštovani, kada se mogu ocekivati isplate (refundacije) porodiljskih bolovanja za mjesec maj, juni i juli 2012.godine?\nKada cete realizovati ugovor o dodjeli finansijskih sredstava za nabavku gradjevinskog materijala za izgradnju gospodarskog objekta ugovor sacinjen 20.12.2012 godine izmedju vaseg ministarstva i korisnika Sefika Mehidica?\nVaše ime: Mirsad Mehidic\nVaše pitanje: Kada cete realizovati ugovor o dodjeli finansijskih sredstava za nabavku gradjevinskog materijala za izgradnju gospodarskog objekta ugovor sacinjen 20.12.2012 godine izmedju vaseg ministarstva i korisnika Sefika Mehidica? Hvala unaprijed.\nInteresuje me kad ce se objaviti spiskovi vezano za J A V N I P O Z I V za prikupljanje prijava za odabir korisnika grant sredstava sa pozicije ''Podrška povratku prognanih lica''?\nVaše ime: Hajrudin Salkic\nVaše pitanje: Pozdrav.\nJa sam civilna zrtva rata, 80%-invalidnosti pa bih pitao: imam li ja pravo na povlasticu za uvoz auta?\nVaše ime: Mirhad Isakovic\nVaše pitanje: Postovani predstavnici vlasti TK, ja sam civilna zrtva rata, 80%-invalidnosti pa bih pitao: imam li ja pravo na povlasticu za uvoz auta?\nJa sam prosle godine potpiso ugovor kod vas vezano za donaciju odrzivi povratak.\nEvo dva puta predajemo i ja i zena za jednokratnu pomoc i dobijamo odbijenice?\nDa li se u vaše ministarstvo dostavljaju zahtjevi za refundaciju za radnicu koja je na porodiljskom bolovanju?


Forma Ideale Paraćin - lokacije, prodavnice i kontakt | Moj Katalog\nPočetna > ... > > Lokacije > Paraćin > Forma Ideale\nForma Ideale Paraćin - kontakt i katalozi\nImamo sjajne Forma Ideale Paraćin kataloge i akcije koji vam donose neverovatne popuste na robu kao što je krevet, led, dušek, ogledalo, kuhinja, jezgro, stolica, trešnja, tedy, prestige. Iskoristite sjajne ponude na proizvode iz Forma Ideale Paraćin i uštedite novac sa Moj Katalog.\nKatalozi Forma Ideale Paraćin\nForma Ideale Paraćin - Tome Živanovića 44\nDa li ste znali da Forma Ideale ima još 1 filijala u blizini? U prodavnici Forma Ideale Paraćin možete kupiti proizvode na popustu koji se nalaze u najnovijem nedeljnom katalogu koji važi do 21.11.2020. Kupujte pametno i možete uštedeti značajan iznos prilikom kupovine u prodavnici Forma Ideale. Iskoristite sjajne ponude iz Forma Ideale kataloga i možete kupiti proizvode iz kategorije Nameštaj za manje od polovine uobičajene cene.\nProdavci u mestu Paraćin\nLilly Drogerie Paraćin\nMetalac Market Paraćin


Posredovanje u prometu nekretnina | AZORI PLUS d.o.o.\nPosredovanje je naša osnovna djelatnost kojoj pristupamo odgovorno i s puno pažnje prema svim sudionicima posredovanja. Preduvjet svakog posredovanja je pribaviti i obaviti uvid u isprave kojima se dokazuje vlasništvo ili drugo stvarno pravo na predmetnoj nekretnini. Nakon potpisa Ugovora o posreovanju, Vašu ćemo nekretnu prezentirati na najbolji, ali uvijek adekvatan način prikazujući vjerodostojno stanje predmetne nekretnine. Pregovore ćemo voditi nepristrano s ciljem dovođenja u suglasje dvije strane, ali uvijek na obostrano zadovoljstvo. Posredovanje ćemo zaključiti kako pravilo struke nalaže uz usluge odvjetničkog i javnobilježničkog ureda.


VELIKI DOGAĐAJ ZA CEO JUŽNOBANATSKI REGION Pančevo, 12. jun 2019; Danas je u Pančevu i zvanično otvorena fabrika nemačke kompanije ZF, koja se bavi proizvodnjom auto delova i komponenti za…\nIsključenje dela ulične rasvete: ZAMENA SKLOPKI NA TRAFOSTANICAMA\nZAMENA SKLOPKI NA TRAFOSTANICAMA Opovo, 12. jun 2019; Obaveštavaju se građani naseljenog mesta Opovo da zbog radova na zameni sklopki u trafostanicama neće biti ulične rasvete u užem centru mesta…\nMini pič teren u Sakulama: IZGRADNJA MINI FUDBALSKOG TERENA SA VEŠTAČKOM TRAVOM (VIDEO)\nIZGRADNJA MINI FUDBALSKOG TERENA SA VEŠTAČKOM TRAVOM Sakule, 11. jun 2019; Kao što je prošle godine najavljeno u Sakulama je na lokaciji pored crkve i stadiona „Sveti Nikola“ započela izgradnja…\nNAJAVA ISKLJUČENJA STRUJE I VODE Opovo, 12. jun 2019; Zbog planiranih radova na elektromreži u subotu 15. juna biće isključena struja kompletnih naselja Opovo, Baranda i Sefkerina u vremenskom intervalu…\nOPOVO UGOSTILO „NAŠE“ AUSTRIJANCE Opovo, 12. jun 2019; Povodom Evropske smotre folklora koja se prošle nedelje održavala u beogradskom Sava centru, Kulturno umetničko društvo „Leobersdorf“ iz Austrije, koje čine naši…\nPRIKUPLJANJE PET AMBALAŽE Opovo, 12. jun 2019; U subtu 15. juna sprovodi se redovno mesečno prikupljanje pet ambalaže (limenke, tetrapak, papir i karton) u sva četiri naseljena mesta Opštine Opovo….\nKošarka – letnja liga Banat jug (grupa A) 6. kolo: OPOVČANI NADIGRALI BORAC I U STARČEVU\nJune 12, 2019 - SPORT\nOPOVČANI NADIGRALI BORAC I U STARČEVU Starčevo, 8. jun 2019; BORAC (Starčevo) – OPOVO 99 60:76 (14:17; 16:12; 19:26; 11:21); Nakon što su po rasporedu prvenstva u prošlom kolu…\nPiljara „Jonagold“: UVEK SVEŽE I NAJPOVOLJNIJE, KAJSIJE 150, TREŠNJA 200 DIN\nJune 12, 2019 - OGLASI\nVAŠA PRODAVNICA VOĆA I POVRĆA, UVEK SVEŽE I NAJPOVOLJNIJE Opovo, 12 jun2019 Vaša prodavnica voća i povrća „Jonagold“ u Opovu u ulici Borisa Kidriča 22. Povoljne ceneee!!! Paradajz – 100…\nSeptember 24, 2020, 06:49


Pagonis kao Tina Tarner | NS Reporter\nDatum: октобар 17, 2019\nBEOGRAD – Desetostruki šampion sveta u kik boksu, Nenad Pagonis, ovih dana bokserske rukavice zamenio je mikrofonom i muzičkom scenom. Nastupi u popularnom TV šou programu se ređaju jedan za drugim, a Nenad pokazuje svoje pevačko umeće u zahtevnim ulogama poput Bredlija Kupera, preko Džej Keja iz kultnog benda “Džamirokvaj”, pa sve do neverovatne transformacije u muzičku legendu Tinu Tarner, što će publika moći da gleda u petak uveče. U pitanju je pesma „Proud Mary“, koja je vinula u nebesa slavnu Tinu.\n– Nije mi mnogo vremena trebalo da se spremim za ulogu. Tinu slušam ceo život, ona je boginja muzike, bluzerka, rokerka, sve ono što ja volim. Tekst pesme sam već znao napamet, tako da nisam morao dugo da se spremam. Jedino u šta sam uložio malo više vremena su scenski pokreti koje sam skidao sa onog njenog čuvenog koncerta na Vembliju, ali opet ni to nije bilo preterano zahtevno. Tina je jedna jako energična žena i bilo je važno da i ja svu svoju energiju ispoljim na sceni i bini. Ono što će publici možda biti zanimljivo, a svakako je posebno iznenadilo mog mentora na šou TLZP, Dušana Alagića, je da pesmu pevam iz originalnog tonaliteta, što je izuzetno teško – kaže Nenad Pagonis.\nNašem proslavljenom kik bokseru pevanje ide sa lakoćom, jer ima i svoj bend „Black Peacock“. Međutim, ono što mu malo teže pada je kada je potrebno satima da sedi na jednom mestu zbog maskiranja.\n– Moja pojava u obliku Tine je svima bila smešna. Mnogi su hteli da se slikaju sa mnom. Bilo im je sve to neobično. Ali, ja sam se stvarno dobro zabavio. Verujem da će se i publici dopasti. Scenske pripreme su bile zahtevne, u smislu da moraju dugo da traju kako bi maska izgledala dobro. Skidam kapu svim maskerima i šminkerima koji i po šest sati provedu na transformaciji samo jedne osobe. Opet, kada sve konačno bude gotovo onda sam u problemu, jer ne smem da se nasmejem, moram da pazim na šminku, kosu, nokte – šaljivo dodaje Pagonis.\nPored kik boksa kome je posvetio dobar deo svog života, Nenadova strast je muzika, a sve je to počelo zahvaljujući jednoj maloj novosadskoj radio stanici.\n– Najviše volim da slušam r’n’r mada me privlači i kantri zvuk iz pedesetih ili šezdesetih, pa sve do hevi metala devedesetih. Volim i bluz, stari, izvorni crnački bluz koji je fenomenalan. U muziku sam se zaljubio sa 13 godina kada mi je brat od tetke rekao da slušam njegovu radio emisiju i da pripremim kasetu kako bih mogao da snimim muziku koju će puštati. Tad sam se prvi put susreo sa grupama kao što su ACDC, Bon Jovi, White Snake i od tada nisam prestao da ih slušam. Ono što mi je još ostalo u pamćenju je da kada sam kretao u prvi razred i kada smo popunjavali neku anketu da se izjasnimo koju vrstu muzike slušamo, moj izbor bila je YU grupa, a onda sam doživeo da na mom poslednjem meču u prvim redovima sede upravo Žika i Dragi Jelić – priča Pagonis, koji će sledeće nedelje u Novom Sadu promovisati svoju autobiografiju „U ringu sa životom“, u kom je podelio brojne detalje na svom putu od Stare Detelinare do svetskog vrha.\nProglašeni šampioni programa Pokrenimo našu decu


