Ovoliko košta dečiji rođendan u beogradskim igraonicama, a od sume će vam se zavrteti u glavi | Telegraf - Najnovije vesti\n17. jun 2019 | 12:32\nČini se da se danas slavlje dečijeg rođendana u igraonici podrazumeva.\nIpak, da li ste ikada stavili sve troškove dečijeg rođendana na papir i videli koja je to suma novca?\nKao majka dvogodišnjeg deteta odlučila sam se za slavlje rođendana kod kuće, jer nam je igraonica bila veliki izdatak. Istražili smo cene i došli na neverovatnu sumu koju treba da izdvojimo kako bismo sa našim najmilijima proslavili rođendan koji traje u proseku dva i po sata.\nIma li smisla prvi rođendan slaviti u igraonici? Foto: Pixabay\nTermini u igraonicama razlikuju se po ceni, ali ne nešto preterano. Jeftinija varijanta je ako rođendan slavite u jutarnjim časovima od onih u popodnevnim. Takođe postoje i igraonice gde termin slavlja morate da rezervišete mesecima unapred, baš kao i venčanje.\nU proseku zakup igraonice - što podrazumeva, prostora i animatora, košta između 160 i 300 evra, opet u zavisnosti od igraonice i usluga koje nude.\nNeke igraonice morate rezervisati mesecima unapred; Foto: Shutterstock\nNaredne stavka je piće. Cene pića u igraonicama kreću se uglavnom kao i cene u beogradskim kafićima, a količina koja se popije zavisi od broja gostiju. Deca uglavnom piju voćne sokove ili male flaširane vode. Možete slobodno da računate da će svaka odrasla osoba popiti piće u vrednosti od 500 dinara, pa puta broj odraslih gostiju koji su pozvani.\nHrana varira u ceni. Možete poručiti ketering koji takođe varira u ceni, ali ako imate oko 50 zvanica i želite nešto kvalitetniju hranu, očekujte da ćete samo na to dati između 200 i 250 evra.\nPostoji i ona jeftinija varijanta, a to je da sami spremite hranu i kupite roštilj. Kilogram roštilja košta oko 1.000 dinara, a ako sami spremite neku salatu i umesite ili kupite kiflice, proju i pitice, sve može da ispadne dosta povoljnije, ali iziskuje više truda i rada.\nUkoliko poručujete i tortu, a ne pravite je sami, što je mnogo jeftinije, cena kilograma se kreće od 1.000 do 2.000 dinara, opet u zavisnosti od toga kakvu tortu želite, koliko ukrasa, fondana, itd.\nSve zavisi od toga koliko glamuroznu proslavu želite, koja igraonica je u pitanju i koliko vam gostiju dolazi, ali u proseku, teško je proslaviti rođendan bez 450-500 evra ukupno!\nČesto sam čula komentare roditelja tipa:\n- Sada smo dali 500 evra za dva i po sata slavlja i nikada više! Pre ćemo otići na neko putovanje za taj novac!\nSlavlje u prirodi; Foto: Shutterstock\nProsto, mnogim ljudima je danas besmisleno i nemoguće da daju toliko novca za jedan dan slavlja, naročito za manju decu, koja još uvek nemaju svoje drugare i neće se ni sećati ovog dana.\nNovac koji treba da izdvojimo za slavlje često prevazilazi mesečnu platu jednog roditelja, pa se zato danas neki odlučuju za slavlje u prirodi, na Košutnjaku, Avali ili u Zvezdarskoj šumi.\nZa ovakvo slavlje potrebno je da vas posluži vreme, a na vama je da obezbedite hranu i piće u kakvoj god režiji želite. Na ovaj način proslavićete rođendan pod vedrim nebom, za najmanje pare.\nSlavlje dvorištu kuće; Foto: Shutterstock\nPostoji uvek varijatnta slavlja rođendana kod kuće, koja u poređenju sa slavljem u prirodi iziskuje spremanje kuće pre i posle, pranje svih zaprljanih sudova i neprikidno posluživanje gostiju, ali niste ograničeni vremenom pa slavlje može da traje koliko vi to želite.\nJoš jedna odlična ideja za proslavu rođendana može da bude iznajmljivanje vikendice nadomak Beograda gde ceo dan možete da gostite rodbinu i prijatelje, ali i ta varijanta zahteva određenu sumu novca koja pretpostavljamo može da bude manja od slavlja u igraonici.\nPreporuka svih lekara jeste da deca treba što više vremena da provode u prirodi, pa zašto joj se ne bismo ponovo vratili?\nGde ste vi slavili rođendan svom detetu i koliko ste novca izdvojili, pišite nam u komentarima...\nRoditelji, vodite računa: Dečje igraonice u Srbiji uglavnom nemaju osiguranje\nZabavnik | 196 shares\nTagovi: Cene, Dečiji rođendan, Igraonica, Rodjendan, Slavlje, slavlje u prirodi\nMila 22.06.2019 23:12\nOpet ova tema😱\nime 17.06.2019 15:44\nIskreno ja placam i srecan sam, ne mora gomila dece da dodje kuci, naprave haos, posle sve to treba srediti, oprati sudove itd, ne mislim ni da je moja zena duzna da sprema, neka i ona uziva na detetov rodjendan, dodjemo tamo, saceka nas sve, sa gostima se lepo ispricamo i ne moramo da ih sluzimo, posle se samo spakujemo i kuci na otvaranje poklona.\nLjubica 17.06.2019 15:42\nSad je prestiz ko ce bolje i skuplje,svi hoce od sebe da naprave neku elitu kao.Mukice skupljaju goste s konca i konopca,a posle kukaju.Zele svi da im neko napravi i podigne atmosferu,da se posle o tome prica da je bilo kao na filmu!Mojoj deci sam slavila u februaru ,u kuci.Dolazili su im skolski drugovi a malo kasnije ubece i najbliza rodbina,jedny torta i kiflice,za drugare sendvici kojima du bili odusevljeni.Bez mnogo buke i galame,bez fokazivanj ikome Sad imaju 43 i 42 god,a drgari se uvek secaju zajednickih rodjendana!


Čokolada kao funkcionalna hrana - PLIVAmed.net\nOsim neodoljivih senzorskih karakteristika, popularnosti ovih proizvoda doprinose i rezultati mnogobrojnih znanstvenih istraživanja prema kojima čokolada predstavlja i nutritivno vrlo vrijedan proizvod u kojem je identificirano preko 800 različitih sastojaka.\nUz ugljikohidrate, proteine i masti, čokolada je i važan izvor biološki aktivnih sastojaka, posebice polifenola i metilksantina te aminokiselina, biogenih amina i vitamina.\nPolifenoli su najznačajniji prirodni antioksidansi uz koje se vezuju brojni pozitivni učinci na ljudsko zdravlje pa se povećanjem udjela suhe tvari kakaovih dijelova povećava udjel polifenola, a ujedno i antioksidacijski kapacitet čokolade.\nOsim kafeina, koji se u čokoladi nalazi u malom udjelu (60 mg u 40 g čokolade sa 72% s. tv.), teobromin je najzastupljeniji metilksantin u čokoladi (400 mg u 40 g čokolade sa 72% s. tv.) koji, za razliku od kafeina, djeluje kao blagi stimulans središnjeg živčanog sustava, blagi diuretik, vazodilatator i bronhodilatator.\nNastojeći udovoljiti zahtjevima suvremenog potrošača konditorska industrija nalazi se pred brojnim izazovima jer dozirni oblici i udjeli pojedinih sastojaka značajno utječu na ispitivane parametre kakvoće novorazvijenih čokolada, posebice njihova teksturalna i reološka svojstva, a pojedini dodaci uvelike mijenjaju i senzorska svojstva proizvoda. Razvijaju su čokolade smanjenog udjela šećera, smanjenog udjela masti te čokolade obogaćene različitim funkcionalnim sastojcima (probioticima, vitaminima, biljnim ekstraktima bogatim antioksidansima, algama...) čijim konzumiranjem bi se osigurao dostatan unos bioaktivnih sastojaka u organizam, a ujedno i pozitivan zdravstveni učinak. Paleta okusa komercijalno dostupnih čokolada već je doista široka, od onih klasičnih poput čokolada s lješnjacima, bademima, grožđicama, keksima, preko metvice, narančine korice, papra, đumbira, mrkve, koštica buče, do piva, crnog vina, pjenušca, suhih šljiva i špeka.\nBogat i raznolik kemijski sastav čokolade predmet je kontinuiranih istraživanja, rezultati kojih su dokazali brojne pozitivne zdravstvene učinke konzumiranja čokolada povećanog udjela kakaovih dijelova poput smanjenja rizika od pojave tromboze, inhibicije oksidacije lipoproteina niske gustoće (LDL), sprječavanja razvoja ateroskleroze, prevencije bolesti krvožilnog sustava i smanjenja krvnog tlaka, antikancerogenog, antimikrobnog i protuupalnog djelovanja te jačanja imunološkog sustava organizma.\nMultidiciplinarni pristup, sinergija znanja i iskustva prehrambenih tehnologa, znanstvenika i nutricionista izrazito je važna u kreiranju novih funkcionalnih čokolada, koje će, sukladno kemijskom sastavu i energijskoj vrijednosti, postati neizostavan dio uravnoteženih obroka.\nprof. dr. sc. Draženka Komes