Uspostavlja se SOS linija za žene žrtve nasilja | Insajder\nUspostavlja se SOS linija za žene žrtve nasilja\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević, gradonačelnik Beograda Siniša Mali i direktor Telekoma Predrag Ćulibrk potpisali su u Beogradu, povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, memorandum o saradnji na uspostavljanju SOS telefonske linije za žene žrtve nasilja.\nFoto: Beta Photo / Siniša Mali, Zoran Đorđevic i Predrag Ćulibrk\nKako je najavljeno, SOS telefonska linija za žene žrtve nasilja trebalo bi da počne da funkcioniše naredne godine, a broj telefona koji će žene moći da pozovu tokom celog dana, sedam dana u nedelji je 0800-222-003.\n"Najbolje bi bilo kad se ovaj telefon ne bi upotrebljavao i kada niko ne bi zvao. Mi u ministarstvu smo svi stali u red kako bi se borili protiv nasilja, kako bi iskorenili to zlo koje postoji", rekao je Đorđević i dodao da je uspostavljanje SOS linije ozbiljan i komplikovan posao.\nOn nije mogao da kaže kada će tačno linija početi sa radom, jer će novac za tu namenu biti predviđen budžetom za 2018. godinu i trebalo bi da bude raspodeljen Ministarstvu u januaru.\nĐorđević je rekao da će liniju voditi predstavnici nevladine organizacije koja bude najbolja na predstojećem tenderu, a koji će biti raspisan na osnovu plana javnih nabavki.\nOn je istakao i da će osobe koje budu radile na SOS telefonu, imati neophodne baze podataka koje će biti obezbeđene saradnjom svih nadležnih službi. Stručnjaci na SOS liniji radiće u zgradi Palata Beograd, gde im je prostorije obezbedio Grad Beograd.\n"Nasilje u porodici ne možete sprečiti, ali treba raditi na prevenciji. Ovo je dobar primer kako se Srbija menja i kako postaje drugačija i odgovornija", rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nDirektor Telekoma Predrag Ćulibrk istakao je da će sve što je do njegove kompanije biti urađeno, kako bi SOS telefon uspešno radio, jer će "na kraju najviše benefita imati sugrađanke".\nOd početka 2017. godine, u porodičnom i partnerskom nasilju ubijeno je 26 žena u Srbiji.\nTransparentnost: Poništen nezakonito raspisani konkurs za SOS telefon\nTransparentnost Srbiaj (TS) je ranije ukazala na to da je konkurs za dodelu sredstava organizaciji koja bi pružala uslugu SOS telefona za žene žrtve nasilja nezakonit, jer nije bio raspisan u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama. Kako danas navodi Transparentnost, nakon njihovog upozorenja, Ministarstvo za rad poništilo je raspisani konkurs za dodelu sredstava.\nDodaje se i da je ministarstvo saopštilo da je "stavilo van snage odluku o raspisivanju javnog poziva za udruženja radi pružanja usluga SOS telefona za žene sa iskustvom nasilja", koja je doneta 10. novembra ove godine.\nTS je u dopisu Ministarstvu i Upravi za javne nabavke ukazala da pribavljanje ove usluge treba da bude sprovedeno u skladu sa Zakonom o socijalnoj zaštiti i Zakonom o javnim nabavkama.\nPošto je javna nabavka u ovom slučaju bila obavezna, kako navodi Transparentnost, svaka odluka Ministarstva da novac raspodeli na drugi način, pa bilo to i putem konkursa za organizacije civilnog društva, protivna je pravu, a takav ugovor bi bio ništav na osnovu člana 168. Zakona o javnim nabavkama.\nTS dodaja da je ovaj konkurs, vredan oko 30 miliona dinara, sporan i iz drugih razloga. Naime, za pružanje usluga SOS telefona za žene žrtve nasilja Zakon o socijalnoj zaštiti predviđa obavezno je posedovanje licence.\n„Međutim, prema dostupnim podacima koje je objavila organizacija Autonomni ženski centar, u momentu raspisivanja ovog konkursa ni jedna organizacija u Srbiji nije posedovala takvu licencu, što bi Ministarstvu moralo da bude poznato, a prema istim navodima, ’sistem za licenciranje ove usluge nije ni uspostavljen’“, piše TS.


Fudbal: Vojvodina iz Bačkog Gradišta u nedelju igraju u Lovćencu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Sport Fudbal: Vojvodina iz Bačkog Gradišta u nedelju igraju u Lovćencu\nFudbal: Vojvodina iz Bačkog Gradišta u nedelju igraju u Lovćencu\nKapiten Miodrag Pelengić će predvoditi Vošu i u Lovćencu\nPosle het – trika u porazima, fudbaleri Vojvodine iz Bačkog Gradišta žele isto to u pobedama.\nDo ostvarenja cilja, preostao im je još nedeljni okršaj protiv Njegoša u Lovćencu.\n-Atmosfera u klubu se znatno popravila i želimo pobedom da završimo polusezonu, kako bismo koliko toliko nadoknadili neke ovojesenje kikseve. Verujem u saigrače i očekujem nova tri boda, samouveren je kapiten Voše Miodrag Pelengić.\nTrener Oto Barta nema problema sa kartonima, ali povrede su i dalje prisutne. Za Dimitrija Ilića, Miloša Rajačića i Nikolu Savina se odavno zna da su završili polusezonu, Alen Hasičić je u četvrtak trenirao i postoji verovatnoća da će istrčati na teren u nedelju po podne, a za Nemanju Jankovića se još uvek ne zna hoće li moći.\n-Bez obzira sa kojim sastavom ćemo istrčati na teren u Lovćencu, u ovom trenutku smo kvalitetniji i to moramo da dokažemo u direktnom duelu. Obećali smo navijačima da ćemo pobedom okončati sezonu i tako prezimeti sa solidnih 27 bodova. Ispunićemo obećanje, optimista je i trener Vojvodine Oto Barta.\nVojvodina je šesta sa 24 boda, a Njegoš 13. sa samo devet bodova. To je pokazatelj po kom su Gradištanci apsolutni favoriti, ali će to Jelići, Kudrić, Topić, Pelengić, Prodanov i ostali morati da dokažu na terenu.\nApatincu Miodragu Rakiću je povereno suđenje, mahači su Rade Krneta iz Bačke Palanke i Dejan Šolaja iz Obrovca, a funkciju delegata FSV obavljaće Dušan Radošević iz Subotice.\nDobar boks na prvoj ovogodišnjoj bokserskoj profi reviji