Шта је морална спољна политика? - Нови Стандард\nDžozef Naj 07.03.2020. 00:34\nLiderstvo SAD u svetu uvek je bilo u skladu sa politikom „Amerika na prvom mestu“, ali počiva na širem razumevanju tog termina u odnosu na Trampovo tumačenje\nMnogi Amerikanci kažu da žele moralnu spoljnu politiku, ali se ne slažu oko toga šta ona znači. Korišćenje trodimenzionalne sheme moglo bi nam pomoći da izbegavamo pojednostavljene odgovore i sagledamo motive, sredstva i posledice delovanja američkih predsednika.\nRazmotrite, na primer, predsednikovanja Ronalda Regana i dva Džordža Buša. Kada ljudi zahtevaju vođenje „reganovske spoljne politike“, oni ukazuju na jasnoću njegove retorike u predstavljanju vrednosti. Jasno navedeni ciljevi pomogli su da se domaća i međunarodna javnost informiše i motiviše. Ali to je bio samo jedan aspekt Reganove spoljne politike. Uspeh njegovog moralnog liderstva se takođe oslanjao na specifične metode pregovaranja i postizanja kompromisa. Ključno pitanje je da li je bio oprezan u balansiranju između svojih ciljeva i rizika u pokušaju da ih ostvari.\nReganova retorika u njegovom prvom mandatu dovela je do opasnog podizanja tenzija i nepoverenja između Sjedinjenih Država i Sovjetskog Saveza, povećavajući rizik od pogrešnih procena ili incidenata koji bi doveli do rata. Ali je takođe i stvorila podsticaj za pregovaranje, što je Regan kasnije dobro iskoristio kada je Mihail Gorbačov došao na vlast u Sovjetskom Savezu. Regan je unapredio američke nacionalne interese, a to je učinio na način koji nije pogodovao isključivo interesima Amerike.\nSPOLjNA POLITIKA BUŠOVIH\nSuprotno tome, Džordž Buš stariji, po sopstvenom priznanju, na kraju Hladnog rata nije zagovarao transformaciju spoljnopolitičkih prioriteta. Njegov cilj je bio da izbegne katastrofu tokom perioda brzih i dalekosežnih geopolitičkih promena. Iako je pominjao „novi svetski poredak“, on nikada nije precizirao kako bi on izgledao. Suočavajući se sa okolnostima koje najvećim delom nisu mogli da kontrolišu, Buš i njegov tim su postavili ciljeve nastojeći da ostvare ravnotežu između novih mogućnosti i potrebe da se bude oprezan.\nBuš je zauzdao svoje kratkoročne ciljeve kako bi održao dugoročnu stabilnost, zbog čega su mu neki kritičari prigovarali da njegovi ciljevi nisu bili dovoljno ambiciozni. Bio je oprezan u turbulentnim vremenima, uspevajući da američke ciljeve ostaruje na način koji nije bio previše uskogrud, nanoseći minimalnu štetu interesima spoljnih aktera. Pazio je da ne ponizi Gorbačova i da upravlja dolaskom Borisa Jeljcina na vlast u Rusiji.\nUz bolje komunikacione veštine, Buš je mogao bolje informisati američku javnost o tome kakva je priroda sveta sa kojim se Sjedinjene Države suočavaju nakon Hladnog rata. Ali uzevši u obzir neizvesnost istorije i potencijal za katastrofu nakon završetka Hladnog rata, Buš je imao jednu od najboljih spoljnih politika u periodu nakon 1945. godine. Omogućio je Sjedinjenim Državama da uberu plodove pobede u Hladnom ratu, istovremeno izbegavajući katastrofu.\nDžordž Buš stariji u Ovalnom kabinetu Bele kuće (Foto: BARRY THUMMA/ASSOCIATED PRESS)\nNjegov sin, Džordž Buš mlađi, započeo je svoj prvi mandat sa ograničenim interesovanjem za spoljnu poltiku, ali su se njegovi ciljevi promenili nakon terorističkih napada 11. septembra 2001. Usredsredio se na nacionalnu bezbednost, ali je prigrlio demokratsku retoriku kako bi okupio svoje pristalice u doba krize. Njegova strategija nacionalne bezbednosti iz 2002. godine, koja se nazivala i „Bušovom doktrinom“, proklamovala je da će Sjedinjene Države „identifikovati i eliminisati teroriste gde god da se nalaze, zajedno sa režimima koji ih podržavaju“.\nU ovoj novoj igri bilo je malo pravila i slabo se obraćala pažnja na sredstva kojima će se provoditi spoljna politika. Bušovo rešenje za terorističku pretnju bilo je širenje demokratije, a „agenda slobode“ je tako postala osnova njegove Strategije nacionalne bezbednosti iz 2006. godine. Ali, nedostajla su mu sredstava da demokratizuje Irak. Uklanjanje Sadama Huseina nije ispunilo misiju, a neadekvatno razumevanje konteksta, zajedno sa lošim planiranjem i upravljanjem, osujetilo je Bušove velike ciljeve. Rezultat je bio sektaški građanski rat u Iraku i jačanje terorističkih grupa koje su na kraju prerasle u Islamsku državu (ISIS).\nOPREZNOST KAO VRLINA\nStalni problem u američkoj spoljnoj politici je složenost konteksta, koja povećava verovatnoću nenadanih posledica. Uzdržanost se ponekad kritikuje kao vođenje računa isključivo o sopstvenim interesima, ali u spoljnoj politici to može biti vrlina. Nepažljiva procena i nesmotreno preuzimanje rizika često vode do nemoralnih posledica, odnosno do onoga što se u pravnom smislu naziva „krivica kao posledica nemara“. Uzdržanost takođe zahteva sposobnost upravljanja sopstvenim emocijama. Kako god okrenete, odbacivanje obaveštajnih podataka i oslanjanje na televizijske izvore predsednika Donalda Trampa postavljaju ozbiljna moralna i praktična pitanja o njegovoj spoljnoj politici.\nTo nas dovodi do pitanja o ulozi institucija i tome koliko uopšte predsednik definiše američki nacionalni interes. Predsednikova spoljna politika zavisi ne samo od konkretnih akcija, već i od toga kako obrazac njegovog delovanja oblikuje međunarodnu politiku. Liderstvo najmoćnije države na svetu u snabdevanju globalnim javnim dobrima je u skladu sa politikom „Amerika na prvom mestu“, ali počiva na širem razumevanju tog termina u odnosu na Trampovo tumačenje. Kao što je Henri Kisindžer rekao, „kalkulacije moći bez moralne dimenzije će svako neslaganje pretvoriti u test snage… Sa druge strane, moralistički pristup koji ne mari za ravnotežu na kraju rezultuje ili krstaškim ratovima, ili impotentnom politikom, ili ekstremnim rizicima koji ugrožavaju koherentnost samog međunarodnog poretka“.\nUzdržanost je neophodna vrlina za dobru spoljnu politiku, ali nije dovoljna. Američki predsednici su uvek bivali uzdržani kada je trebalo da prihvate širu institucionalnu viziju. U budućnosti će biti važan osećaj za viziju i strategiju koje ispravno razumeju i reaguju na nove tehnološke promene i promene u životnoj sredini – kao što su sajber pretnje, veštačka inteligencija, klimatske promene, i pandemije.\nDonald Tramp ispred američkih zastava u Beloj kući (Foto: Brendan Smialowski/AFP/Getty Images)\nMoralna spoljna politika ne samo što Amerikance čini bezbednijim, već takođe čini svet boljim mestom. O moralnoj politici prosuđujemo gledajući tri stvari: ponašanje i rad institucija, ono što je učinjeno, i ono što nije učinjeno, kao i sve tri dimenzije motiva, sredstava i posledica. Čak i tada, priroda spoljne politike – sa mnogim njenim nepredviđenim situacijama – takva je da često nećemo moći da postignemo saglasnost oko konačne presude.\nDžozef Naj je profesor na Univerzitetu Harvard i autor knjiga Da li je američki vek završen? i Da li je moral bitan? Predsednici i spoljna politika od FDR do Trampa\nSvetamerička spoljna politikaDonald TrampmoralRonald ReganSADDžozef NajDžordž Buš


Oštra reakcija Rusije na sankcije Crne Gore: Žele normalizaciju odnosa, a uvode sankcije - 01.04.2021, Sputnik Srbija\nRusiju nije iznenadilo to što su joj Crna Gora i Severna Makedonija uvele sankcije zbog slučaja Alekseja Navaljnog. Međutim, portparolka Ministarstva spoljnih... 01.04.2021, Sputnik Srbija\nI posle Mila - Milo.\noni idu po svoje mišljenje u američku ambasadu ili u nato kancelariju!\n16:43 01.04.2021 (Osveženo: 17:21 01.04.2021)\n„I iz Skoplja i, odnedavno, iz Podgorice uveravaju nas da su spremni da razvijaju, jačaju normalne odnose, u crnogorskom slučaju, da ih obnavljaju nakon višegodišnjeg perioda degradacije. Oni govore da su spremni da stvore sve potrebne uslove za to, usput pokušavajući da objasne razloge zašto su ranije morali (da vode rusofobsku politiku). Pozivaju se da moraju na prate politiku EU, pošto žele da uđu u EU. Drugim rečima, mehanički podržavaju korake u čijem donošenju nosu uzimali učešće“, izjavila je Zaharova na nedeljnom brifingu.\n„Potrošački pristup i slabo manevrisanje radi rešavanja kunjunkturnih problema u korist saveza sa trećim državama potkopavaju poverenje i sigurno ne stimulišu razvoj bilateralnih odnosa“, dodala je ona.\nSolidarnost u sankcijama balkanskih zemalja, prema rečima Zaharovoj, otkriva njihovu „nedoslednost i zavisnost“. Istovremeno, kako je primetila, Rusija je „uvek otvorena za iskren, ravnopravan dijalog zasnovan na uzajamnom poštovanju međusobnih interesa“.\nPodsetimo, visoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozep Borelj saopštio je da su se brojne zemlje pridružile sankcijama Evropske unije protiv Rusije zbog hapšenja ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog u okviru novog režima ograničenja za kršenje ljudskih prava. Među njima su Crna Gora, Severna Makedonija i Albanija.\n3 April, 12:222\n4 April, 12:25


Šaras u akciji: Psujem na srpskom da me ceo svet razume VIDEO – Navijaci Srbija\nHome > Košarka > Šaras u akciji: Psujem na srpskom da me ceo svet razume VIDEO\nEnergično izlaganje na tajm-autu Jasikevičijus počeo psovkom na engleskom, a završio na našem jeziku\nŠarunas Jasikevičijus je više od dve decenije pokazivao vanserijsku umešnost igranja košarke. Poslednjih sezona demonstrira i ogromno trenersko znanje, što svedoče i aktuelni rezultati Barselone.\nLitvanac, međutim, neretko izjavama i reakcijama zna da zaokupi pažnju ne samo svojih učenika, već i celokupne javnosti. Još se pamti njegova životna lekcija od pre četiri godine, na pitanje šta misli Augustu Limi koji je usred plej-of serije otišao da prisustvuje rođenju deteta.\n„Kada dobijete decu shvatićete, jer je to najviše što može biti u čovekovom životu. Mislite li da je košarka najvažnija? Polufinale? Kome je to važno? Kada vidite svoje prvo dete, shvatićete šta je zaista važno u životu. Kad vam se to dogodi, dođite i razgovarajte sa mnom! Jer ništa na svetu ne može biti važnije od rođenja deteta! Verujte mi! Nema ni naslova, ni bilo čega drugog. Lima je sada emocionalno na nebu! I izuzetno sam srećan zbog njega„, bio je tada decidan Jaikevičijus, kao što je i juče bio decidan prilikom energičnog pokazivanja Rolandasu Šmitsu gde je i kako pravio greške tokom meča sa Makabijem u Teo Avivu.\nNa kraju, legendarnom Litvancu se omaklo da žustro izlaganje koje je počeo ružnim rečima na engleskom, završio psovkom na srpskom, koja se odavno uvrežila kao uzrečica u Srba…\nKonačan rezultat, 99:95 za Makabi, ne pokazuje da je Šaras bio baš uspešan u ubeđivanju letonckog košarkaša u shvatanju gde je pogrešio, ali eto, bar je bio uspešan način da pokaže da je od bivših saigrača i trenera sa ovih prostora naučio koju reč sprskog…\nTagged KK Barselona Šarunas Jasikevičijus


Bitkoin rivali: Pet kriptovaluta koje obećavaju | PC Press\nBitkoin rivali: Pet kriptovaluta koje obećavaju\n21. juli 2020. 24. juli 2020. Milan Živanović\nNekoliko kripto-projekata privuklo je pažnju u poslednje vreme, te se o njima već govori kao o Bitkoin rivalima. Očekuje se da do kraja 2020. godine dostignu veće vrednosti, ali i dalje nije sigurno koje će od njih nastaviti da napreduju, da bi time doprinele raznovrsnosti na još uvek nepoznatoj teritoriji kriptovaluta.\nDok Bitkoin ostaje stabilan, mnoge kriptovalute doživljavaju vrtoglave uspone i padove, te su neke od njih već zabeležile značajan rast vrednosti. Tako Chainlink (LINK) napreduje već neko vreme, pa je sve više eksperata koji tvrde da bi baš u njega trebalo investirati. Pored njega tu je još pet digitalnih valuta koje se opisuju kao projekti koji obećavaju.\nPrvi na listi je XTZ koji se zasniva na Tezos blockchain-u, budući da je već popularan među kripto-entuzijastima, te mu mnogi predviđaju svetlu budućnost, iako u ovom trenutku vredi tek 2,91 dolar. Druga je kriptovaluta BNB menjačnice Binance Coin, koja trenutno vredi 17,92 dolara, treća LEND iza koje stoji Aave, a uprkos tome što vredi tek 0,33 dolara. Četvrta je BAT – kriptovaluta iza koje stoji sigurni pretraživač Brave, te kompanija Brave Software Inc, a vredi tek 0,26 dolara. Na petom mestu je sigurno najpoznatija kriptovaluta sa spiska – Ethereum (ETH), koja vredi „čak“ 240 dolara.\nPročitajte i: Google-ov suparnik Brave nudi alternativu usredsređenu na privatnost\nBudući da vrednost Bitkoina trenutno iznosi 9.412 američkih dolara (966.616 srpskih dinara), jasno je da su sve navedene valute daleko iza, ali se tvrdi da obećavaju, te da bi u budućnosti mogle da doprinesu življoj kripto-sceni.\nTagovi: Aave, BAT, Binance Coin, Bitkoin, BNB, Brave, Chainlink, Ethereum, kriptovalute, LEND, LINK, Tezos, XTZ\n← Neuralink: Elon Musk tvrdi da će korisnici moći da puštaju muziku direktno u mozgu\nNASA zvanično najavila ljudske ekspedicije koje će krenuti put Marsa →