Kako trgovati (i zaraditi) na berzi kriptovaluta - Saznaj kako\nOK, kraj 2017-te je i konačno su baš svi čuli za kriptovalute. I svi znaju nekoga ko je zaradio ogromne pare. Ne znaju tačno kako, niti zapravo razumeju zašto kriptovalute postoje, koja je korist od njih, ni šta je ta blockchain tehnologija, ali zar je to važno? Bitkoin će da vredi 50.000 dolara, Eter uskoro skače na nekoliko hiljada, nema greške! Je l’ tako? Pouzdan odgovor na ovo pitanje ne zna niko na svetu, a da zna, ovo bi bilo pitanje za mnogo više od milion dolara 🙂\nPre nego što odlučiš da uložiš bilo koji iznos novca u kriptovalute, moraš sebi unapred reći „OK, svesno prihvatam veoma visoku verovatnoću da toliko i toliko novca želim potencijalno da bacim“. Jer ako ne znaš šta radiš, to će se sigurno dogoditi. Takođe, ukoliko ulažeš poslednji dinar i ideš po principu „sve ili ništa“, ogromna je verovatnoća da će biti ništa. Cilj ovog teksta je da ti ponudi besplatne savete i osnovnu edukaciju, kako tvoja ušteđevina ne bi bila uludo protraćena.\nOsnovni pojmovi – pre nego što počneš\nŠta je to kriptovaluta uopšte? Kriptovalute su nuspojava jednog od korisnijih izuma poslednjih par decenija – blokchain tehnologije. Ova tehnologija zapravo predstavlja decentralizovani način elektronskog plaćanja (jedna od primena), bez ikakvog centralnog autoriteta. U suštini – to je baza podataka o svim ikada obavljenim transakcijama, koja nije sačuvana na jednom mestu, već svi učesnici imaju javni uvid u njih. Takva baza bi sama po sebi bila ogromna, pa je podeljena u blokove. Blok možemo posmatrati kao stranicu knjige (baze), koja se ispisuje red po red. Učesnici koji vode evidenciju o tim transakcijama, verifikujući ih i zaključavajući (pružajući svoje hardverske resurse na raspolaganje), bivaju za to nagrađeni određenim brojem kriptovaluta. Ovaj proces se naziva rudarenje.\nAko želiš detaljnije da se informišeš (a trebalo bi ukoliko želiš da ulažeš novac), savetujemo da pročitaš odličan tekst koji znatno detaljnije i slikovitije objašnjava celu tehnologiju.\nOdabir berze kriptovaluta\nNa Internetu postoji sijaset berzi gde je moguće trgovati sa više od 1300 različitih kriptovaluta (trenutni podatak). Naravno, pošto je ovo još uvek relativno neregulisana oblast, pojavilo se more lažnih kriptovaluta koje obećavaju brzu zaradu. Takođe, postoje i razne berze koje su manje ili više pouzdane. Prilikom odabira berze neophodno je imati na umu da su to uglavnom privatne organizacije iza kojih ne stoje nikakve državne ili bankarske institucije. Takođe, same berze često budu hakovane, a nekad se ovo dešava i namerno, u dosluhu sa hakerima. Vlasnici berze proglase bankrot, ti ostaneš bez ičega, a oni dobiju deo novca zauzvrat. Zbog svega ovoga, očigledno da je jako bitno izabrati pouzdanu berzu.\nNa slici iznad možemo videti top 10 berzi poređanih po ukupnom skoru. Ipak, naš glas ide berzi cex.io, pa iako se to može delimično videti sa slike, hajde da vidimo zašto:\nova berza je uz etoro jedina ocenjena sa četvri zvezdice, ali sa znatno više glasova korisnika\nnudi veoma dobru sigurnost i nikada nije bila hakovana, za svoje 4 godine postojanja\npruža sve najbitnije opcije kao i bilo koja druga berza na ovoj listi\ndozvoljen je pristup korisnicima iz Srbije (i cele bivše Jugoslavije)\nomogućava lako povlačenje sredstava nazad na platne kartice / račun u banci\nverifikacija korisnika nije neophodna da bi se odmah krenulo sa trgovinom\nDruga opcija bi svakako bila berza etoro, kojoj je naveća mana što na njoj zapravo ne kupujete valute, već samo „cenu“ te valute – zapravo se kladite jer fizički ništa ne posedujete. Njena prednost u odnosu na cex je što nudi trgovinu akcijama najvećih svetskih kompanija (Google, Facebook, Apple…), kao i trgovinu cenama zlata i nafte.\nOsnovna pravila trgovanja\nOd nastanka trgovine, postoji samo jedno pravilo: kupi jeftinije, prodaj skuplje. Isti princip važi i ovde. Neko će pomisliti da je to neverovatno lako, ali zapravo je sušta suprotnost. Na svakoj berzi, a naročito ovoj, ima sijaset faktora koje valja uzeti u obzir, a trenutno najveći je psihologija mase. Kako su blokchain i kriptovalute pojave novijeg datuma, još uvek se u igru nisu uključili veliki institucijalni igrači, t.j. većinu valuta poseduju pojedinci. Ovo se od danas menja, bar što se Bitkoina tiče, jer se Wall Street konačno umešao u celu priču, tako da očekujte da će se iskusni mešetari poigrati sa „sitnom boranijom“. Kada se oni budu kladili na pad Bitkoina i kada budu uložili dovoljna sredstva, prognoza je da će Bitkoin otići na ispod 10.000 dolara ubrzo, a šta će dalje slediti može se samo nagađati.\nUkoliko si apsolutni početnik, drži se „glavnih“ kriptovaluta, poput Etera, Lajtkoina, Dash-a, itd. Savetujemo svima koji nemaju čelične živce i muda do poda da neko vreme izbegavaju Bitkoin. Naš apsolutni favorit je Eter, jer potencijalno nudi najviše koristi u realnom svetu i tehnički je mnogo bolje osmišljen od Bitkoin-a. Zašto je onda Bitkoin toliko vredniji? Zato što je prvi. Bitkoin je brend, vodeća kriptovaluta, a svi ostali su „kopije“ – barem u oku prosečnog čoveka.\nJedan od najvažnijih saveta koje ti možemo dati je da ne paničiš. Vrednost će skakati i padati, a kada krene da pada naglo ili se taj trend duže zadrži, ljudi unezvereno krenu da prodaju, ne bi li smanjili svoje gubitke. Moraš da razumeš šta želiš da postigneš i u kom vremenskom periodu. Ne možemo da kažemo da ne postoji bogaćenje preko noći, ali to je toliko retko da je na nivou statističke greške. Naš savet su pametna ulaganja na duže staze, od kojih verovatno nećete moći da kupite stan u Central gardenu, ali koje vam lako mogu doneti par desetina hiljada evra kroz nekoliko godina.\nSaveti za naprednije\nKada malo skapiraš kako stvari funkcionišu i kad „osetiš“ trendove, najpametnija stvar koju možeš da uradiš je da napraviš svoj mali investicioni portfolio. U zavisnosti od spremnosti na rizik, diverzifikuj ulaganja na nekoliko kategorija: dnevna trgovina glavnim valutama, dugoročna ulaganja u novu „obećavajuću“ valutu, dugoročna ulaganja u stabilne valute. Na ovaj način povećavaš šansu da će „nešto da upali“, odnosno smanjuješ rizik da ćeš da izgubiš sve uloženo.\nOvako bi izgledao naš predlog za 1000$ na raspolaganju:\nKako zapravo da trguješ na cex.io berzi\nUkoliko nemaš platnu karticu, pogledaj kako da je izvadiš\nOtvori nalog 🙂\nUplati određen pripejd iznos putem platne kartice, kojim ćeš kasnije moći da kupuješ kriptovalute po želji\nSpremi se za zabavnu vožnju 🙂\nVerifikacija naloga nije neophodna na ovoj berzi za deponovanje i povlačenje do 500 dolara dnevno. Ukoliko želiš ubaciš više dolara na berzu (il da ih povučeš nazad na karticu, treba da uradiš sledeće:\nPripremi se da prođeš detaljan proces verifikacije. Moraćeš da dostaviš razne lične podatke, uključujući i sken lične karte. Ovo je potrebno kako bi se sprečile razne zloupotrebe uključujući pranje novca\nRačunaj da će verifikacija naloga da potraje do nekoliko nedelja, iako je cex poznat po tome da sve završi u roku od nekoliko dana\nImaš li predlog ili pitanje? Slobodno ostavi komentar ispod, a mi ćemo se potruditi da odgovorimo na svaki!\nKoji još postoje načini za zaradu putem Interneta možeš videti ovde.\nPrevious Article Mobilni telefon – od korisnog alata do štetočine\nNext Article Platne kartice i onlajn plaćanje – smanjite mogućnost krađe


Чикаго: Мајка месецима изгладњивала своје дете\nTema: Чикаго: Мајка месецима изгладњивала своје дете\n14.06.2012., 00:04 #1\nАфричка култура, што више деце, а што мање услова, човенчанствено, нема шта.\n14.06.2012., 00:25 #2\nRe: Чикаго: Мајка месецима изгладњивала своје дете\nda yoy ye bar preporuchila solarnu yogu\n14.06.2012., 02:16 #3\nStoke jedne,od očigledno poremećene osobe ne oduzimaju zlostavljano dete, ali zato će na najmanji kiks relativno normalne porodice skočiti kao razjareni bikovi.Verovatno im to donosi više bonus poena, nego da kontrolišu provereno poremećene porodice\n16.06.2012., 22:50 #4\n16.06.2012., 22:50 #5\nČikago je najbrojniji srpski grad, meni se čini prema načinu mučenja da je iz Niš ili okolnog sela...\n(ako nećeš slušaš nećeš ni jesti)\n18.06.2012., 00:44 #6\nnema moralista? samo ****** svrbe? hm...\n18.06.2012., 00:56 #7\nOdakle ti ovo, života ti, abortirao si pa znaš, e, svašta\n18.06.2012., 00:59 #8\nČito crkovne knjige iz dosade...\nizgladnjivanje je kul... i zove se - post\n18.06.2012., 01:06 #9\nAli to nije abortus, sinko, a za izgladnjivanje- pa to treba da bude izbor čoveka, ali punoletnog.\n18.06.2012., 01:11 #10\nžena ne sme da se bavi politikom\n18.06.2012., 01:27 #11\nU pravu si, to je samo za ludaje


Legalizacija prostitucije - Da ili ne? | Vestinet.rs\nPOČETNA MAGACIN-FAKTI Legalizacija prostitucije – Da ili ne?\nLegalizacija prostitucije – Da ili ne?\n31. avgusta 2012. 14:01 · Nema komentara\nAko se odlučimo na suzbijanje prostitucije (trgovine ženama) znači da odbijamo biti marionete međunarodne industrije prostitucije, viših političkih interesa i indoktrinirajućeg javnog mnjenja koji se ne bavi ljudskim pravima.\nPrihvatamo li legalizaciju, mirimo se s tim da su mnoge žene i deca, primarno devojčice, one koje su ekonomski i etnički najmarginalizovanije, tretirane kao niža klasa čija je svrha da služe muškarcima u seksualnom smislu. Ako želimo menjati svet, nije li logično da se trebamo zauzeti za budućnost u kojoj su svim ženama i deci pružene jednake mogućnosti i u kojoj se poštuju njihova ljudska prava?\nAko neko misli da ove izjave ne stoje, znači da je slabo upućen u problem prostitucije. Legalizacija prostitucije, svodništva i bordela povećava prostituciju i potrebu za više žena u seksualnoj industriji. O tome svedoče činjenice i statistike na svakom uglu. U ovom tekstu će biti reči o legalizaciji prostitucije i o državama koje su je legalizovale s ciljem da spreče kriminal, trgovinu ljudima i nasilje nad ženama. Sad ćemo videti koliko su sve te zemlje u tome uspele.\n‘Sama je to tražila’\nSvet prostitucije je pun licemjerja i dvostrukih standarda. Žene se nazivaju prostitutkama, kurvama, droljama, devojčurama, pičkama, prljavim kurvama, terminima okrivljavanja i osude, dok se muškarci nazivaju – pokrovitelj, klijent, mušterija tako da u poređenju sa ženama zvuče plemenito. To kovanje reči nije bez razloga – time je društvu lakše žrtve pretvoriti u objekte uz pomoć kulture u kojoj jezik služi kao jezik diskriminacije. Tako je i sa životinjama, i sa rasnim predrasudama, itd. Za većinu ljudi i javno mnjenje, prostitutke su bezimena lica, lica na dnu društvene lestvice, koja ne zaslužuju pomoć, jer, ‘same su krive za to gde se nalaze.’\nImao sam prilike da razgovaram sa ljudima koji tvrde da se prostitucija treba legalizovati jer postoje žene koje se ‘žele prostituisati’ i na taj način zarađivati novac, te da u protivnom neće imati svoje pravo na to. Što je najgore, postoje žene koje same sebe prozivaju vrlo samosvesno, te tvrde ovakve stvari. No, to je daleko od istine.\nPočnimo od pitanja: zar neko zaista veruje da postoji žena koja dobrovoljno pristaje na svakodnevni seks i ‘jebanje’ s desetinama muškaraca, razne dobi, debelih, nezgrapnih, nasilnih, grubih i svakojakih ‘mušterija’? Neko zaista veruje da je neko odlučio da se bavi time kao svojim zanatom, nakon (najčešće) ne završene škole, i na taj način zarađivati novac?\nLjudi koji u to veruju zaista posmatraju ovaj problem površno, iz sledećih razloga:\nŽene koje se nalaze u prostituciji su isključivo unutra zbog prinude – bilo to pod prisilom svodnika ili teške socijalne situacije. I jedno i drugo jeste prisila, iliti oblik nasilja. A profil žena, koje su se opredelile za prostituciju kao svoj zanat iz užitka su maštarije pojedinaca koji time opravdavaju svoju ulogu mušterije koja tada ‘ne čini ništa pogrešno’. No, takve žene, i da postoje, deo su postotka onih ljudi koji imaju drugačije seksualne apetite, poput nimfomana, ali i onih ekstremnijih koji su ljubitelji sado-mazo eksperimentisanja, seksa s životinjama, itd. Tako da, koliko god se trudili zagovarači prostitucije istu opravdati ovim argumentima, oni ne stoje. Procenat žena, ili muškaraca, koji iz fetiša naplaćuju svoj seks je zanemariv u odnosu na problem prostitucije generalno.\nVećinski procenat žena u prostituciji, onih 99% jesu žene žrtve oblika nasilja.\nPri tome ne mislim na tzv . ‘latentnu prostituciju’ – postizanje ciljeva, koristeći ženstvenost i seksualnost, ali bez seksualnog kontakta. Korist koja je najčešće nematerijalne prirode. To ne računam jer takođe ne spada pod problem legalizacije. Oni koji zagovaraju prostituciju često postavljaju kontrapitanje: ko štiti muške prostitucije od trgovine i zlostavljanja? No sasvim je jasno da je procenat muškaraca u trgovini ljudskim robljem gotovo zanemariv (pri tome ne mislim na mušku decu) iz prostog razloga jer su žene traženije roblje i praktičnije za otmicu i sve ostale načine vrbovanja. Muškarci se u svetu prostitucije kreću većinom na području pratnje, striptiza, egzotičnih plesača i muških prostitutki. Ova potonja grupa, naravno, većinski trpi kršenje ljudskih prava ali njihov odnos naspram žena je malen, no i dalje se ubraja u žrtve prostitucije.\nProstitucija kao takva, bez izuzetka ostavlja teške psihičke posledice na osobu koja je primorana da se bavi njome. Istina jeste da unutrašnje posledice prostitucije nisu u dovoljnoj meri shvaćene ili analizirane u psihologiji. Čak u području traumatskog stresa nedostaje literatura koja se bavi iskustvom samih prostitutki. Na primer, postoji propust u razumevanju ili čak u uočavanju ‘traumatske odbojnost prema ponovljenom „postrojavanju“ radi izbora, sa klijentima koji odlučuju o svom izboru na način vrlo sličan mesarima koji biraju krave.’\nOvo stradanje je naročito teško uočljivo zbog nevidljivosti negativnih posledica prostitucije na žene u dominantnim medijima. Umesto toga, vodeće filmske industrije ispiru mozak ljudima stvarajući patetično lažne slike o svetu. Tako Džulija Roberts, koja glumi prostitutku u nakaradnom filmu ‘Zgodna žena‘ izgovara totalnu laž kada je njena mušterija, Ričard Gir, pita kako joj je ime, a ona odgovara ‘Kako god želiš da bude’. U prostituciji, ona je depersonalizovana, njeno ime i identitet nestaju. Ona isključuje svoje osećaje da bi se zaštitila.\nOna postaje „nešto u šta se on može isprazniti, služeći kao svojevrsni ljudski toalet“.\nBez obzira da li joj je zaprećeno oružjem ili „igra ulogu“ kako bi preživela, ne postoji razlika. Ona konstruiše sebe da bi potvrdila masturbacijom fantazije muškaraca, sebe koja smešeći se prihvata verbalno zlostavljanje, seksualno uznemiravanje, silovanje i torturu. Stradanje koje žene doživljavaju u prostituciji sasvim je nevidljivo, ono se ne opisuje kao seksualno uznemiravanje, niti kao silovanje, niti kao nasilje intimnog partnera već kao „seks“.\nU istraživanju koje je obuhvatilo oko 500 prostitutki iz pet zemalja (koje su legalizovale prostituciju), ustanovljeno je da se u 67% slučajeva javljaju simptomi karakteristični za posttraumatski stresni poremećaj ratnih vojnih veterana. Taj procenat je sličan samo kod žena žrtava nasilja, žrtava silovanja i žrtava raznih oblika torture.\nTako da, ukoliko vama nekad padne na pamet ideja da neke žene to same traže, samo stavite sebe u tu poziciju i zapitajte se da li želite da se vi ‘fukat’ s desetak muškaraca na dan jer je to ˝lakši˝ način zarade? Naravno, uvek se postavlja pitanje: zašto se žena u teškim socijalnim uslovima opredjeljuje za prostituciju ako u tako groznim uslovima može ipak prati podove i tako zaraditi neki novac? Taj upit stoji, no ljudi zaboravljaju da su upravo zemlje koje stoje na ivici ekonomskog bankrota te koje obiluju ženama koje su prisiljene na prostituciju zbog socijalnih uslova, a ne one razvijenije zemlje.\nU problematičnim zemljama, celo društvo i vaspitanje su podređeni tome da se stvar prostitucije normalizuje, dok uslovi u kojima žene žive (glad, bolest i zavisnost cele porodice o jednoj osobi) dovodi do toga da se generacijski devojke regrutuju u prostitutke kako bi prehranile svoje porodice. Na primer, u Indiji se deca od malih nogu privikavaju na prostituciju i to im čine njihove majke, koje su isto tako bile privikavane od strane svojih majki.\nZbog teške socijalne situacije i ekonomije koja je praktično ispod svakog standarda, društvo se svelo na to da vlada 90% nezaposlenosti, muškarci su odani alkoholu, celodnevnom konzumiranju marihuane, a uveče izlaze masovno van u potrazi za seksom. S druge strane žene očajavaju u napornim kućnim poslovima, uzdržavanju brojne porodice i time privikavaju devojčice na prostituciju. Njima je to jedini način zarade ‘jer to tako mora biti’. To su nasilni uslovi u kojima žene ulaze u prostituciju, kao produkt nasilja (siromaštva) države nad ljudima.\nNasilje se ne manifestuje samo u klasično prepoznatljivom obliku fizičkog nasilja za koje svako ima predstavu kada čuje tu reč. Osim psihološki uslovljenog nasilja, nasilje obuhvata širi spektar i ono je svaki oblik represije ‘jednoga nad drugim’ radi vlastitih interesa ili sticanja moći. Siromaštvo je nasilje i teški socijalni uslovi su oblici nasilja koje država (oblik nasilja) vrši nad ljudima.\nBitan preduslov za prostituciju i trgovinu ženama su seksualni prohtevi muškaraca usmereni na žene, mlade devojke i decu. Kad muškarci seksualno iskorišćavanje žena i dece ne bi smatrali pravom koje se samo po sebi razume, prostitucija i trgovina u svrhu seksualne eksploatacije ne bi postojale. Od ovoga oblika nasilja, u zemljama gde je ono legalizovano, profitiraju isključivo trgovci ljudima i svodnici i to na ekonomskoj, socijalnoj, političkoj i pravnoj potčinjenosti i zavisnosti žena i devojaka.\nU zemljama gde je ostvaren napredak u poboljšanju statusa žena i uslova u kojima žive – u društvima u kojima su im garantovana određena bazična politička prava, dostupnost zaposlenja i obrazovanja i gde je životni standard viši – žene i devojke imaju više alternativa i stoga su manje ranjive i ređe pribegavaju prostituciji kao načinu opstanka i egzistencije. Nije li stoga logično aktivirati se na tom pogledu i zauzeti se za reformisanje društva i insistiranje na smeni vlasti nego na legalizaciji prostitucije koja je ništa drugo već produbljivanje problema?\nOblici nasilja poput siromaštva, neadekvatnog i nedostupnog školovanja, beskućništva, zavisnosti o drogama, seksualnoj i rasnoj diskriminaciji jesu konstantne teme u biografijama žena koje su sada u drugom obliku nasilja – prostituciji. Pored toga, međunarodne studije pokazuju da je između 65 i 90% prostitutki bilo seksualno zlostavljano od strane muških rođaka ili poznanika dok su bile devojke.\nMnogo dece, većinom devojčica, koje su bile seksualno iskorišćavane u vrlo ranom dobu potom prodaju u prostituciju.\nS obzirom da više niko ne može da kontroliše u potpunosti rad bordela (u zemljama koje su legalizovale prostituciju) niti trgovinu ljudima koja tamo cvate, devojkama i devojčicama se izrađuju lažni dokumenti sa lažnim datumima rođenja kako bi trgovci manipulisali dobnim granicama.\nPrema poslednjim međunarodnim studijama, 14 godina starosti predstavlja prosečnu starost za ulazak devojaka u prostituciju.\nŠta nudi legalizacija prostitucije (o čemu se ćuti)?\nLegalizacija prostitucije, svodništva i bordela povećava prostituciju i potrebu za više žena u seksualnoj industriji. Iako se prostitucija u Holandiji toleriše decenijama, legalizovana je u oktobru 2000. Danas se seksualna industrija u Holandiji donosi milijardu dolara godišnje, što predstavlja 5% nacionalne ekonomije.\nŠtaviše, studije su dokazale da su godinu dana nakon legalizacije trgovci u Holandiji (isti oni krijumčari trgovci i svodnici koji su ‘do juče’ bili kriminalci) kontrolisali više od polovine žena u prostituciji te da vrlo malo Holanđanki radi u bordelima. Snabdeli su se s ženama iz trideset i dve različite zemlje među kojima je Ukrajina, Rumunija, Moldavija, BiH, ostale zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza, te Kina, Japan, itd.\nDakle, nezaobilazno je da zemlje koje prostituciju legalizuju, uvoze gomile novog i stranog ‘mesa’ u svoju trgovinu s obzirom da im sada više zakoni ne stoje na putu i tvrdnje da legalizacija sprečava kriminal i trgovinu ljudima su potpune besmislice! Krijumčarenje žena i dece sada je legalan posao. Od toga nije pošteđena nijedna zemlja na svetu koja je legalizovala prostituciju.\nSituacija u Nemačkoj je slična a broj žena dovedenih u tu zemlju je zapanjujući. Koliko su samo maloumni komentari ljudi na forumima koje sam čitao po pitanju legalizacije prostitucije:\n‘Naravno da ju treba legalizovati. Zbog kontrole polnih bolesti i kriminala koji se veže uz prostituciju, a pogotovo trgovine ženama u roblje radi prostitucije. Legalizacijom bi svaka žena koja to radi dobila neka prava, kao i obaveze… dok bi se onda lakše ušlo u trag kriminalcima koji trguju ženama i prisiljavaju ih na prostituciju.’\n‘Pa pod legalizacija prostitucije se misli, mogli bismo reći, da prostitucija postane „pravi“ legalan posao, gde će zaposleni biti prijavljeni, gde će dobijati staž, gde će imati zdravstveno osiguranje, gde bi zaposleni „radili“ o normalnim uslovima. To bi bila legalizacija prostitucije. Osim toga, kad bi se prostitucija legalizovala ne bi bilo potrebe za svodnicima, prekinuo bi se lanac trgovine ženama, a da ne kažem da bi i država imala korist od toga, s obzirom da bi na taj način mogla ubirati porez i ostale namete. Tako da legalizacija najstarijeg zanata čovečanstva može imati samo pozitivne posledice. Od toga bi imali koristi i korisnici takvih usluga i sami „zaposleni / e“.’\n‘Mislim, ženina p*čka je deo njenog tela isto kao i mozak, ruke… Ako ja mogu legalno nekome iznajmiti svoje znanje, ili svoju veštinu u zamenu za novac, zašto ne bi žena iznajmila svoj vaginalni otvor u istu svrhu.‘\nLjudi zaista govore gluposti. Izvaliti da je legalizacija dobra jer tada će zaposleni biti prijavljeni, imaće staž, imaće zdravstveno osiguranje’ je jednako kao i reći da je dobro legalizovati dečje robovlasništvo u zemljama trećeg sveta, te onoj deci na plantažama kakaovca dodeliti barem zdravstveno i socijalno tako da mogu ‘raditi u normalnim uslovima’.\nOd 400.000 žena koje su se bavile prostitucijom u Nemačkoj, 75% su bile su strankinje, a od njih je 80% došlo iz zemalja Srednje i Istočne Evrope. Procene zarada klubova i bordela je 4,5 milijardi dolara godišnje.\nLegalizacija prostitucije izuzetno otežava terećenje trgovaca i svodnika. I potpuna je zabluda tvrdnja da se legalizacijom istima ‘stane na rep’. Ti kriminalci uspevaju da izbegnu krivično gonjenje pod izgovorom kako su žene pristale raditi kao prostitutke – pogodite zašto? – Jer je to sada legalno! Posledično tome, tužioci se žale kako su suočeni s teškom situacijom da moraju povlačiti linije između dobrovoljne i prisilne prostitucije – sve ovo su namerne zavrzlame koje su ciljano osmišljene kroz sistem legalizovanja prostitucije.\nNajozbiljniji problem jeste policija koja od sada potpuno ignoriše rad industrije bordela koji je prepun otetih žena iz ostatka sveta. Nemoguće je teretiti svodnika i krijumčara da je oteo devojku, jer je ona prema zakonu, prostitutka koja se doselila u Nemačku, ili bilo koji drugu zemlju koja je legalizovala prostituciju, kako bi prodavala svoje telo. Takav zakon, potpuno krši ljudska prava i kosi se sa zdravim razumom.\nZemlje koje su legalizovale prostituciju se rapidno kreću prema prvoj grupi zemalja koje su najkritičnije u trgovini ljudima. To se događa s Nemačkom i Holandijom. Povećava se potražnja za plaćenim seksom jer je to sada legalna stvar i povećana potražnja iziskuje uvoz ‘mesa’ iz drugih zemalja. Ove sulude stvari toliko idu u krajnosti da je predstavnik Holandske ambasade u Kijevu, u Ukrajini 2000. godine izjavio: ‘Radne veštine koje poseduju žene izvan EU mogu doneti korist Holandiji.'(!?)\nTamošnjoj seksualnoj industriji može se pomoći stvaranjem posebnih radnih dozvola za sve ˝strane državljanke koje se žele baviti prostitucijom˝.\nMa kako li je to samo ˝blagonaklono˝ od holandske vlade koja želi čak mladim ukrajinskim ženama, koje su otete i prisiljene služiti u trgovini, izdati i radne dozvole kao beg iz siromaštva!\nKako to, da, ako prostitucija pak štiti ljudska prava, odbori i udruženja zaduženi za promovisanje i zaštitu ljudskih prava te ravnopravnost polova su se jedinstveno odredili protiv legalizacije? Pa ta udruženja i odbori su zasigurno deo nekakve masonske gej-feminističke zavere, zar ne? Osim toga, UN se javno zalaže za legalizaciju prostitucije. To nije niti ni malo čudno s obzirom da su upravo gomile vojnika iz ˝mirovnih misija˝ UN-a glavne mušterije koje čekaju u redovima ispred ilegalnih barova i bordela u Kini, Kosovu, BiH i ostalim mestima gde grade svoje kolonizatorska vojna utvrđenja.\nUprkos nelogičnim pokušajima nekih da istaknu razliku između prostitucije i trgovine ljudima, trgovina ljudima je, najjednostavnije rečeno, globalni oblik prostitucije. Ekonomska zavisnost zemalja o multinacionalnim korporacijama, stvarajući za žene uslove u kojima je prodaja njihove sopstvene seksualne eksploatacije puno bolje plaćena nego drugi oblici rada, promoviše i pogoršava prostituciju i trgovinu ljudima. Uprkos nekim opisima prostitucije kao razumnog posla za siromašne žene, činjenično stanje bolje opisuju višestruka kršenja ljudskih prava.\nUprkos tome što je mnogi vole nazivati ‘najstarijim zanatom na svetu’, zaboravljaju se potpuno drugačiji konteksti u kojima su živeli ljudi u tim prastarim vremenima. Prostitucija je nastala kao deo religijskih rituala u hramovima, kao forma opštenja sa natprirodnim silama. U Vavilonu su devojke zauzvrat dobijale materijalnu naknadu i bile poštovane.\nHetere, konkubine, milosnice i ljubaznice su pripadale vrhu kulturne elite, njima su bila posvećena književna, filozofska i muzička dela.\nKompletno društvo se psihološki-socijalno razlikovalo od današnjeg. Stoga je današnja prostitucija nešto sasvim drugo. Danas prostitucija proizlazi iz nasilja; materijalnih faktora, silovanja u detinjstvu, otuđenosti od roditelja, socijalnog okruženja, otmica, trgovine ljudima itd. Spominjati današnju prostituciju u kontekstu ‘najstarijeg’ zanata na svetu naprosto je ravno izrugivanju tragediji koju donosi ista ‘praksa’.\nDalje, ono što možete da uradite, svakako nasuprot zagovaranju legalizacije, jeste misliti svojom glavom i imati svoj sopstveni kritički stav. Umesto statusa kvo, ignorancije ili slušanja onoga što promovišu mediji, potrebno je zauzeti se i insistirati na izmeni sistema. Razgovarajte sa ljudima o njihovim stavovima i koristite se literaturom, informacijama i linkovima. Umesto legalizacije prostitucije, zagovarajte dekriminalizaciju prostitucije, a to je krivično prekršajni zakon pri kojem se kažnjavaju osobe koje plaćaju za seks, a prostitutke se dekriminalizuju.\nU praksi se pokazalo da se s dekriminalizacijom postiglo puno više na polju zaštite ljudskih prava i trgovine ljudima nego i jedan pokušaj ili realizaciju legalizacije. Umesto Holandije i Nemačke, nama bi za primer trebale poslužiti skandinavske zemlje: Švedska, Norveška i Island koje su znatno smanjile stopu prostitucije uvođenjem takvih odredbi. Kako je potražnja jedna od osnovnih uzroka, ovime se potražnja eliminiše, a tim i trgovina.\nUmesto da zagovarate legalizaciju pod ‘dušobrižničkim’ izgovorom da će barem ˝malo pomoći ženama˝, radije se prijavite za volontiranje u nekom od ženskih centara za pomoć žrtvama prostitucije i trgovine ljudima. Apelujte na gradske vlasti da izgrade prihvatilišta za žene žrtve nasilja, insistirajte od države veća socijalna prava, protestujte protiv vlade koja ne radi ništa, ili pak uopšte, organizujte se i aktivirajte u razne inicijative koje insistiraju na reorganizaciji celokupnog društvenog sistema koji se bazira na ovim oblicima nasilja.\nIstog trenutka kada počnete istraživati i propitkivati, garantujem da ćete istog trenutka uvideti probleme koje donosi prostitucija, te da se pod svaku cenu ona ne sme podržavati .\nDuh vremena, Vestinet\nTags:bordeli · diskriminacija · javne kuće · legalizacija · prostitucija · prostitutke · seks · silovanje