Povećati i plate - Odlazak ljekara sve veći trend na Kosovu, potrebna izmjena Zakona o zdravstvu | Info-ks.net\nPovećati i plate Odlazak ljekara sve veći trend na Kosovu, potrebna izmjena Zakona o zdravstvu\nU prvih šest mjeseci 2021. godine zabilježen je porast zahtjeva ljekara za napuštanje Kosova, a iz Ljekarske komore poručuju da bi trebalo promjeniti Zakon o zdravstvu i doneti Zakon o platama, bi se zaustavio taj trend, izvještava Ekonomija onlajn.\nPredsjednik Komore Pleurat Sejdiu rekao je da se očekuje da će tokom ove godine Kosovo napustiti 120 ljekara. Kako je dodao Komora će biti objaviti u naredne dvije nedjelje anketu o utiscima koje mladi ljekari imaju tokom svog obrazovanja na Kosovu.\n"Tokom posljednje tri godine imali smo broj od 110 ljekara koji idu svake godine, većina njih, 80 odsto su oni koji su tek diplomirali, a u prvih 6 mjeseci ove godine imamo povećanje, i već su 62 ljekara dobila sertifikat da napuste Kosovo. Ako idemo sa ovom projekcijom do kraja godine će to biti 120 ljekara. Ovaj trend je zabrinjavajući", rekao je Sejdiu.\nU međuvremenu, predsjednik Federacije zdravstvenih sindikata na Kosovu Blerim Siyla kaže da je u vrijeme pandemije aktuelna vlada uklonila čak i onih nekoliko podsticaja za ljekare i medicinske sestre uz banalne izgovore.\n"U vrijeme pandemije, kada smo mi ljekari i medicinske sestre bili heroji, neumorno smo radili. Ali baš u vrijeme pandemije, aktuelna vlada je najbanalnijim obrazloženjem prekinula čak i onih nekoliko podsticaja. Ovo je primjer vrijeđanja dostojanstva i integriteta zdravstvenih radnika. I ne možete očekivati da će oni sjedeti i čekati četvrti talas. Oni koji su mladi imaju energiju i mogućnosti koji žele što više da odu u inostranstvo, ne samo ljekari već i medicinske sestre, za kojima postoji velika potražnja iz Evrope, ne samo iz Njemačke", rekao je Syla.\nSyla je naglasio da je Federacija zatražila od aktuelne vlade da izmijeni Zakon o zdravstvu i usvoji Zakon o platama.\n"Prva stvar je da ljekari nemaju odgovarajuću šemu poslova. A drugo je da nemamo prave specijalizacije jer su to političke specijalizacije. Čak je i najvažnija plata, jer je danas specijalista na Kosovu plaćen 600 eura, a medicinska sestra 377 eura. Potrebno je više ulaganja u zdravlje. Mladi ljudi drugačije vide život i ne žele ovde da odgajaju djecu i žele da stvore život tamo gdje vide ekonomsku stabilnost", rekao je za EO.


“Titanik” pod zaštitom UNESKO-a Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Opšti Forumi Aktuelnosti “Titanik” pod zaštitom UNESKO-a + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 2 od 2\n“Titanik” pod zaštitom UNESKO-aOva tema je vezana za “Titanik” pod zaštitom UNESKO-a pod forumom Aktuelnosti, i deo je foruma Opšti Forumi Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu sendi Član odDec 2009 Postova 29.157 Dodatne Informacije Hvala 5.859 Pohvaljen/a: 4.894 #1 “Titanik” pod zaštitom UNESKO-a\n05-04-2012 22:18 “Titanik” pod zaštitom UNESKO-a Izvor: Tanjug\tOlupina putničkog broda "Titanik", koja već 100 godina leži na dnu Atlantskog okeana, biće od ovog meseca pod zaštitom Organizacije Ujedinjenih Nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESKO), saopšteno je danas iz ove organizacije. Fotografije Titanika sa izložbe u Belfastu (Foto: Beta)\tS obzirom da je britanski kruzer potonuo u međunarodnim vodama, nijedna država nije imala jurisdikciju nad njegovim ostacima. Nakon jednog veka, međutim, olupina će se naći pod zaštitom UNESKO-a, u skladu sa Konvencijom o zaštiti podvodnog kulturnog nasleđa iz 2009. godine, "Od ovog trenuta, države potpisnice konvencije mogu da zakonski kazne svaki akrt uništenja, pljačke, prodaje i razmeštanja predmeta nađenih na mestu potonuća", navodi se u saopštenju UNESKO-a. Države potpisnice "mogu da preduzmu sve neophodne mere kojim raspolažu kako bi zaštitile olupinu i osigurale da ljudski ostaci koji se tu nalaze imaju dostojan tretman", ističe UNESKO. "Potonuće Titanika je upisano u sećanje čovečanstva i srećna sam što će to mesto ubuduće biti pod zaštitom Konvencije UNESKO-a", kazala je generalna direktorka organizacije Irina Bokova, navodeći da postoje na hiljade takvih mesta u svetu koje, takođe, treba zaštititi. "Sve su to uspomene na ljudsku tragediju prema kojoj se treba odnositi s poštovanjem", istakla je ona. Putnički brod "Titanik" udario je u ledeni breg tokom svog prvog putovanja Atlantikom. Potnuo je u noći 14. aprila 1912. i od tada je na dubini od skoro 4.000 metara, ispred kanadskog ostrva Njufaundlend. Tom prilikom je poginulo 1.514 osoba. Potonuće Titanika smatra se jednom od najvećih pomorskih katastrofa u istoriji. Olupina čuvenog broda otkrivena je 1985. zahvaljujući modernim podmorskim tehnologijama. Odgovor sa citatom sendi Član odDec 2009 Postova 29.157 Dodatne Informacije Hvala 5.859 Pohvaljen/a: 4.894 #2 Sveštenici sa "Titanika" bi mogli biti proglašeni svecima\n29-04-2012 23:55 Sveštenici sa "Titanika" bi mogli biti proglašeni svecima Tanjug | Tri katolička sveštenika sa broda “Titanik” mogli bi biti proglašeni blaženima, pošto su pokazali izuzeto požrtvovanje odbijanjem da uđu u čamce za spasavanje pre drugih putnika koje su hrabrili, za njih se molili i blagoslovili njihove zemaljske grehe. Kako je prenela Verska informativna agenicja (VIA), o njihovim podvizima su svedočili preživeli, a sve je više i zahteva da se oni uvrste u svetitelje. Reč je o svešteniku Tomasu Bajlsu iz Engleske, rođenom 1870. godine, koji je putovao u Nujork na venčanje svoga brata. Drugi je benediktinski monah P. Purišić, koji je u Ameriku putovao da bi u Minesoti osnovao manastir i treći je mladi sveštenik Juzas Montvila, livanskog porekla, koga su u carskoj Rusiji proganjali, pa je odlučio da emigrira u Sjedinjene Američke Države. Odgovor sa citatom + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu « Prethodna tema


VUČIĆ OBIŠAO GRADILIŠTE ZGRADE RTV: Na protestima više neće biti nasilja | Novosti.RS\nsubota, 23. 03. 2019. u 09:29\nSa gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem / Foto Tanjug\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio danas gradilište nove zgrade radio-televizije Vojvodina u Novom Sadu i poručio: Opozicija na vlast može da dođe samo izborima, ili da me - ubije\nGRAĐANI nemaju razloga da se plaše zbog najavljenih protesta opozicije, koji su prošle nedelje prerasli u nasilje, jer njega više neće biti. Ako ga i bude, trajaće veoma kratko, toliko da će posle toga svi nasilnici i siledžije dobro razumeti poruku države, rekao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić, prilikom obilaska gradilišta nove zgrade Radio-televizije Vojvodine.\nPredsednika su dočekali zaposleni u RTV, ali i građani, a on je odgovarajući na pitanja novinara istakao i da je učesnika u protestima opozicije sve manje - u Novom Sadu u petak bilo ih je svega 692, u Nišu 541, a u Vladičinom Hanu osmoro.\n- Imali smo pogrešnu procenu jer smo mislili da imamo posla sa liderima koji su normalni i racionalni i koji ne žele nasilje. Sada više na razum fašiste Obradovića i tajkuna Đilasa i Jeremića, ne računamo. Sprovodićemo sve mere i zato ljudi nemaju razloga da brinu - rekao je predsednik.\nVučić je istakao i da opozicija može da dođe na vlast samo izborima ili može, kako je rekao, da ga ubije:\n- Bilo bi normalno da su izbori opcija, ali oni znaju da ih narod neće. Šta im ostaje kao druga opcija? Nemojte da lažete narod da vam je to nekakvo okupljanje.\nPredsednik je dodao da je "Srbija pristojnih, normalnih, dobrih ljudi koji hoće da se bore za dolazak novih investicija, kao na primer 'Folksvagena'", neuporedivo snažnija od onih koji bi da je rasture i vrate u pljačkaške 2000. godine.\nVučić je ocenio da su potpuno neosnovana očekivanja nekih da presuda Radovanu Karadžiću može da ima bilo kakve veze sa opstankom Republike Srpske.\n- Republika Srpska je dejtonska i ustavna kategorija a jedan od garanata sprovođenja Dejtonskog sporazuja je Republika Srbija. Neće biti nikakvog ukidanja Republike Srpske - poručio je Vučić i dodao da Srbija mora da gleda u budućnost i sopstveni razvoj i razmišlja kako da izgradi sebe i svoju snagu.\nAleksandar Vučić sa zaposlenima u RTV\nPovodom novih provokacija Prištine, predsednik Vučić je rekao da je to ozbiljan problem i da su poslednjom akcijom na severu KiM hteli da "testiraju" Srbe i vide ko je i na koji način spreman da im se suprotstavi.\n- Imali smo danas uznemiravanje Srba na severu, pošto su, tobož, išli da obilaze kladionice i da "hapse mašine" po kladionicama - kazao je Vučić i dodao da Albanci žele da "ubiju svaku želju svim mirnim i pristojnim stanovnicima severa KiM da žive u svojoj otadžbini Srbiji".\nVučić je naglasio da je na funkciju koju obavlja izabran od našeg naroda i da ga niko drugi nije birao, niti će ga birati.\n- Niko drugi Srbijom neće upravljati. Srbija se oporavila od toga. Srbija je na evropskom putu, ali je suverena i nezavisna zemlja, neuporedivo snažnija nego što je bila 1999.\nVUČIĆ je, kao licemerne, odbacio primedbe što je objavljen snimak na kojem se vidi da je Uroš Savić, učesnik protesta i upada u RTS prošlog vikenda, dobijao i hranu i vodu, iako je on tvrdio suprotno:\n- Njemu je fašistički lider Boško Obradović rekao da kaže da nije ništa jeo i pio. A, kada pokažete ljudima da je jeo i pio, koliko je hteo, onda kažu "što si objavio te snimke".\nZGRADA GOTOVA ZA ŠEST MESECI\nOČEKUJE se da će za šest meseci biti završena obnova zgrade RTV, na Mišeluku u Sremskoj Kamenici, na mestu one porušene NATO projektilima.\n- Uložili smo 48,4 miliona evra. Dakle, oko 50 miliona evra se daje za izgradnju i opremanje RTV. Ogromna investicija - istakao je Vučić. - Svim zaposlenima želim uspeha u budućnosti i za šest meseci možemo da se nađemo da vidimo impresivnu, završenu zgradu i da ljudi u Vojvodini i celoj Srbiji dobiju dobar program, po najvišim tehničkim standardima i da građani budu što zadovoljniji.