Osnovne strategije - kako zaraditi pomoću različitih strategija (put/call opcije)\nKao što je već rečeno najznačajnija podela opcija je na kupovne (call) i prodajne (put) opcije. U zavisnosti od pozicije koji kupci i prodavci zauzimaju razlikujemo long i short pozicije. Prava i obaveze iz opcija su različite te kupac opcije ima pravo ali ne i obavezu, dok prodavac opcije mora da izvrši ugovornu obavezu.\nU zavisnosti da li se kupuje ili prodaje Call ili Put opcija moguće su četiri strategije:\nKupovina kupovne (call) opcije\nProdaja kupovne (call) opcije\nKupovina prodajne (put) opcije\nProdaja prodajne (put) opcije\nCall opcija daje pravo kupcu da kupi aktivu iz opcije, ali ne i obavezu. Ovo pravo se ostvaruje putem plaćanja premije koja pripada kupcu. Za prodavca ovo predstavlja dobitak, odnosno on se uzimajući premiju obavezuje da će kupcu call opcije prodati predmet iz opcije po stajk ceni bez obzira na trenutno stanje na tržištu. Motiv kupca call opcije jeste pretpostavka da će tržišna cena predmeta opcije rasti u narednom periodu. Ukoliko dođe do očekivanog rasta cena kupac call opcije ima pravo da kupi po stajk ceni koja je ugovorena, što će i učiniti u ovom slučaju.\nKupac call opcije kupuje pravo da kupi predmet opcije po stajk ceni i za to plaća određenu cenu koju nazivamo premija. Prodavac se obavezuje da će kupcu prodati predmet iz opcije po stajk ceni ukoliko kupac opcije to zatraži i za to dobija premiju. Premija za kupca call opcije predstavlja trošak.\nPostoje tri mogućnosti kretanja cena aktive iz opcije u odnosu na stajk cenu:\nTržišna cena je niža od stajk cene – u ovom slučaju kupac call opcije neće iskoristiti pravo kupovine aktive jer na tržištu može kupiti po nižoj ceni posmatranu aktivu i u ovom slučaju ostvari svoj maksimalni gubitak i to u visini plaćene premije\nTržišna cena je jednaka stajk ceni – u ovom slučaju kupac call opcije ukoliko iskoristi svoje pravo i kupi aktivu iz opcije ostvaruje gubitak u visini premije, ukoliko ne iskoristi pravo kupovine aktive i opcije takođe snosi gubitak u visini premije.\nTržišna cena je viša od od strajk cene – u ovom slučaju kupac može ostvariti gubitak koji je niži od premije, nulti rezultat ili dobitak.\nProdaja Call opcije\nKao što je već rečeno call opcija daje pravo kupcu da je izvrši ili ne. S druge strane, prodavac ima obavezu da aktivu proda ukoliko kupac odluči na izvršenje opcije. U ovom slučaju prodavac preuzima veći rizik od kupca call opcije jer usled rasta tržišne cene kupac se odlučuje za izvršenje opcije a prodavac može ostvariti „neograničen“ gubitak. Prodavac call opcije očekuje da će tržišna cena aktive iz opcije ići silaznom putanjom, te kupac call opcije neće tražiti njeno izvršenje i prodavac će ostvariti dobitak u iznosu premije a aktiva će ostati u njegovom vlasništvu.\nProdavac call opcije ima obavezu da na zahtev kupca proda aktivu po strajk ceni. On za ovu obavezu dobija premiju. Premija predstavlja za prodavca call opcije maksimalni dobitak koji može ostvariti.\nPostoje dve mogućnosti kretanja cena aktive iz opcije u odnosu na stajk cenu:\nTržišna cena je viša od od strajk cene – opcija će se izvršiti po stajk ceni, u ovom slučaju prodavac opcije zadržava premiju, ali može ostvariti ogroman gubitak ukoliko dođe do enormnog rasta cene aktive iz opcije. U tom slučaju prodavac call opcije gubi mogućnost da zaradi prodajom aktive po tržišnoj ceni već je prodaje po strajk ceni dok kupcu call opcije prepušta mogućnost prodaje aktive po višoj ceni od cene po kojoj je kupljena (stajk cene).\nTržišna cena je niža od stajk – prodavac ostvaruje svoj maksimalni profit u visini premije, jer kupac nema interes da kupuje aktivu po strajk ceni jer je može kupiti jeftinije na tržištu\nKupovina put opcije\nKupac može kupiti i put opciju, odnosno kupiti pravo da proda aktivu po strajk ceni. Motiv kupca put opcije jeste očekivanje da će cena aktive iz opcije padati. U tom slučaju kupac put opcije će iskoristi svoje pravo i prodati aktivu po strajk ceni koja je viša od tržišne. I kod kupovine put opcije kupac plaća određenu premiju koja zapravo predstavlja cenu opcije.\nOpcija se aktivira na zahtev kupca. Ukoliko dođe do pada na tržištu i strajk cena bude viša od tržišne kupac će aktivirati opciju i prodati aktivu.\nKupac put opcije može se naći u tri osnovne situacije u zavisnosti od kretanja na tržištu:\nTržišna cena viša od strajk cene – u ovom slučaju kupac neće aktivirati put opciju jer na tržištu može prodati aktivu po višim cenama nego što je strajk cena, njegov gubitak je ograničen na plaćenu premiju\nTržišna cena je jednaka strajk ceni – kupac može aktivirati opciju i iskoristiti pravo da proda aktivu, a ukoliko je aktivira ostvariće gubitak u visini premije\nTržišna cena je niža od strajk cene – ovde kupac može aktivirati opciju i ostvariti ograničen gubitak, nulti ishod ili ograničeni dobitak. Gubitak je uslovljen plaćenom premijom jer premija za kupca predstavlja trošak. Za razliku od call opcije ovde je dobitak ograničen jer tržišna cena ne može biti manja od nule.\nProdajom put opcije prodavac se obavezuje da će na zahtev kupca put opcije prodati aktivu iz opcije po strajk ceni. Prodavac za preuzetu obavezu dobija naknadu u vidu premije. Motiv prodavca put opcije nalazi se u očekivanju rasta tržišne cene.\nProdavac put opcije u suštini može se nađi u dve situacije u zavisnosti od kretanja tržišne cene:\nTržišna cena viša od strajk cene - kupac neće iskoristiti pravo da proda aktivu, I u tom slučaju prodavac ostvaruje svoj maksimalni dobitak koji je jednak iznosu premije\nTržišna cena je niža od strajke cene – u ovom slučaju kupac se može odlučiti za prodaju aktive i prodavac opcije je u obavezi da proda aktivu po ceni koja je viša od tržišne i ostvaruje gubitak u visini tržišne cene umanjene za premiju, odnosno ograničen je padom cene aktive.\nStvarna vrednost opcije\nStvarna vrednost opcije predstavlja u suštini finansijski rezultat koji bi imalac opcije ostvario njenom momentalnom realizacijom. I kod call i kod put opcija upoređujemo stajk i tržišnu cenu.\nOpcija može biti:\nUkoliko je tržišna cena viša od stajk kod call opcije cene kažemo da je opcija u novcu, odnosno kupac će realizacijom opcije zaraditi. On u ovom slučaju ima interes da kupi aktivu po strajk ceni, a zatim da tu aktivu proda po tržišnoj ceni. S druge strane ako je strajk cena viša od tržišne kupac opcije neće zahtevati izvršenje opcije jer ima realnu mogućnost da istu aktivu kupi na trržištu po nižoj ceni. U ovom slučaju kažemo da je opcija out of the money.\nKod put opcija situacija je obrnuta. Ukoliko je tržišna cena niža od strajk cene kažemo da je opcija in the money. Kupac put opcije se odlučuje da proda aktivu po strajk ceni koja je viša od tržišne i na taj način zaradi u razlici na ceni. S druge strane kada je strajk cena niža od tržišne kažemo da je opcija Out of the money i u tom slučaju kupac put opcije nema interes da proda svoju aktivu po strajk ceni jer prodajom predmetne aktive na tržištu ostvaruje veći profit. I u tom slučaju opcija neće biti realizovana.