Nezvanični Srbi u Vukovom Beču - TAMO DALEKO\n2. јуна 2022. 2. јуна 2022. Zdravko Elez 72 Views 0 Comments\nU glavnom gradu Austrije živi više od 180.000 Srba i po brojnosti su odmah iza Austrijanaca, ali su neorganizovani i nesložni i nisu priznati ni kao manjina\nBeč je danas veliki centar srpstva u dijaspori. Beč je danas glavni grad iseljenih Srba.\nOve dve rečenice dvojice naučnika, dr Predraga Markovića i dr Vladimira Grečića iz Beograda najbolje odslikavaju prisustvo srpske zajednice u austrijskoj prestonici danas.\nMoja istraživanja su pokazala da u glavnom gradu Austrije živi više od 180.000 Srba. Najviše ih je poreklom iz Srbije i BiH. Istorija austrijskih Srba u Beču je stara pet vekova. Austrijanci su prve srpske doseljenike zvali Raci ili šumski ljudi. Ili Šumadinci. Najpoznatiji prvi Srbin na bečkom dvoru bio je grof Đorđe Branković.\nU čitavoj Austriji i samom Beču ima oko hiljadu srpskih toponima. Samo u austrijskoj prestonici danas postoji najmanje 50 (pedeset) srpskih mesta sa punim adresama, za koje naša i austrijska javnost treba da zna i treba da ih posećuje kao istorijski trag srpstva ili kao turističku destinaciju. Među njima ističu se spomenik Vuku Karadžiću, spomen ploča njegovoj ćerci Mini Karadžić, spomen park Diane Budisavljević, srpske snajke i heroine Drugog svetskog rata, trg Beograd i četiri hrama Srpske pravoslavne crkve.\nPostoji još najmanje 50 (pedseset) srpskih tragova u Beču, koji nisu zvanično upisani i obeleženi. I nih treba da posećujemo, da ne zaboravimo da je Vukov Beč grad i srpskog naroda.\nIstoričari za austrijski glavni grad vrlo često kažu da je – Vukov Beč. I to s razlogom, jer je reformator srpskog jezika Vuk Stefanović Karadžić (1787-1864) pola veka živeo i radio u Beču. U glavni grad je stigao iz Zemuna 1813. godine. U ovoj carskoj prestonici Vuk je stvorio sa Anom Kraus porodicu sa 13 dece, od koji su samo ćerka Mina i sin Dimitrije ostali živi. Stvorio je Vuk S. Karadžić u Beču i nešto epohalno, srpsku ćiriličnu pismenost i srpski jezik.\nNije Vuk slučajno odabrao carski grad na Dunavu za svoje stanište. Područje ovog grada svrstava se među najstarije ljudske naseobine na svetu. Ovaj carski grad bio je sedište imperatora Svetog rimskog carstva, glavni grad Austrijskog carstva, potom prestonica Austrougarske monarhije, kada je i dostigao svoj vrhunac krajem 19. veka. Sa oko 2.000.000 stanovnika predstavljao je tada četvrti grad po veličini na svetu.\nOd 1918. godine Beč je prestonica Republike Austrije, glavni grad istoimene pokrajine i centar svetskih i evropskih zbivanja. Ovo je grad sa 124 nacije, koje žive i razvijaju se u njemu. Među njima smo i Srbi.\nU zvaničnim dokumentima Beča srpski narod se prvi put pominje 1670. godine kada je car Leopold Prvi opunomoćio Srbe i Jermene da posreduju u trgovini zapada i istoka. Prisustvo Srba u Beču evidentno je, neposredno pre i posle ukidanja turske opsade 1683. godine. Srbi tada masovno naseljavaju deo Ratzenviertel (Raška) izvan zidina grada.\nVrata carskog grada na lepom plavom Dunavu pored plemstva i sveštenstva u 18. veku otvarali su i srpski intelektualci. Matematičar, astronom, fizičar, geodet, inženjer, filozof i pesnik Ruđer Josip Bošković, prosvetitelji Dostej Obradović i Vuk S. Karadžić.\nVeliki reformator, pisac i sakupljač narodnih umotrvorina Vuk S. Karadžić je u Beču postao simbol srpske kulture i najpoznatiji predstavnik generacija srpskih intelektualaca, koji su se školovali i radili u austrijskoj prestonici. Mnogi od njih su bili diplomci, ali i profesori Bečkog univerziteta i članovi Austrijske akademije nauka. Svojim aktivnostima Srbi su ostavili brojne tragove u austrijskoj prestonici.\nJer, dok su srpski seljaci kao graničari štitili bečku monarhiju od napada spolja, srpski intelektualci su iznutra gradili i Beč i Austriju. Jedan od takvih graditelja, bio je na primer, arthitekta Milutin Milanković, koji je ostavio zidane srpske tragove u Beču. On je zidao Beč i Austriju, a Austrijanci su ovog naučnika poreklom iz Dalja, uhapisli, deportovali u Peštu i tamo držali tokom Velikog rata u zatočeništvu.\nOvde su stvarali pisci i slikari Branko Radičević, Petar Petrović Njegoš, Laza Kostić, Stjepan Mitrov Ljubiša, Đura Jakšić, Jovan Jovanović Zmaj, Petar Kočić, Paja Jovanović, Uroš Predić, nobelovac Ivo Andrić, Nikola Tesla, Milo Dor, Bogdan Bogdanović, ili profesor harmonike Jovica Filipović i mnogi drugi umetnici i naučnici.\nOvu inteligenciju nadjačali su srpski radnici i seljaci kada su krajem šezdesetih prošlog veka masovno, posle sporazuma Beograda i Beča o angažovanju jugoslovenske jeftine radne snage za razvoj Austrije. Tadašnja vlast Jugoslavije je strogo vodila računa o obrazovanju, radu i društvenom naših životu gastarbajtera. Kada se SFRJ raspala, a Srbija uzdigla, brigu o našim radnicima u Austriji i Beču, preuzeli su srpski ambasadori iz Beograda i Sarajeva, i niko više.\nOd 1969. godine do danas u Beču je osnovano i radilo 115 srpskih klubova i Zajednica srpskih klubova. Kako sam saznao u Ambasadi Republike Srbije danas u glavnom gradu Austrije ima oko tridesetak srpskuh klubova, društava, udruženja, centara i saveza.\nU Austriji prema evidenciji Ministarstva spoljnih poslova Srbije, postoji oko sto registrovanih klubova u devet pokrajina. Reč je o različitim kulturno-umetničkim društvima, folklornih, zavičajnih i sportskih udruženja i klubova. Najveći broj je, zbog koncertacije naših građana, aktivan u pokrajini i gradu Beč. Ovaj broj organizacija naših građana varira, jer pojedini klubovi egzistiraju samo na papiru i nisu registrovani kod austrijskih vlasti. Neki su ugašeni, neki su preregistrovani, a neki premešteni.\nNa listi neregistroavnih, odnosno ilegalnih i divljih srpskih klubova najviše je u Austriji onih koji se bave folklorom, raznim sportovima, ali ima i onih, koji plediraju da se bave nacionalnim pitanjima.\n-Nažalost, većina naših klubova su divlji. Nisu prijavljeni austrijskim vlastima i funkcionišu po privatnoj volji njihovih osnivača – rečeno mi je u našoj ambasadi.\nA to znači da vođe i članovi klubova i društava ne poštuju austrijske zakone, koji nalažu obavezno registrovanje kod bečke policije. Drugo znači da time što su “divlji” srpski klubovi i društva nisu subjekt društvenoj i kulturnog života Beča. Oni nikoga ni za šta ne pitaju, niti iko njih bilo šta pita. Treće, kao neprijavljene institucije stranih radnika, naši klubovi i društva ne dobijaju donacije, sufinansiranja i druga finansijska davanja države Austrije i Grada Beča.\nČak 80.000 Srba uzelo je austrijsko državljanstvo. Iako Austrija zabranjuje dvojno državljanstvo i posedovanje srpskog pasoša, mnogi naši ljudi se hvale da “podvaljuju Austrijancima”. I pokazuju zabranjeni srpski pasoš.\nU Austrije nije dozvoljeno da stranci otvaraju škole za svoje potmke, jer država ima sistem obrazovanja dece gastarbajtera. Srbi opet mimo pravila Austrije, privatno otvaraju “dopunske škole srpskog istorije i ćirilice”, kako vole da se hvale. Časovi se naplaćuju roditeljima dece po 5 evra.\nU Beču naša Srpska pravoslavna crkva nema status verske zajednice, a srpski narod nema status nacionalne manjine. Bez verskog i nacionalnog statusa Srbi u Beču su nezvaničan narod. To za posledicu ima lažno predstavljanje srpskog naroda od strane pojedinaca iz takvih klubova kod stranaca u zemlji boravka. I gubljenje prilike da se od zemalja domaćina dobije zvanično priznanje i podrška za rad.\nTurci, kojih ima manje od Srba, ali su mnogo bolje organizovani su, zvaničan narod i politički subjekt Austrije i Beča. Oni su politički aktivni preko svojih klubova i austrijskih stranaka, čiji su članovi. Turci uživaju sve privilegije austrijskog društva, ali, takođe, nisu nacionalna manjina. To su samo Gradištanski Hrvati.\nU čemu je srpski problem u Beču. u srpskoj neslozi, egoizmu vođa zajednice i jajarskoj politici. Za poslednjih pola veka u srpskoj zajednici čelnici su bili desetorica istih ljudi, koji su je privatizovali i komercijalizovali. Klubove i društva su koristili za lično bogaćenje, jer su samo oni imali monopol na saradnju sa Gradom Bečom i austrijskim sindikatom.\nTaj sindikat kao državna institucije pokazuje da su Srbi u Austriji i Beču i dalje samo jeftina i “divlja” radna snaga. I da im se ne da da budu nacionalna manjina, iako su Srbi autothoni narod u Austriji, jer ruku na srce, mi to nismo ni tražili na ozbiljan i legalan politički način.\n← Lidijina borba za život, pomozite!\nПомоћ отаџбини сложних Срба из Охаја →


Deblokirano 330 miliona evra od MMF, Federaciji BiH – 62 odsto, Srpskoj – 38 odsto - Sve o Srpskoj\nDeblokirano 330 miliona evra od MMF, Federaciji BiH – 62 odsto, Srpskoj – 38 odsto\nDOGOVOR LIDERA SNSD, HDZ I SDA – PRISUTNI BILI JOHAN SATLER I ERIK NELSON\nU dogovaranju učestvovali i predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija, ministar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda i predsjednici vlada Republike Srpske i FBiH – Radovan Višković i Fadil Novalić\nLideri SNSD, HDZ i SDA dogovorili su sa zvaničnicima EU i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) deblokadu 330 miliona evra namijenjenih BiH.\nSastanak lidera tri stranke – Milorada Dodika, Dragana Čovića i Bakira Izetbegovića – sa evropskim i zvaničnicima MMF-a održan je u Sarajevu.\nŠef Delegacije EU u BiH Johan Satler izjavio je da vanredna vremena zahtijevaju i određena vanredna rješenja, te da je veoma važno što su lideri političkih stranaka postigli saglasnosti o raspođeli sredstava od MMF-a u iznosu od 330 miliona evra namijenjenog BiH za borbu protiv virusa korona.\n„BiH je do sada pružala otpor virusu, a danas nastavljamo u tom duhu adekvatnih rješenja. Upravo sam iz tog razloga zajedno sa svojim kolegom, američkim ambasadorom Erikom Nelsonom, danas bio domaćin sastanka sa političkim liderima na kojem su postignuti važni dogovori u vezi sa mjerama i daljim odgovorom na epidemiju u socio-ekonomskom smislu“, rekao je Satler novinarima nakon sastanka sa liderima SNSD, HDZ i SDA.\nPored lidera SNSD, HDZ i SDA sa zvaničnicima EU i MMF prisustvovali su i predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija, ministar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda, te predsjednici vlada Republike Srpske Radovan Višković i Federacije BiH Fadil Novalić.\nNa sjednici je dogovorena raspodjela sredstava MMF-a, prema kojoj će Federaciji BiH pripasti 62 odsto, Republici Srpskoj 38 odsto, a usaglašeno je da će svaki entitet distribuisati 0,5 odsto od svog dijela Brčko Distriktu, saopšteno je iz Savjeta ministara.\nTreću sjednicu Fiskalnog savjeta sazvao je predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija.\nTagoviBakir Izetbegović Dragan Čović ekonomija Milorad Dodik MMF SDA SNSD HDZ


Svita | Veliki Rečnik\nZnačenje reči svita\nSpecijalna vrsta pratnje naziva se svita.\nEtimologija kaže da izraz svita potiče od francuske reči suite ili latinske sequi u značenju pratiti ili sledovati („što sledi“). Pod ovim pojmom se podrazumeva određena vrsta pratnje, posebno u vojsci, ali i kao posluga nekih visokih zvaničnika.\nI ovaj pojam se koristi u raznim kontekstima. Tako se pod svitom nekad podrazumevaju sve sluge, pomoćnici, kuvari, telohranitelji i druge osobe koje na putovanjima prate određene zvaničnike ili javne ličnosti, kao što su: kralj, predsednik države, visoki plemići, političari, poslovni ljudi, filmske ili muzičke zvezde i td.\nPod svitom se ubrajaju i profesionalci ili službenici kojima je posao da vode brigu o osobi koju prate, neretko je mnogima to i čast ili dužnost. Neki članovi svite to rade i zbog zabave, premda je osoba koja se prati najčešće okružena sa dosta luksuza i zabave.\nU muzici svita se tumači kao kompozicija od više delova, obično plesova koji nisu puno povezani. Na primer kod simfonije ili sonate, ali i kod kamerne ili plesne sonate.\nU francuskom jeziku postoji izraz “a la suite” (a la svit) koji znači u pratnji i odnosi se na oficire koji nemaju svoje komande, već su u pratnji vojskovođe ili vladaoca, koji bi u slučaju da mu oficir zatreba mogao sa njim svrsishodno raspolagati.\ndefinicija pojam šta je šta znači Svita značenje


Humanitarni konvoj stigao u Istočnu Gutu, počeo istovar - Sputnjik Srbija\nHumanitarni konvoj stigao u Istočnu Gutu, počeo istovar\n11:26 09.03.2018 Preuzmite kraći link\nKonvoj od 15 vozila međunarodnih humanitarnih organizacija, koji je krenuo u petak ujutru sa kontrolnog punkta u sirijskom selu Muhajam el Vafedin, stigao je u okrug Istočna Guta, saopštio je novinarima predstavnik Centra za pomirenje zaraćenih strana, general-major Vladimir Zolotuhin.\nMilitanti zapucali i na drugi humanitarni koridor u Istočnoj Guti\n„Prema našim informacijama, konvoj je stigao na svoju destinaciju i počeo je istovar kamiona“, rekao je Zolotuhin.\nOsim toga, nakon završetka akcije sa konvojem bi do kontrolnog punkta mogli da dođu stanovnici Istočne Gute.\n„Takođe očekujemo da preko humanitarnog koridora izađe nekoliko desetina civila i militanata sa porodicama koji su ranije pozvani da napuste ovo područje“, rekao je Zolotuhin.\nRanije je akcija slanja 15 vozila sa hranom i lekovima u Istočnu Gutu odložena, jer teroristi učestalo granatiraju ovu oblast.\nRuska vojska i humanitarne organizacije razmatraju dostavu pomoći u Siriji\nhumanitarni konvoj, Crveni krst i polumesec, Vladimir Zolotuhin, Istočna Guta, Sirija


Nedavni sadržaj od Holy1 | Forum Krstarice\nNedavni sadržaj od Holy1\nLiteratura o komunizmu\nMislio sam na opštu ideju komunizma, neko štivo koje je lako shvatljivo svakome.\nNisam stvarno znao gde da stavim. Premesti je.\nDobro veče. Tema je autorska. Zanima me koju literaturu bi vi predložili nekome ko želi da se uputi u vode komunizma kako bi lakše dokučio do srži i same ideje komunizma i šta on zaista predstavlja?\nAndrej Šaguna ličnost koja je doprinela rumunizaciji Srba i stvaranju rumunske nacionalne crkve\nNaravno da ne, čitao si Povijest drevne rusije najstariji letopis Rusije? Citao si Dukljanina? Gorana Šarića? Ranka Kuić? Branislava Božinović? Sima Luka Lazić? Kljosov? Olga Pjanović? Kazimir Šulc i mnogi mnogi drugi..Jesi li čitao njihove literature i taj letopis?\n"Krajina i Krajišnici" Milan Budimir\nSmara me vec dalja diskusija, stvarno. Uporan si da isteras svoju pricu dokrajapo svaku cenu, oseca se prisustvo jakpg ega u tvojim porukama..Pitanjana forum postavljam iskljucivo jer me zanimaju i tudja misljenja, zato i sluzi forum za tvoju informaciju. Drugo, ne bih sigurno pobrojavao ljude o...\nTebi su svi ljudi pseudonaucnici koji nemaju isto misljenje sa tobom, jer smatras da si ti u pravu. Zar ti stvarno mislis da neko ko priznaje konvencijalnu nauku i ko je zavrsio govrdje skole moze da kaze bilo sta na osnovu svog stecenog vlastitog misljenja? Naravno da moze, ali jako jako mali...\nNiko ovde ne pominje da je Vlaska bila srpska drzava, nego su u vlaskoj živeli srbi.to su dva razlicita pojma, cisto da te podsetim da u Austriji nisu ziveli samo "Austrijanci odnosno Nemci" vec da je tu bio znatan udeo i srba, mozemo li time sto sto su srbi ziveli u jednoj takvoj monarhiji...\nTo na šta ti aludiraš što se neko pozvao na ime Rumun je isto da kažeš kako se Njegoš u svom književnom delu pozivao na Crnogorce, jer on u delu "Gorski Vjenac" lepo piše: " U pamet se dobro Crnogorci! A ko činja biti će najbolji; A ko izda onoga te počne, svaka mu se satvar skamenila! " "...\nAko Rumuni nisu sloveni onda ni srbi nisu 😂\nZasto bi se bunili protiv "asimilacije" kada se stavljaju pod okrilje svoga srpskoga naroda? Kao milogorci kada bi se vratili u pradjedovsku veru, pa naravno da su uvek dobro dosli..Izrod ako se pokaje uvek mu je oprosteno. Uzmimo za primer pomaka u Bugarskoj, oni su sloveni koji su za vreme...\nHahah druze ne razumem sta pokusavas pa ni srpski knjizevni jezik tog vremena ne mogu da procitam i rastumacim, tj miram da prevedem prvo na savremeni srpski da bih citao, a jel to znaci da ja ne govorim srpski i da se njime ne sluzim i jel to znaci da moji preci koji su koristili taj jezik i...\nHahaha pa kako da znamo da je pismo autentično? I kako uopšte da znamo da je ovo što si napisao štampanim slovima jeste zaista tako kako je napisano u nevedenom pismu (pošto je jako nečitno napisano)


Opozicija na meti – Vila As\nOpozicija na meti\nU lokalnim samoupravama gde je u opoziciji Srpska napredna stranka je pokrenula svoje svoje članstvo. Tako je na primer u Čajetini rukovođenje opštinskim odborom preuzelo povereništvo, a odbornici su postali dosta aktivniji na sednicama. Komunikacija sa rukovodstvom stranke je podignita na viši nivo a opštinski odbor su protekle nedelje posetili narodni poslanik Krsto Janjušević kao i potpredsednik SNSa Milenko Jovanov. Stranački funkcioneri su na održanim skupovima izneli zamerke na račun rada aktuelne vlasti a narodn poslanik Krsto Janjušević je i na zasedanju Narodne skupštine negativno govorio o aktivnostima lokalnih vlasti u Šapcu, Paraćinu i Čajetini. Očigledno je da žalba Savetu Evrope koju su ove tri lokalne samouprave uputile Savetu Evrope potencijalno može biti problem.\nPovodom optužbi funkcionera SNSa javnosti se obratio predsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović koji kaže da je poziv Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope ima za cilj da spreči brutalne pritiske koje Vučićev nenarodni režim sprovodi u lokalnim sredinama gde nije na vlasti, i da je to jedini način da se pomogne demokratiji i očuvanju vitalni državni i nacionalni interesi Srbije. Stamatović ističe da je ova zlatiborska samouprava, na ispruženu ruku za razgovor premijerki Brnabić, pre dva dana, najpre u najvišem zakonodavnom telu Srbije, a potom i na naprednjačkoj “Svetoj inkviziciji” na Zlatiboru, dobila novu porciju najprizemnijih, bestidnih, surovih i sirovih pretnji i kleveta iz usta potpredsednika Srpske napredne stranke Milenka Jovanova i visokog funkcionera te partije Krsta Januševića.\n“U trenutku kada se opština Čajetina bori za svoje ustavno pravo na rad, tražeći od premijerke hitan sastanak, radi zajedničkog razmatranja opravdanosti donošenja odluke o izradi Prostornog plana područja posebne namene Parka prirode “Zlatibor” i prethodne Uredbe o proglašenju Parka prirode “Zlatibor”, umesto odgovora, dobijamo orkestriranu kampanju naprednjačkog režima koji nas sam tuži i sam nam presuđuje da smo državni neprijatelji i, kao takvi, legitimna “meta slobodnog strelca” jer smo, zajedno sa Šapcom i Paraćinom, uputili poziv Savetu Evrope da zaustavi torturu nad slobodnim srpskim samoupravama”, objasnio je Stamatović, pitajući naprednjake da li je to taj opšti interes o kome pričaju ili razlog za takvu diskriminaciju jedne lokalne samouprave leži u njihovom “gubitničkom kompleksu” i činjenice da je njihov samodržac, u nekoliko navrata, na Zlatiboru doživeo izborni debakl.\n“Opet smo označeni kao izdajnici i rušitelji države samo zato što, upravo od Vučića i njegovih ustavorušitelja, štitimo Ustav ove zemlje, javno otkrivajući kriminalnu nameru aktuelne vlasti da, proglašenjem Parka prirode ”Zlatibor”, ne želi da sačuva prirodu već da to zemljište kupi po niskim cenama, a potom, ekspresno, to zemljište, bogato izvorištima voda, šumama, pogodno za poljoprivredu, skupo prodaju i napune svoje privatne džepove – ističe Stamatović, pojašnjavajući da nenarodna vlast, besprizorno kršeći Ustav i zakon, pokušava da zaustavi razvoj Čajetine i diskredituje njeno rukovodstvo u javnosti, uključujući i njega i njegovu porodicu, proglašavajući ga za vođu kriminalnog klana na Zlatiboru, dilera droge, ukrajinskog špijuna, organizatora atentata na Đukanovića, najgoreg kriminalca sa podebelim dosijeom u policiji i ko zna šta sve još ne.\nU Paraćinu je pre par dana koaliciju Saše Paunovića napustio SPS ali vladajuća koalicija ima većinu. Krajem aprila došlo i do sukoba na sednici skupštine. Za lokalnu vlast ovo je bio pokušaj nasilnog upada na sednicu Skupštine opštine Paraćin kako bi ona bila prekinuta i kako bi se sprečilo njeno održavanje. U Šapcu lokalne vlasti negoduju negoduju jer sredstva iz republičkog budžeta uglavnom zaobilaze ovaj grad.\nOno što svakako predstavlja problem u smeni lokalnih vlasti je činjenica da je Srpska napredna stranka na prethodnim izborima u ovim mestima pretrpela poraz. U Čajetini lokalna vlast ima skoro dvotrećinsku većinu (21 odbornik), dok SNS ima 7 a GG Zlatiborski pogled 3 odbornika. U Paraćinu lokalnu vlast podržava 44 odbornika od 55, dok je u Šapcu od 69 odbornika, lokalnu vlast podržava više od 35 odbornika.\nKako će se dalje stvari odvijati znaće se krajem meseca posle zasedanja Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope.\nČajetinski SNS podržava Park prirode


Bazen za dvorište BESTWAY i prekrivač 54006/58319 | Volim svoj dom\n18 %od 30.06. do 31.07.\nBazen za dvorište BESTWAY i prekrivač 54006/58319\nOpis - Bazen za dvorište BESTWAY i prekrivač 54006/58319\nBazen za dvorište BESTWAY i prekrivač 54006/58319 - je odlično rešenje za letnje vrućine. Bazen je dovoljno prostran tako da u njemu možete uživati sa svojim najmlađima. Napravljen je od kvalitetnog i izdržljivog vinila. Bestway bazen za dvorište ne zahteva mnogo vašeg vremena zahvaljući tome što dolazi u kompletu sa svim neophodnim elementima da se brzo i lako namontira i počne sa korišćenjem. Jednostavno ga izvadite iz kutije, položite na ravnu površinu, naduvate oba prstena i počnete da punite bazen, i naravno, uživate. Prekrivač je predviđen za pravougaone bazene prečnika 262x175cm. Prekrivač se dodatno učvršćuje elastičnim trakama, kojima se vezuje za osnovu bazena, čime se dodatno poboljšava prijanjanje prekrivača za ivice bazena. Prekrivač olakšava održavanje bazena, jer sprečava upadanje prljavština u bazen, kada se isti ne koristi, a ujedno sprečava i slučajno upadanje dece u bazen. Prekrivač za dečiji bazen napravljen je od Polietilena, izdržljivog i dugotrajnog materijala. Jednostavno se održava.\nKarakteristike - Bazen za dvorište BESTWAY i prekrivač 54006/58319\n-Sa elastičnim trakama za učvršćivanje\nBazen za dvorište BESTWAY Fast set 244x66cm 57265


U ponedeljak počinje LEDAMUS | Televizija Leskovac\nU ponedeljak počinje LEDAMUS\nLeskovac – U organizaciji Muzičke škole Stanislav Binički, Leskovački Dani muzike, festival LEDAMUS biće održani po šesti put – od 16. do 21. juna najavljeno je na današnjoj konferenciji za novinare u ovoj obrazovnoj ustanovi.\n„.Ledamus je ozbiljan i prestižan festival umetničke muzike za koji vlada veliko interesovanje, ne samo među leskovačkom publikom, već i kod poštovalaca ove muzike u zemlji , regionu i Evropi“ rekla je direktorka Muzičke škole Stanislav Binički – Biljana Miljković.\nSvečano otvaranje festivala je u ponedeljak u 20 sati u Sali narodnog pozorišta, kada će pored kamernog orkestra Amorozo nastupiti Akademski hor Studentskog kulturnog centra Niš i solisti Dragana Mitić i Nada Jovanović.\nDo 21. Juna, kada će se na svetski Dan muzike festival zatvoriti nastupom učenika ove škole, leskovačkoj publici na raznim lokacijama u gradu predstaviće se i vrhunski umetnici poput pijaniste Vladimira Miloševića, gradskog dečjeg hora „ Zvezdice’’, orkeestra ’’Balkan salsa bend’’ Jovana Maljokovića i mnogi drugi, a biće održana i razna predavanja o muzici, rekla je Biljana Miljković direktor MŠ Stanislav Biničiki.\nPokrovitelji ovogodišnjeg LEDAMUS –a su Ministarstvo kulture republike Srbije i grad Leskovac.\nSOS telefoni spašeni, ali samo do kraja godine\nPretukao ženu u sred apoteke