Trećina Srba sa Kosova indirektno zavisi od Trepče - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Trećina Srba sa Kosova indirektno zavisi od Trepče\nIako je kosovska vlada najavila da će do kraja februara objediniti severni i južni deo rudnog kombinata, juče do kraja dana nije objavljeno da li je to učinjeno\nDo kraja jučerašnjeg dana nije bila objavljena informacija da je kombinat Trepča preregistrovan prema kosovskim zakonima, iako je promenu statusa i objedinjavanje severnog i južnog dela preduzeća najavio ministar za ekonomski razvoj u Vladi Kosova Valdrin Luka i oročio taj potez do kraja februara.\n2Piše: M. N. Stevanović 01. marta 2019. 14.00 Izmenjeno: 14.01\nTo, međutim, ne znači da je albanska strana odustala od preuzimanja kompletnog preduzeća u kome bi, prema zakonu o Trepči donetom 2016, Vlada Kosova imala vlasništvo 80 odsto kapitala, a radnicima bi bilo podeljeno 20 procenata. Stručnjaci veruju da će to biti sprovedeno ovih dana s obzirom na to da je Komisiji za privredni razvoj Kosova predat nacrt Statuta neophodan da bi se izvršio upis u registar.\nGeneralni direktor Trepče – sever, Jovan Dimkić rekao je za Danas da u tom delu kompanije, gde radi oko 2.400 radnika uglavnom srpske nacionalnosti, neće biti primenjivani kosovski zakoni, ali ni on nije imao informacije da li je upis izvršen, „jer nas oni ne obaveštavaju ni o drugim bitnim stvarima“.\n– Situacija je u ovom trenutku neizvesna, naši potezi zavisiće od toga šta preduzima Priština. Mi pratimo šta se dešava, pokušavamo da predvidimo šta bi oni mogli da urade i da imamo spreman odgovor na to, ali treba imati u vidu i da mi nemamo mnogo mehanizama za sve moguće scenarije – rekao je Dimkić.\nOn je ranije izjavio da u srpskom delu kombinata neće primenjivati kosovski Zakon o Trepči, ali da izjava ministra Luke izaziva zabrinutosti kod menadžmenta, građana severa KiM i srpskih državnih organa. Podsetimo da zbog političke klime radnici sa severa pokrajine strepe za budućnost u toj firmi, a prema rečima Dimkića, indirektno od rada Trepče zavisi gotovo trećina populacije iz tog dela Kosmeta.\nUz to, nikada nije utvrđeno koliki je udeo srpske strane, od javnih preduzeća do Fonda za razvoj koji je i posle 2000. nastavio da finansira proizvodnju u rudnicima. Direktor Dimkić tvrdi da severni deo kombinata ostvaruje prihode, ispunjava sve finansijske obaveze i prema radnicima, našim dobavljačima, pružaocima usluga.\nNajviši zvaničnici ocenili su najavu prištinskih vlasti kao otimanje kombinata i imovine Srbije, a predsednik Aleksandar Vučić, smatra da bi to proizvelo blokadu računa tog preduzeća, zbog čega će radnici ostati bez posla, pa će umesto otvaranja puta za razvoj, kako to tvrde u Prištini, sever Kosova ostati „bez vazduha za disanje u ekonomskom smislu te reči“.\nAlbanski analitičari i zvaničnici, međutim, tvrde da se ništa dramatično neće dogoditi preuzimanjem.\n– Preduzeće će biti registrovano kao akcionarsko društvo, umesto Kosovske agencije za privatizaciju, i severnim i južnim delom će upravljati Upravni odbor sastavljen od predstavnika srpske i albanske strane. Neće biti otpuštanja, radnici će nastaviti da rade, ali je sigurno da proces oporavka neće biti brz. Treba imati u vidu da je realnost Trepče drugačija od onoga što se priča, tu je potrebno mnogo investicija, reč je o milionima evra i može se računati samo na neke strane kompanije. Međutim, u ovom trenutku Trepča je više političko pitanje, a rešenjima koja su realna nije zadovoljan ni južni ni severni deo. Mislim da promene treba da se dese pre svega u našim glavama, i da će onda i ekonomija lakše da se razvija – rekao je izvor Danasa iz jedne od kosovskih institucija.\nRezolucijom Saveta bezbednosti 1244, pravo upravljanja kombinatom Trepča 2000. godine preuzeo je Unmik, što je čak i registrovano kao Trepča Under Unmik Adminsitration, a evidentirane su bile i dve celine – severni, srpski deo sa rudnicima i topionicom i južni albanski sa postrojenjima za proizvodnju veštačkih đubriva, preradu cinka i centralnim rudnicima u Starom trgu.\nMeđutim, kada je 2008. Kosovo proglasilo nezavisnost, EU je prestala da finansira Unmikovu administraciju, pa je upravljanje Trepčom 2009. preneto na Kosovsku agenciju za privatizaciju. Tada je izvršena prva preregistracija i sedište je prebačeno na adresu u južnom delu i izvršen je upis u kosovski registar preduzeća. Usvajanjem zakona o Trepči, 2016. precizirano je da Vlada Kosova ima udeo od 80 odsto u kapitalu oba dela preduzeća i predviđao je transformaciju u akcionarsko društvo.\nO kakvoj zavisnosti od Trepce je ovde rec? Trepca skoro da ne vadi rudu, makar na nasoj strani. Tih 2400 radnika primaju platu iz budzeta Srbije jer Trepca nema nikakvu zaradu.\n01. marta 2019. u 16.17\nPrimaju plate svakih 6 -7 meseci iz budzeta Srbije,sa kojom bi mogli da kupe samo konopac -da nije drugih primanja iz mrskog im Kosova.