Povodi - datum: 2017-07-06 DIREKTOR NVO „4 LAJF” KRITIKOVAO DAMIRA ŠEHOVIĆA ZBOG IZBORA DIREKTORA JPU „ĐINA VRBICA” Ministra optužuje za partijsko zapošljavanje Iz Ministarstva prosvjete saopšteno je za „Dan” da su procedure te institucije, kada je riječ o izboru direktora obrazovnih ustanova, jasne i provjerljive\nDirektor NVO „4 lajf” na svom fejsbuk profilu prozvao je ministra prosvjete Damira Šehovića da nije i pored stručnih referenci i iskustva imenovao njegovu suprugu Milenu Mijović za direktora JPU „Đina Vrbica”, jer nije politički aktivna. Mijović se obrušio na Šehovića, navodeći da ju je zbog takve odluke pozvao telefonom i predložio joj mjesto pomoćnika direktora, iako nije obrazložio odluku o izboru dugog kandidata Vuka Stanišića.\nIz Ministarstva prosvjete za „Dan” je saopšteno da su procedure te institucije, kada je riječ od izboru direktora obrazovnih ustanova, jasne i provjerljive.\n– Smatramo da je neozbiljno komentarisanje mišljenja sa privatnih fejsbuk profila – poručuju iz PR službe Ministarstva prosvjete.\nMijović je za „Dan” kazao da takav odnos ministra prosvjete Šehovića prema prosvjetnim radnicima pokazuje da reforma obrazovnog sistema nije sveobuhvatna.\n– Ako ovo radi ministar prosvjete, onda zamislite kakvu reformu obrazovanja taj čovjek može da sprovede. Ovo je samo nastavak jedne agonije i uništavanja u koju nas vode ljudi koji ne poznaju obrazovni sistem, njegove manjkavosti, i prostor za njegovo unapređenje. Nastavlja se izbor kadrova na rukovodećim mjestima po partijskoj liniji, a bez profesionalnih referenci i ljudskih kvaliteta – ističe Mijović. On je na svom fejsbuk profilu istakao da je isključivi razlog što Milena Mijović nije imenovana za direktora vrtića, što nije politički aktivna, nije ni u jednoj stranci.\n– Ne mogu da sakrijem svoj bijes i ogorčenost na ministra Šehovića. Gospodine Šehoviću, nikad, ali nikad više da ti se nije desilo da mi ženu pozoveš telefonom. Nema potrebe da je moliš da bude pomoćnica. Nadam se da ti je ovo dovoljno jasno, ako ti bude trebalo bilo kakvo dodatno pojašnjenje, nazovi mene. Iako sa najboljim referencama, ličnim i profesionalnim kredibilitetom i rezultatima od svih kandidata, pa i preporukama svih uglednih i respektabilnih osoba iz struke, na mjesto direktora JPU „Đina Vrbica” nije imenovana moja supruga Milena Mijović. Uzalud što je sebe čitavu dala za unapređenje stanja vrtića, dobrobit djece i roditelja. Uzalud i podrška svih njih. Imenovan je kandidat koji joj ni u jednom pogledu ne može parirati, ni približiti se. Nažalost, potvrdila mi se teza da u današnjem crnogorskom društvu uspijevaju samo prevaranti, lopovi, poltroni, osobe bez ikakvih ljudskih kvaliteta, neznalice, poslušnici, beskičmenjaci, osobe koje su spremne na svakakve podlosti i gadosti. Nije njoj krivo zato što nije izabrana, već što se nadala i vjerovala da će rad, rezultati, preporuke i reference biti dovoljni da bude izabrana. I ne zbog funkcije, već zbog svega što je do sada uradila u reformi vrtića i onoga što je planirala. I nije ona ta koja je na gubitku, na gubitku su Crna Gora, djeca i njihovi roditelji – objavio je Mijović na svom profilu.


PalcicaBg - Bitka za biberce,level 5 :) - Page 26\nod PalcicaBg taj 22/5/2016, 17:36\nSunny to se na drzavnim klinikama ne radi,a sem Jevremove ne znam da li jos negde rade.\nUstvari setila sam se da su Biksi u Le vratili treci i peti dan,ali to zbog hipera,pratili su da se smiri jer je imala bolove.\nJa nesto nisam za cackanje posle et.\nod libra35 taj 23/5/2016, 08:11\nDraga Palci samo ne razumem zasto tebi izlisno samo fet preporucuje ,to sad ne mogu da skontam?\nod PalcicaBg taj 23/5/2016, 08:32\nLibra ne znam ni ja,mozda zato sto misli da je bolje raditi transfer iz prirodnog ciklusa,bez stimulacije,da je tako manji stres za telo.Sta znam,to je neko moje misljenje.\nod mimi85 taj 23/5/2016, 09:31\nPa prirodnije je... po meni je bolje da prvo probas sa eskimima...a ne da ulazis u jos jednu stimulaciju.\nod PalcicaBg taj 23/5/2016, 10:28\nMimi naravno da necu opet u postupak dok ne iskoristim tih 6 sto imamo.\nNego hteli da iskoristimo taj postupak preko drzave,a u medjuvremenu nisam htela da vracam embrione da ne poremetim ciklus jer mi je posle drugog feta trebalo par meseci da se stabilizuju hormoni.\nAko budu ok ovulacije svakako planiram da radim fet u prirodnom ciklusu.\nod Tebi taj 23/5/2016, 12:52\nKoliko sam ja njega shvatila on smatra da su zamrznuti nosioci boljeg genetskog i fizickog potencijala kad su vec preziveli zamrzavanje i odmrzavanje.\nSto je i meni logicno.\nod BiKsi :) taj 25/5/2016, 23:08\nDa, meni su radili sekvencijalni, no, nisu samo meni, praktikuju ko ima dosta embriona, ili mozda ako ostane jedna blasta, a prethodno vratili samo jedan embrion. Dr uglavnom o tome odlucuje i predlaze.\nJa sam takodje mislila da su iz feta manje uspesne sveklinike, cak mi se cini da mi je prof to rekao jednom, no nisam sigurna vise,al bas cu ga pitati. Intriga mi je era test, onako iskreno. Valjalo bi ovo prebaciti na temu era test, jer cemo jos pisati na tu temu, sigurno, a ovde ce ostati zaboravljeno.


My Skinny Sister (Min lilla syster) Režija: Sanna Lanken Uloge: Rebecka Josephson, Amy Deasismont, Henrik Norlen, Annika Hallin Žanr: Drama, porodični Trajanje: 95 minuta Proizvodnja: Švedska/2015 Festivali: Dobitnik Kristalnog medveda na festivalu u Berlinu 2015 u selekciji Generacija Kplus, dobitnik nagrade publike na festivalu u Geteborgu 2015, Dobitnik nagrade publike, nagrade za najbolji scenario i…\nHome Care (Domácí péce) Režija: Slávek Horák Uloge: Alena Mihulová, Boleslav Polívka, Tatiana Vilhelmová, Zuzana Kronerová, Sara Venclovská Žanr: Crna komedija Trajanje: 92' Proizvodnja: Češka/Slovačka/2015 Sinopsis: Crno humorna dramedija o konfliktu sa moralnošću, ispričana veselim stilom češke seoske ko- medije. Vlasta ima 55 godina i vesela je domaćica i kućna negovateljica u stalnom pokretu. Putuje…\nShort skin (I dolori del giovane Edo) Režija: Duccio Chiarini Uloge: Matteo Creatini, Franscesca Agostini, Nicola Nocchi, Mariana Raschilla Žanr: Komedija Trajanje: 85 minuta Proizvodnja: Italija/2014 Festivali: Dobitnik AKAi nagrade na festivalu u Veneciji 2014, nominacije za nagrade na fstivalima u Berlinu, Štokholmu i Sijetlu Sinopsis: Od detinjstva, Edoardo pati od fimoze, deformacije penisa koja…\nCourted (L’Hermine) Režija: Christian Vincent Uloge: Fabrice Luchini, Sidse Babett Knudsen, Eva Lallier Žanr: Komedija Trajanje: 98' Proizvodnja: Francuska/2015 Sinopsis: Sudija Mišel Rasin je strog prema sebi kao i prema drugima. Nije preterano omiljen ali ga svi res- pektuju. U veoma delikatnom trenutku njegovog života, kada se nalazi u sred razvoda, počinje težak sudski proces…


Kompanija ‘Bimal’ se zasad osigurala od većih gubitaka na turskom tržištu – Biznis.ba\nKompanija ‘Bimal’ se zasad osigurala od većih gubitaka na turskom tržištu\nobjavljeno 21. avg 2018. u 12:40 21. avg 2018.\nZa kompaniju “Bimal” Turska je najvažnije izvozno tržište i zasad su se osigurali od većih gubitaka.\n– Naše sveukupno poslovanje ne može biti ugroženo zbog, vjerujemo, privremene nestabilnosti turske lire. Ipak, naravno da je izvoz za sve kompanije, pa samim tim i za ‘Bimal’ težak i rizičan, te da ćemo imati značajnu štetu zbog drastičnog pada vrijednosti turske valute, a ovo će trajati sve dok se ne uspostavi stabilniji kurs – kazali su za Fenu iz kompanije Bimal.\nZa “Bimal” je vrlo značajno i to što su dio međunarodne poslovne grupe koja ima svoju kompaniju u Turskoj, te su zahvaljujući tome uspjeli da apsorbuju štetu koju je izazvala devalvacija lire.\n– Takođe, ‘Bimal’ posjeduje prednost koju nam omogućava krovna kompanija Studen Holding, a to je korištenje instrumenta terminskog fiksiranja kursa, što bitno umanjuje rizik i gubitke na promjeni kursa – navode iz “Bimala”.


7 letnjih aktivnosti koje će vaši mališani obožavati – MamaMe\n7 letnjih aktivnosti koje će vaši mališani obožavati\nJednostavne i zanimljive aktivnosti koje možete raditi ovog leta sa svojim mališanima.\nLeto je u punom jeku! Uzbudljivi period za mnoge roditelje i decu, ali ponekad ume biti i pomalo nezgodan kada su u pitanju deca školskog uzrasta, jer je potrebno osmisliti aktivnosti koje će ih zabaviti tokom raspusta.\nSvakako, ovo je vreme kada treba da uživate sa njima, ali važno je i da oni ne prekidaju sa učenjem. Leto može biti odlična prilika da deca povežu školske koncepte sa stvarnim životnim iskustvom. Takođe, ovo je idealan trenutak da napravite pauzu od užurbanog načina života i gustog rasporeda kako biste uživali u kvalitetnim porodičnim momentima, razmišljali izvan okivira, probali nove stvari zajedno…\nMi vam donosimo 7 inspirativnih ideja za savršeno leto sa vašim mališanima:\n1. Podstaknite kreativnost\nTo može biti bilo šta – crtanje kredom po betonu, pravljenje maketa i drugih predmeta, slikanje prstima ili nekom drugom novom metodom.\n2. Pustite ih da budu deca\nMi često zaboravljamo da deca prosto uživaju u samoj igri, zato ih pustite da sami daju svoju ideju za igru. Jednostavne otvorene aktivnosti mogu savršeno uticati na razvoj njihove mašte. Dopustite im da budu istraživači sa flašicom vode, kompasom i dvogledom u rancu. Neka osmisle svoju igru kao što je potraga za blagom ili neka druga slična pustolovina.\n3. Igrajte igre zajedno\nKada je reč o igri, današnja industrija igračaka nudi širok spektar različitih igara – od raznih društvenih igara i mozgalica, pa do onih koje možemo igrati pod otvorenim nebom. Nađite par njih u kojima možete svi zajedno uživati.\n4. Osmislite projekat\nRaditi na zajedničkom projektu može biti odlična prilika da se povežete sa svojim detetom. Projekat može biti velika slagalica koju ćete slagati danima, neki naučni eksperiment za decu ili pravljenje kolača. Možete isplanirati da zajedno sadite neko cveće ili povrće. A onda, u zavisnosti od njihovog uzrasta, možete napraviti časopis sa beleškama svih projekata što će ostati kao uspomena na ovo sjajno leto.\n5. Čitajte često\nBez obzira da li ćete kupovati nove knjige, posetiti biblioteku sa vašim mališanima ili se ipak zadržati na svojim favoritima, bitno je da svaki dan pronađete malo vremena za čitanje.\nKad god vam se ukaže prilika, izađite napolje sa svojim mališanima. Šetajte, trčite, vozite bicikl, rolere, igrajte se sa loptom…Leto je savršeno za aktivnosti na otvorenom, koje su odlične za motorički razvoj vaše dece.\n7. Osmislite zajedno ciljeve\nOvo leto morate imati bar jedan cilj koji biste trebali da osmislite zajedno sa svojim detetom. Da li će možda baš ovog leta naučiti da čitaju ili pišu, da li će naučiti više o svemiru ili dinosaurusima…? Podstaknite ih da vam kažu na čemu žele da “rade” i neka to bude jedan od ciljeva po kojem će ovo leto biti zapamćeno.