Dodik se uplašio od upozorenja Erdogana traži pomoć - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Vijesti Dodik se uplašio od upozorenja Erdogana traži pomoć\nDodik se uplašio od upozorenja Erdogana traži pomoć\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik uputio je pismo premijeru Srbije Aleksandru Vučiću u kojem je izrazio očekivanje da će on, kao premijer, i Srbija, kao garant Dejtonskog mirovnog sporazuma, preduzeti sve neophodne mere zaštitite sporazuma i Srpske sa svim pravima koja crpi iz tog međunarodnog akta, ali i srpskog naroda, koji je od turskog premijera Redžepa Erdogana označen neprijateljskim – i to u svojoj zemlji.\n“Uvereni smo da ste upoznati o najnovijim, neskrivenim i brutalnim napadima najviših funkcionera Turske na mir i stabilnost BiH, u kojoj je Srpska jedan od dva državotvorna entiteta, a srpski narod jedan od tri konstititutivna naroda. Poslednje pretnje koje je iz Turske uputio premijer Erdogan svima u BiH koji nisu Bošnjaci samo su jedan u nizu incidenata koje Turska godinama proizvodi u BiH”, podsetio je Dodik.\nOn je ocenio da je poslednji incident posebno opasan i zabrinjavajući, jer je ovoga puta turski premijer sa sanjarenja o obnovi otomanske imperije prešao na otvorene pretnje vojnom intervencijom u teritorijalnim vodama BiH, mimo saglasnosti zajedničkih institucija u kojima glas ima i Republika Srpska.\n“Izražavamo opravdanu bojazan da će ova eskalacija pretnji, koja dolazi od najviših turskih funkcionera, proći bez reakcije ostalih evropskih država, koje su i do sada pokazivale nerazumljivu toleranciju prema napadima na mir i stabilnost u BiH koji su stizali iz Turske”, naveo je Dodik.\nOn je podsetio da je Turska članica Saveta za provođenje mira /PIK/ i da se godinama i u okviru tog tela ponaša kao advokat samo jednog naroda u BiH, te otvoreno zastupa bošnjačke interese.\n“Iako su i Srbija i Hrvatska garanti Dejtonskog mirovnog sporazuma, nisu članice PIK-a, pa je i na taj način ostavljen manevarski prostor državama koje žele da razgrade sporazum, radi čije primene su se i samoosnovali”, istakao je Dodik.\nPredsednik Srpske je podsetio da Turska već duže vreme ne pomaže primeni sporazuma na kojem počiva BiH i potpuno se otvoreno miješa u unutrašnja pitanja BiH.\nPrethodni tekstCrna Gora obilježava dan državnosti\nSledeći tekstSkup podrške narodu Palestine u Beogradu u organizaciji palestinske dijaspore


Duhovni Feng Shui - Feng Shui tajne\nProces duhovnog Feng Shui-ja otvara pristup komunikaciji sa kosmičkim silama. Duhovnost je stanje svesti u kojem čovek razvija moć sopstvenog duha. Duhovnost znači da čovek svoju pažnju okreće prema onome što se nalazi oko njega. Zato je, pored prostornog i vremenskog elementa Feng Shui uređenja, neizbežan i duhovni Feng Shui. Efekat rada bez duhovnog Feng Shui sistema nije kompletan. Pravi stručnjaci su oni koji su ovladali umetnošću upravljanja energijom na duhovnom nivou.\nDuhovni centar doma predstavlja dnevna soba. Dnevni boravak je mesto gde provodite vreme sa ukućanima, ali i mesto gde dočekujete goste. Ako živite u garsonjeri ili jednosobnom stanu, sami treba da napravite deo prostora koji će predstavljati duhovni centar Vašeg doma.\nPosebno mesto za duhovni rast u domu treba da odredite u mirnom delu Vaše nekretnine i da u okviru istog napravite mini-oltar. Duhovni mini-oltar će biti centralno mesto Vaše meditacije, unutrašnjeg mira, lične obnove i molitve. Mesto gde se Vaš duh obnavlja i komunicira sa višim silama.\nNa unutrašnjem skladu duše, redovno se radi. Duhovnosti se čovek obično okreće nakon nekih životnih tegoba. Nemojte i Vi tako da činite. Naučite da radite i da se često obraćate kosmičkim silama. Umirite um. Upalite sveću, stvorite magičnu svetlost u domu. Očitajte molitvu. Meditirajte. Otvorite se za prijem dobrih stvari, nebeskih signala i kosmičkih smernica. Duboko udahnite. Osetite život. Osetite dom kome pripadate.\nprevious post: Kosmicki Feng Shui\nnext post: Hriscanski dom


Marko Živić na respiratoru: Tri nedelje se lekari bore za njegov život! | Toxic TV\nPočetna » VIP » Marko Živić na respiratoru: Tri nedelje se lekari bore za njegov život!\nGlumac Marko Živić, od ponedeljka je na respiratoru, prenose domaći mediji. Lekari kliničko-bolničkog centra „Dr Dragiša Mišović“ bore se za njegov život koji je ugrožen usled posledica koronavirusa.\n– Marku je saturacija počela da pada i svi parametri su mu bili veoma loši, posebno krvna slika. Ima obostranu upalu pluća, a dodatnu komplikaciju mu je napravila bakterija digestivnog trakta. S obzirom na to da je on pre nekoliko godina operisao rak jednjaka i želuca, bakterija je pogoršala njegovo kompletno zdravstveno stanje. Nadamo se da će uspeti da pobedi koronu, ali doktori su nam otvoreno rekli da je u veoma lošem stanju. Mi se svi uzdamo u to da je Marko veliki borac i da mnogo voli život – rekao za „Informer“ jedan od Markovih prijatelja.\nPrethodni članakDarko Lazić se oglasio nakon navodne tuče sa devojkom: „Laž, smeta im naša sreća!“\nSledeći članakAna Nikolić objavila potresnu fotografiju: „Sve što jesam i ono što nisam je Marinin dar!“


EU | Rosa Luxemburg Stiftung Southeast Europe\nKLIMATSKE PROMJENE I ENERGETSKA TRANZICIJA BALKANA\nDok se političke elite niti ne trude koristiti eufemizme za svoje prakse, uglavnom korumpirane zapadnoeuropskim kapitalom, grasroots pokreti i lijevi politički stavovi na parlamentarnim razinama izrazito su rijetki (u ne-EU zemljama), ili gotovo uopće i ne postoje (u zemljama EU).\nTagovi: Alternative, Ekologija, EU, Mediji, Politika\nDefending water as life's most important resource is becoming an increasingly important topic across Europe and the world.\nTagovi: Alternative, Ekologija, EU, Politika, Socijalizam\nPoglavlja 23 i 24: Inkluzija\nOgraničenja, kontradikcije, mogućnosti\nInstitucionalni okvir inkluzije romske zajednice u Srbiji oslanja se na Akcioni plan za sprovođenje poglavlja 23 i 24 pristupnih pregovora sa Evropskom Unijom. Prema dosadašnjem toku pregovora možemo zaključiti da je vlastima na prvom mestu bila reforma pravosuđa u slučaju poglavlja 23, te kontrola pograničnog sistema i readmisija u slučaju poglavlja 24....\nPoslednjih decenija XX veka je većina zemalja olabavila restrikcije na strane direktne investicije (SDI), a mnoge zemljes u agresivno započele s politikom poreskih olakšica i subvencija u cilju privlačenja stranog kapitala.\nTagovi: Alternative, Economy, EU, Politika, Rad, Radnička prava


OBAVIJEST O PODJELI RADNIH MATERIJALA ZA UČENIKE OD 1. DO 8. RAZREDA SA PODRUČJA OPĆINE ŠODOLOVCI – Općina Šodolovci\nOpćina Šodolovci i ove je godine financirala i izvršila nabavu radnih bilježnica, likovnih mapa i pribora za tehničku kulturu svim učenicima od prvog do osmog razreda osnovne škole sa područja Općine Šodolovci.\nMole se roditelji da počevši od dana 03.09.2021. godine u prostorijama Jedinstvenog upravnog odjela Općine Šodolovci izvrše preuzimanje radnih materijala za svoju djecu kako bi svi učenici osnovnih škola s područja Općine Šodolovci spremni dočekali početak nove školske godine.\nOpćinski načelnik ispred Općine Šodolovci svim osnovcima sa područja općine želi uspješnu školsku 2021/2022 godinu.


Predsjednik Opštine Kotor Vladimir Jokić: U ovoj godini realizacija projekata vrijednih 18,5 miliona eura - Intervju.me\nU Opštini Kotor u ovoj godini planirana su ulaganja u visini od 18,5 miliona eura od čega je 6,5 miliona predviđeno iz budzeta Opštine dok su ostala sredstva obezbijeđena kandidovanjem projekata kroz budzet države, kazao je prvi čovjek grada Vladimir Jokić.\n„Po meni najkrupnija stvar koju smo uspjeli da realizujemo u protekloj godini, jeste da stabilizujemo finansije u Opštini Kotor. Podsjetiću da je 30. oktobra 2020. godine kada sam preuzeo funkciju predsjednika na računu opštine bilo oko 300.000 eura operativnog novca i gotovo tri miliona obaveza koje su nas očekivale“, navodi Jokić.\nJokić podsjeća da su u prethodnoj godini zajedničkim naporima sa Upravom za javne radove uspjeli da završe radove na bazenu u Škaljarima i obezbijede trenažni proces za vaterpoliste Kotora te na taj način riješili višegodišnje pitanje nedostatka bazena u gradu.\n„Uspjeli smo da održimo sve kulturne manifestacije tokom ljeta. Takođe smo finansirali sport i sportske klubove, NVO sektor , dakle sve ono što je neophodno za društveni život grada“, naveo je Jokić.\nNajvažniji projekat izgradnja žičare Kotor–Lovćen\nIpak možda najvažniji projekat čija realizacija bi trebala da krene ove godine je izgradnja žičare Kotor – Lovćen. “Plan je da već u aprilu imamo polaganje kamena temeljca i početak realizacije ovog projekta. Od momenta započinjanja radova rok za njihov završetak je godinu dana. Imamo ozbiljnog investitora i ja sam uvjeren da ćemo u maju 2023. pustiti žičaru u rad”. Komentarišući aktuelna dešavanja kada je riječ o funkcionisanju vlasti u lokalnoj upravi, Jokić je istakao da što se tiče izvršne vlasti u Opštini Kotor tu nema nikakve krize, naprotiv radi se u “petoj brzini”. “Što se tiče SO Kotor, da, tu imamo problem u dijelu u kojem dva odbornika ne žele da učestvuju u radu skupštine dok se po njima ne riješe neka predhodna pitanja. Mislim da to nije metod i da to nije način. Uvjeren sam da postoje načini prevazilaženja problema”\n„Predhodna godina je bila godina stabilizacije. Na današnji dan na računu opštine je preko 2 miliona eura. Planiramo budzet koji smo poslali skupštini na usvajanje na 19,3 miliona eura od kojih je 6,5 miliona samo kapitalni budzet“, pojašnjava gradonačelnik.\nJokić je izrazio zahvalnost Vladi Crne Gore i parlamentarnoj većini koja je usvojila budzet države Crne Gore, dodajući da su kao lokalna uprava u dogovoru sa Vladom pravili paralelno kapitalni opštinski budzet i kandidovali projekte za kapitalni budzet Crne Gore.\n„Sada možemo da kažemo da smo u 2022 godinu ušli potpuno spremni za realizaciju najvećih infrastrukturnih projekata. Od strane države je planirano ulaganje od nekih 12 miliona eura, što znači da će uz još 6,5 miliona planiranih kroz budzet Opštine, u Kotor, u ovoj godini biti uloženo 18,5 miliona. Očekujemo da će ova godina biti godina kapitalnih investicija i da će Kotor postati gradilište kada je u pitanju infrastruktura i projekti koji su od velikog značaja za opštinu“, ističe Jokić.\nVanrednih lokalnih izbora neće biti\nUvjeren je da će svi iznaći snage i nastaviti rad u interesu grada te da vanrednih lokalnih izbora neće biti. “Mislim da građani Kotora nisu zaslužili, da nakon što su 30. avgusta 2020. u onako masovnom broju izašli na birališta uprkos pandemiji i izrazili svoju želju i volju načina na koji treba da se vodi ovaj grad u naredne 4 godine, ni na koji način da taj mandat bude skraćen. Što se tiče mene i tima koji vodim apsolutno to ne postoji kao opcija. Mi ćemo sve uraditi za dobrobit ovog grada i da se sačuva izborna volja građana. Ono na šta nećemo pristati jeste da se kockamo sa interesima grada ali ja vjerujem da je pitanje izbora ili skraćenja mandata veoma daleko od nas”, uvjeren je Jokić.\nNavodi da je planirano da se u Grblju počne sa izgradnjom vodovodne mreže, te da će se jedan njen dio prema Bigovi raditi i u saradnji sa investitorom Bigova Bay. Takođe je planirana i rekonstrukcija puta kroz Gornji Grbalj a započeće se i sa procedurom za izgradnju dječijeg vrtića.\n„Planirano je započinjanje procedure izgradnje Dnevnog centra za djecu sa smetnjama u razvoju u Kotoru, višemilionsko ulaganje u bedeme, započinjanje procedure izgradnje fiskulturne sale u OŠ Ivo Vizin na Prčanju, izgradnja saobraćajnice Ivo Brkanović u Škaljarima, izgradnja saobraćajnice oko školskog centra u Dobroti. Planiramo da Dom kulture u Risnu stavimo na javni poziv kako bi ga dali u dugogodišnju koncesiju“, nabraja neke od investicija Jokić.\n„Pored ovoga postoje i projekti gdje opština nije direktni investitor, ali svakako pružamo podršku. Riječ je o izgradnji novih hotelskih kapaciteta. Očekujemo ubrzo početak izgradnje hotela na Urcu kao i početak radova na hotelu Teuta u Risnu. U toku su radovi na poziciji Markovog rta na proširenju hotelskih kapaciteta. To će dovesti do toga da u narednim godinama imamo značajne hotelske kapacitete i da možemo na pravi način da razvijamo naš turizam“, kaže gradonačelnik.\n“Očekujem da ćemo u januaru imati skupštinska zasijedanja na kojima će biti predlozi i budzeta i plana rada Direkcije za uređenje i izgradnju Kotora kao i svi drugi bitni dokumenti”.\nKotor Vladimir Jokić Kotor


17.06.2018. 18:13 > 07:57\nStanović je danas popodne priveden je u Više državno tužilaštvo, nakon što je uhapšen tokom noći u Tirani. Piperović je kazao da se Stanović na saslušanju branio ćutanjem. On je uhapšen na osnovu saznanja crnogorske policije koja ga je pre nekoliko dana locirala u glavnom gradu Albanije.\n- Predmet je kod tužioca, ima i petnaest dana, MUP je podneo krivičnu prijavu nadležnom tužiocu i tu prestaje svaka njegova ingerentnost. Evo, da vidimo šta mu se stavlja na teret, pogledaćemo šta će sve dalje da bude, sačekajte da odemo kod tužioca - kazao je ranije danas Piperović, pišu "Vijesti".\nSa Stanovićem je u automobilu kosovskih registarskih oznaka bio njegov otac Zoran. Navodno, suspendovani šef ispostave Granične policije Aerodroma Tivat planirao je da omogući svom sinu bekstvo iz Albanije, ali on nije uhapšen.\n- Očigledno nije uhapšen jer me on zvao pre dva sata. Rekao mi je da nije u policiji, da je negde na ulici - rekao je ranije danas Piperović.\nAnastasija Lašmanovai Arsenije Stanović\nStariji Stanović nije uhapšen jer po crnogorskom Zakoniku o Krivičnom postupku krvni srodnik, odnosno roditelj, u ovim situacijama, kada pokušava da pomogne detetu nakon počinjenog krivičnog dela, nije krivično odgovoran.\n"Osumnjičenog A. S. su službenici albanske policije lišili slobode rano jutros u Tirani, nakon što su službenici crnogorske policije kolegama iz Albanije dali operativne informacije o saznanjima vezanim za lokaciju na kojoj se A. S. skrivao u toj državi. A. S. je predat službenicima Uprave policije MUP-a Crne Gore. On će biti zadržan u policijskim prostorijama do privoda u zakonskom roku nadležnom državnom tužiocu u Višem državnom tužilaštvu u Podgorici", saopšteno je iz Uprave policije Crne Gore.\nZa bivšim vaterpolistom policija je tragala od 13. maja, kada je beživotno tijelo Lašmanove pronađeno u stanu u kotorskom naselju Dobrota. Tada je policija došla do operativnih saznanja da je ubio svoju bivšu devojku. Lašmanova je bila izvršna direktorka milionski vrednih kompanija.


Roditeljima dece sa autizmom potrebna je podrška | Mondo Portal\n2. decembar, 17:11\nRoditeljima dece sa autizmom potrebna je podrška 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.04.2017. / 13:34 13:47\nIzvor Tanjug 07.04.2017. / 13:34 13:47\nSrbiji nedostaje strategija za pomoć osobama sa autizmom, kojih samo u Beogradu ima 250.\nZavisno od zemlje do zemlje, između 58 i 100 rođenih, jedno dete se rađa sa autizmom, te brojke su poražavajuće i to već polako prerasta u epidemiju, izjavio je danas predsednik Beogradskog udruženja za pomoć osobama sa autizmom Mirko Gojić.\n"Sve zemlje u okruženju su napravile već strategije kako se baviti tim problemom. Mi smo još uvek na nekim počecima i bojim se da mnogo kasnimo", rekao je Gojić za Tanjug, nakon otvaranja izložbe slika i radova osoba sa autizmom, povodom 2. aprila, Svetskog dana te bolesti.\nSrbija još nema nacionalni registar, naglašava Gojić i dodaje da je on potreban, kako bi se uradila strategija kako i na koji način pristupiti, dijagnostifikovati, kako savetovati roditelje, kako usmeravati osobe sa autizmom, kroz obrazovanje, do krajnjeg cilja - njihovog zapošljavanja.\nGojić ističe da najviše što roditelji dece sa autizmom traže jesu servisi podrške, da "malo mogu da predahnu, akumuliraju snagu", jer, kako napominje, osobe sa autizmom traže negu 24 sata, sa njima stalno neko mora biti i da njihovo odrastanje ne prati njihovo osamostaljenje.\n"Biološki starimo, ja sam roditelj, bojim se, bez obzira na sav naš trud, rad, nastojanja i kompletno koliko sebe dajemo, očito da nam nije usluge dnevnog boravka i još povremenih nekih servisa podrške, koje projektno radimo kao roditeljska udruženja, jako bismo teško živeli, socijale i raspalih brakova bilo bi sve više, ljudi prosto nemaju rešenje, ne mogu da predahnu nijednog momenta", rekao je Gojić.\nKaže da već "imamo već izgubljene generacije najstarijih", da nema rešenja za njih, da "nikako da krene stanovanje uz podršku", te da roditelji zovu, pitaju šta će biti sa njihovom decom, kada njih više ne bude...\nProblema u tom spektru, naglašava Gojić, stvarno ima mnogo, a ističe nedostatak nacionalnog registra, za kojim "institucije sistema još uvek na neki način tragaju".\nU Beogradu živi oko 250 odraslih osoba sa autizmom, 80 odsto njih žive sa ostarelim i uglavnom bolesnim roditeljima. Oko 100 njih pohađaju dnevne boravke, a popodne se vraćaju u svoje porodice, dok 46 njih živi u Stacionaru za odrasle osobe sa autizmom na Bežanijskoj kosi, gde spavaju po sedmoro u sobi, bez ikakve radno okupacione terapije.\nAutizam je složeni razvojni poremećaj koji se obično javlja tokom prve tri godine života i posledica je oštećenja mozga i ispoljava se kroz probleme u čulnom opažanju, govoru, mišljenju i razumevanju socijalnih situacija, zbog čega se ponašanje i odnos sa spoljašnjim svetom razvija drugačije.\nautizam srbija roditelji roditeljstvo deca