Zlatiborski turizam kroz vekove - Zlatibor\nISTORIJA ZLATIBORSKOG TURIZMA – OD KRALJEVE VODE DO ZLATIBORA\nVazdu[na banja Zlatibor\nRazvoj turizma na Zlatiboru predstavlja viševekovni proces, pun uspona i padova, tokom koga su priroda i ljudi, svako na njima svojstven način, glačali i za buduća pokolenja ostavili jedno divno i nikad do kraja dokučeno turističko zdanje. Opšta konstanta turističkog razvoja sastojala se u tome da je priroda uvek bila brža, darežljivija i dalekovidija, dok su ljudi uvek zaostajali, sa mukom se trudeći da isprate i dosegnu fantastične domete ovdašnje prirode, da njome ovladaju i učine je dostupnom najširem krugu posetilaca. Ta trka između prirode i ovdašnjih ljudi traje do današnjih dana, pri čemu sa ponosom možemo da istaknemo da rastojanje i zaostatak nikad nisu bili manji, te da je Zlatibor konačno dobio sve obrise modernog turističkog centra. Ipak, hajde da se podsetimo kako je sve počelo!\nPrirodne lepote i lekovitost nisu jedine vrednosti koje su proslavile najlepšu i najzdraviju srpsku planinu, vekovima se njeno ime, po balkanskim kasabama, evropskim gradovima i primorskim trgovima, izgovaralo sa poštovanjem i dužnim uvažavanjem. Zahvaljujući autentičnim proizvodima sa ovog podneblja, Zlatibor je vekovima imao čvrste i sigurne odnose sa gradskim sredinama od srednje Evrope do Jadranskog mora. Kroz čitav srednji vek, kao i u nemirnim vremenima turske vladavine trgovci primorskih gradova, posebno Dubrovnika i Kotora, održavaju žive ekonomske veze sa Rujnom, kako se u to vreme zvao Zlatibor. Zlatiborci su na najčuvenije evropske tržnice iznosili proizvode poput vune, kože, meda, katrana, luča i drvenih sudova.\nZdravstveni potencijal Zlatibora i dobrobiti boravka na njemu, poznati su ljudima vekovima unazad. Ipak, kao jedan istorijski kuriozitet i kamen temeljac prapočetaka turizma na Zlatoru, uzima se poseta bogatog sarajevskog trgovca hadži Nikole Selaka. Naime, ovaj imućni pripadnik sarajevske aristokratije je 1750. godine sagradio kolibu na Vodicama, danas prelepom vikend-naselju uz obalu Crnog Rzava. Istorijski podaci govore da je hadži Nikola Selak narednih sedam godina boravio u svojoj kolibi odmarajući dušu i telo u lepotama Tornika, Čavlovca, Murtenice i Crnog Rzava. Trebalo je da prođe čitav vek da bi njegovim stopama najpre krenuli srpski kneževi, kraljevi i ostali pripadnici srpske aristokratije, a kasnije i običan, manje imućan svet.\nTokom turske vladavine zlatiborske suvati i pašnjaci su bile u posedu bogatih užičkih, pribojskih i novovaroških begova. Hadži Jusuf Hadžiavdić je na Belim vodama, jednom od zlatiborskih naselja, sagradio veliki čardak u kome je sa hanumom i decom provodio leta. Slične drvene građevine su se mogle videti i na suvatima Jusuf bega, Muhameda Praša i drugih bogatih Turaka.\nKLUPKO SE ZAKOTRLJALO – VAZDUŠNA BANJA VIDA BOLESTI\nPosle oslobođenja Srbije planina menja klijentelu, umesto begova i hadžija ovde se odmaraju začetnici mlade srpske buržoazije. Postoje podaci da je na njemu letovao i knez Miloš Obrenović dolazeći u posetu svome prijatelju serdaru Jovanu Mićiću, koji je na Kulaševcu, mestu gde se danas nalazi čuvena Kraljeva česma, imao svoj letnjikovac. Pretpostavljamo da knez Miloš nije na Zlatibor dolazio samo radi odmora i zdravlja, već i nošen željom da obiđe krajeve gde je za vreme Prvog srpskog ustanka bio komadant ustaničkih snaga, kao i da u selu Dobroselici poseti Aksa Ječmenicu kod koga je pred ustanak kao dečak služio nekoliko godina.\nNa prelazu između 19. u 20. vek letovanje na Zlatiboru bila je privilegija porodica bogatih užičkih trgovaca, koji su posedovali suvati ili ih uzimali u zakup od države. Damnjan Orlović, Đorđe Kukoljac, Joco Gmizović, Miloš Petaković, Raco Đerasimović i drugi, pored koliba za čobane, obavezno su pravili i brvnare u koje su preko leta izvodili svoje porodice. Za decu je prostrana visoravan bila pravi raj u odnosu na prašnjave i prljave užičke ulice. Ustajala su u cik zore da sa Čigote vide izlazak sunca, ručavala pored izvora hladne planinske vode, jurila po proplancima gde su se mešali mirisi borovine i narcisa, spavala u kolibama od lučevih brvana. Kada su se početkom septembra vraćala u grad na Đetinji, osvežena i preplanula od planinskog sunca, dočekivana su sa zavišću od svojih sugrađana, koji su boravak na Zlatiboru smatrali luksuzom i modom.\nDrugu grupu gostiju koja je pohodila Zlatibor činili su ljudi oboleli od teške, opake i pre svega zarazne bolesti tuberkuloze, u narodu poznate i kao sušica. Oni su u Zlatiboru videli spas zbog čistog vazduha, potpunog mira, mirisnih livada i borovih šuma kroz koje bi šetali gotovo čitav dan, dok ima je hladna i čista planinska voda otvarala apetit, tako da su potrošenu energiju vraćali uz pomoć zlatiborskih specijaliteta. Planina je mnoge izlečila, a mnogima je produžila život za koju godinu.\nMeđutim, posle uživanja u blagodetima koje može pružiti letnji dan na čistom zlatiborskom vazduhu, bolesnici su se uveče suočavali sa velikim problemima. Naime, u samom Zlatiboru nije bilo nikakve kuće niti građevine gde bi se moglo prenoćiti i skloniti od kiše, pa su bolesnici morali da pešače po čitav sat do Čajetine, najbližeg mesta gde bi mogli pronaći smeštaj. Pored toga, veliki problem je predstavljala i ishrana jer na samom Zlatiboru nije bilo niti jednog restorana, tako da su gosti morali da sa sobom ponesu nešto za jelo.\nPlanina se pročula kao dobra vidarka. Izlečila je mnoge bolesnike, ojačala iznurena tela i probudila nadu u ozdravljenje. Stoga, krajem 19. veka počinje sistemska kampanja štampe, raznih društava i istaknutih pojedinaca, kojima je planina pomogla, da se na njoj izgrade ugostiteljski i turistički objekti i počne stvaranje modernog zdravstvenog i turističkog centra.\nPOSETA KRALJA – UGAONI KAMEN ZLATIBORSKOG TURIZMA\nObudovica je bila najveća i najbolja suvat na kojoj je godišnje tovljeno preko 200 volova. To je ujedno bio i najlepši krajolik zlatiborske visoravni. Prostirala se sa obe strane istoimene rečice čije su vode napajale bujne i sočne ispaše i služile kao pojila za stoku. Čitav dekor upotpunjavali su pošumljeni brežuljak za plandovanje goveda i najbolji planinski izvor – Kulaševac.\nPrekretnicu u razvoju zlatiborskog turizma predstavlja 1893. godina, kada se igrom slučaja na Zlatiboru našlo nekoliko najznačajnijih srpskih državnika i političara toga vremena. Na Kulaševac je stigao srpski suveren Aleksandar I Obrenović, a u Ribnici letuje bivši predsednik Narodne skupštine Aleksa Popović i bivši ministar Ljuba Kovačević. Toga leta locirana su dva najznačajnija turistička naselja, i na njima podignuti prvi objekti, što je bio dovoljan razlog da se ta godina uzme kao početak organizovanog turističkog razvoja.\nDana 20. Avgusta 1893. godine na Kulaševcu je sve bilo u znaku dočeka kralja Aleksandra I Obrenovića. Iznad izvora je podignut, divno okićen paviljon, gde će biti priređen ručak. Po nekom starom običaju od ranog jutra okretao se vo na ražnju u kome je bilo jagnje, u jagnjetu kokoška, a u kokoški jaje. Iz svih zlatiborskih sela pristizali su dostojanstveni gorštaci u najsvečanijoj narodnoj nošnji. To za njih nije bio običan vašar ili sabor, toga dana im se pružila prilika da uživo vide kralja Srbije, prilika koja se možda jednom pruža u životu.\nKraljev dolazak na Kulaševac najavili su plutoni iz prangija, a zatim je usledila bura oduševljenja nepregledne mase koja se probijala prema fijakerima kličući „živeo“. Posle prisnih i srdačnih razgovora sa meštanima i razgledanja okoline, kralj je otišao na ručak. Zdravicu mu je uputio predsednik čajetinske opštine, Petar S. Mićić, u kojoj je veličao kraljevo delo od 1. aprila 1893. godine kojim je preuzeo vlast od namesnika. U ime Zlatiboraca zamoljen je da Kulaševac dobije novo ime Kraljeva Voda, kako bi ovaj nepresušan izvor bio večni spomen njegovog dolaska u ovaj kraj. Kralj se zahvalio na dirljivoj zdravici, na dočeku punom iskrene ljubavi i sa radošću prihvatio Mićićev predlog. Posle ručka je pohodio studenac i obećao da će, kao uspomenu na svoj dolazak na Zlatibor, sagraditi česmu o svom trošku.\nKralj Aleksandar je održao reč i poslao novac od koga je kaptiran izvor na Kulaševcu, podignuta veoma lepa i monumentalna česma i postavljena mermerna ploča sa natpisom: KRALJ ALEKSANDAR I 20. AVGUSTA 1893.\nPRVI HOTELI I RESTORANI NA KRALJEVOJ VODI\nKad već na Kraljevoj Vodi nije mogao da nikne moderan sanatorijum, koji poduhvat je dugo pripreman i priželjkivan, a na kraju osujećen spletom neočekivanih političkih događaja, najpre Majskim prevratom, a par godina kasnije Prvim balkanskim ratom, to se ovdašnja politička i intelektualna elita morala zadovoljiti izgradnjom malih hotela i restorana. Uoči samog Prvog svetskog rata na Kraljevoj vodi sagrađen je moderan i za to vreme luksuzan hotel „Kraljeva Voda“, depadans „Čigota“ i pekara. Pomenuti turistički kompleks je posedovao ovalnu salu za ručavanje, veliku terasu i ukupno 29 ležaja. Hotel je za kratko vreme primao goste, jer je ubrzo izbio Prvi svetski rat.\nIzmeđu ratova ugostiteljstvo je imalo dva različita perioda. Sve dok su se osećale ratne posledice i dugo putovalo lošom komunikacijom, potrebe su zadovoljavali neznatni predratni kapaciteti. Sa druge strane, prelomni momenat u razvoju bio je izgradnja savremene putne komunikacije Užice-Kraljeva Voda, kada je interesovanje turista premašilo smeštajne kapacitete hotela i vile „Čigota“. Zakupci su bili primorani da nekoliko godina za smeštaj gostiju koriste i zgradu žandarmerijske stanice. Otvaranje prema Užicu i Beogradu i sve veći interes za ovu srpsku planinu podstakli su gradnju novih smeštajnih kapaciteta. Oblasni odbor je 1929. godine obezbedio finansijska sredstva, sa kojima je podignuta vila „Beograd“ i kapaciteti povećani na ukupno 65 ležajeva.\nUgostiteljstvo je je u prvih deset godina imalo sezonski karakter. Svi lokali na Kraljevoj Vodi i Palisadu izdavani su pod zakup na javnim licitacijama, i to isključivo od 1. maja do 30. septembra. Poznato je da je inžinjer Sekula Knežević Čaldović, na suvati Saračevini, sagradio veoma lep restoran pod simboličnim nazivom „Zdravlje“. Do rata je dva puta dograđivan i adaptiran i oba puta menjao naziv. Prvo je to bila gostionica „Pariz“, a potom restoran „Švajcarija“. Kada je u prvoj fazi izgrađeno šest, a u drugoj još pet drvenih paviljona, gostima je omogućeno korišćenje kompletnog pansiona.\nU ovom periodu podignuto je samo jedno odmaralište, Invalidski dom. Zahvaljujući užičkom advokatu, Veljku Kremiću, na osunčanom proplanku između Kraljeve Vode i Palisada, podignut je veliki i lep objekat sa kuhinjom, salom za ručavanje i dvadesetak soba sa ukupno 60 ležaja. Tu su preživali srpski ratnici vidali posledice rana i u hladovini borovine, za kafanskim stolom ili u dugim noćnim sedeljkama evocirali uspomene na strahote Mačkovog kamena, Šušnjara, Sive stene i Kajmakčalana.\nLETNJIKOVCI I DRVENE KOLIBE – INTIMNIJE VARIJANTE ODMORA\nRetki čardaci turskih begova po zlatiborskim suvatima i drveni konak rujanskog starešine kraj studenca Kulaševca, očuvani su skoro do kraja devetnaestog veka. Na Kraljevoj Vodi početkom 20. veka nalazile su se samo dve brvnare, u vlasništvu užičkog trgovca Ostoje Kneževića. Podignute su na suvati Saračevini, na mestu današnjeg hotela „Zelenkada“, a služile su za smeštaj čobana i letovanje gazdine porodice. Nešto kasnije, na suprotnoj strani Kraljeve česme, iznad današnjeg hotela „Dunav“, male letnjikovce od lučevih brvana sagradili su inžinjer Đorđe Jevtović i trgovci Raco Đerasimović, Toma Dragović i Ljubo Smiljanić. Do Prvog svetskog rata jedine zidane vile podigli su advokat Strahinja Popović i babica Milica Avramović.\nOdbor okruga užičkog, koji je u to vreme upravljao Kraljevom Vodom, izradio je urbanistički plan shodno kome je obeleženo 50 placeva, površine između 5 i 10 ari. Placevi su bili namenjeni izgradnji privatnih vila i letnjikovaca. Da bi se izbegla gustina naselja, Odbor je prodavao svaki drugi plac. Projekte je odobravala tehnička služba i ukoliko ih prihvati trebalo je ispuniti sledeće uslove: graditi isključivo zidane objekte i završiti u roku od tri godine. Tako je Kraljeva Voda bila predodređena da postane elitno turističko naselje poput alpskih vazdušnih banja Švajcarse, Austrije i Italije.\nPrvih posleratnih godina interesovanje za gradnju bilo je dosta slabo, a uzroke treba tražiti u još uvek prisutnim posledicama rata i lošem makadamskom putu Užice-Kraljeva Voda. Ni posle izgradnje savremene putne komunikacije 1927. godine interesovanje nije dostiglo onaj nivo koji su nadležni organi očekivali, što primećuje i dopisnik tadašnje „Pravde“. „Priroda, velika neimarka pružila je na Zlatiboru, kroz svoju božiju narav svu materinsku ljubav na čoveka, ali je čovečija ruka do sada malo stigla tomo šta da učini“. Intenzivnija gradnja je počela tek po završetku ekonomske krize, da bi kulminaciju dostigla pred Drugi svetski rat.\nS obzirom da su vlasnici u većini slučajeva pripadali srednjim i višim slojevima građanskog društva, imali su mogućnosti da naprave dobre i lepe letnjikovce, slične onima iz poznatih mondenskih letovališta. Pred rat Kraljeva Voda je imala 21 objekat, od kojih je 16 pripadalo Užičanima.\nGOSTI KRALJEVE VODE – OD INTELIGENCIJE DO KRUNISANIH GLAVA\nU periodu između ratova Zlatibor posećuje jugoslovenska inteligencija i srednji i viši slojevi buržoazije. Ovde su se odmarali državnici, političari, fabrikanti, bankari, advokati, književnici, umetnici…. Selekciju gostiju izvršili su ugostiteljski objekti. U luksuznom hotelu „Kraljeva Voda“ pansion je iznosio 55, dok se u gostionicama i restoranima kretao oko 30 dinara. Na Kraljevoj Vodi su se družili političari Ljuba Davidović, Boža Maksimović, Anton Korošec, Milan Grol, Milan Protić, Dragiša Vasić, Ivan Ribar sa sinovima, književnik Branislav Nušić i karikaturista Pjer Križanić.\nPoznato je da je Aleksandar I Karađorđević početkom juna 1934. godine dolazio na Zlatibor. Po svedočenjima savremenika, smisao putovanja je bila želja da osmotri najlepšu zlatiborsku suvat Jelje, koju je nameravao da kupi od užičke porodice Petaković i na njoj sagradi letnjikovac. Nažalost, posle samo četiri meseca je ubijen u Marselju. Na Zlatibor je dolazio tokom 1940. godine i mladi kralj Petar II Karađorđević. Maloletni kralj je tom prilikom kampovao sa drugovima nekoliko dana pored reke Crni Rzav na Vodicama.\nOvo je isečak iz istorije razvoja Kraljeve Vode, jednog od nekoliko turističkih naselja koja čine turističku mapu Zlatibora. S obzirom da, se geografski gledano, ovo naselje poklapa sa današnjim ušim turističkim centrom, kao i da je, simbolički gledano, ovde započet moderan zlatiborski turizam, to smo istraživanje zlatiborske turističke prošlosti odlučili da započnemo upravo na ovom mestu.\nAutor: Ivan Ječmenica; izvori: „Zlatiborski turizam kroz vekove“ 2003. god. Milisav R. Đenić\nZlatiborska pijaca Veliki jubilej zlatne planine


Sindikat, Vlada i ambasada: Mnogo novca nizašto\nRegija Sindikat, Vlada i ambasada: Mnogo novca nizašto 19. juni/lipanj, 2014.\nDoma Sindikata u Beogradu, pogled s Trga Nikole Pašića na ulaz u Dvoranu Doma\nNakon vijesti da su šefovi diplomatija Crne Gore i Srbije Igor Lukšić i Ivica Dačić u Beogradu potpisali Sporazum po kome će dvije države jedna drugoj ustupiti prostor za smještaj ambasada u Podgorici i Beogradu, u Crnoj Gori je otkriveno da je Vlada Crne Gore skoro dvije godine plaćala mjesečnu rentu od skoro 10 hiljada eura za prostor koji nije koristila.\nCrnogorska Vlada je za više od godinu i po dana platila skoro 200.000 eura za prostor u strogom centru Beograda koji nikad nije koristila.\nNakon odluke Srbije da vilu Crnogorka vrati tamošnjoj kraljevskoj porodici Karađorđević, crnogorska diplomatija je morala da nađe drugo rješenje za smještaj ambasade.\nIzbor je pao na beogradski Dom sindikata u kom je, nakon diobe sa nekadašnjim jugoslovenskim sindikatom, crnogorskom Savezu sindikata pripao dio poslovnog prostora.\nPortparol crnogorskog Ministarstva vanjskih poslova, Gordana Jovanović kaže da je plaćanje prestalo još u martu kada je postignut sporazum sa Srbijom, a da je potpisivanje prije tri dana u Beogradu bilo samo njegova formalizacija.\n“Ugovor o zakupu prostora između Saveza samostalnih sindikata Crne Gore i Vlade Crne Gore potpisan je u Podgorici 28. septembra 2012. godine. Iznos mjesečne zakupnine je iznosio 14 eura po metru kvadratnom poslovnog prostora. Vlada je raskinula taj ugovor sa Sindikatom u trenutku kada je postignut dogovor sa Srbijom o razmjeni prostora za diplomatsko konzularna predstavništva. Tačnije ugovor je raskinut 14. marta 2014. godine. Ranije postignut dogovor formalizovan je nedavno, tokom posjete potpredsjednika Vlade Igora Lukšića Srbiji, poptisivanjem Sporazuma o stupanju korištenja nepokretnosti na recipročnoj osnovi za smještaj DKP Crne Gore u Srbiji i Srbije u Crnoj Gori”, navela je Jovanović.\nU četvrtak nije bilo moguće stupiti u kontakt sa nadležnima u Savezu samostalnih sindikata, ali je prethodno generalni sekretar ove organizacije Marko Nikčević ipak, za dnevnik Dan koji je i obznanio cijeli slučaj, izjavio da „obje strane poštuju potpisani poslovni ugovor, čija je sadržina poslovna tajna”.\n„Imamo korektan ugovor sa Vladom. Ukoliko dobiju prostorije za ambasadu, ugovorom su zaštićeni i SSCG i država, pa niko neće biti oštećen“, izjavio je Nikčević.\nMeđutim, zanimljivo je da je član sekretarijata SSCG Vidak Đuranović kazao da nema informaciju da je Vlada raskinula ugovor sa Savezom.\n„Ugovorom koji smo potpisali sa Vladom precizirano je da nas oni moraju tri mjeseca prije eventualnog raskida ugovora obavijestiti o raskidu. To se nije desilo. Mi u SSCG nemamo informaciju da Vlada planira da raskine ugovor. Ukoliko se to desi, oni su dužni da plate kiriju za ta tri mjeseca, odnosno oko 30.000 eura“, tvrdi Đuranović.\nOpozicija slučaj sa plaćanjem ekskluzivnog poslovnog prostora u centru Beograda koji Vlada nikad nije ni koristila, a svakog mjeseca za to izdvajala skoro 10 hiljada eura vidi kao najobičniju ujdurmu čiji je cilj pretakanje novca građana u privatne džepove i djelimično u kasu, Vladi omiljenog, Saveza samostalnih sindikata.\n“To je jedan od najboljih pokazatelja o raskalašnom pristupu Vlade kada su sredstva poreskih obveznika u pitanju. Smatram da se radi o jednom fingiranom modelu zakupa. Zvanični vlasnik je Savez samostalnih sindikata Crne Gore kao omiljeni sindikat Vlade Crne Gore. Davno su bile neke špekulacije da će taj ekskluzivni prostor preći u privatne ruke nekih ljudi koji su veoma bliski aktuelnom premijeru. Ja drugačije ne mogu da objasnim ovo što se dogodilo nego kao nastavljanje jednog pogubnog odnosa prema finansijama Crne Gore kao i nastavak jednog projekta koji ćemo vidjeti kako će se završiti, imajući u vidu da je godinu plaćan zakup a da prostorije uopšte nijesu korištene”, konstatuje Član skupštinskog Odbgora za međunarodne odnose i funkcioner opozicionog Demokratskog fronta Milan Kenžević.


„DOSTAVIĆU VAM SPISAK!” Stanivuković odgovorio Rajčeviću na temu o kojoj bruji Srpska | Novosti.RS\nKomentarišući Rajčevićevu izjavu da je priča oko “lažnih diploma najgora vrsta populizma i skretanje pažnje javnosti sa onoga čime jedan gradonačelnik treba da se bavi”, Stanivuković je istakao da svako treba da radi svoj posao.\n– Kada biste Vi meni rekli da ima ulica u kojima nije pokupljeno lišće, zar bih ja trebao da od Vas tražim spisak tih ulica ili bih odmah nakon te informacije poslao službe da provjere koje su to ulice? Mislim da je ovo dovoljan primer kako neko treba da radi svoj posao, ali ako već želite dostavićemo Vam i spisak spornih diploma i fakulteta za koje sumnjamo da nisu poslovalili u skladu sa zakonom u nadi da ćete nešto uraditi po tom pitanju – istakao je Stanivuković.\nOn je dodao da ga je Rajčević pitao i šta su to lažne diplome, te da mu neće ostati dužan odgovor.\n– Lažne diplome su one koje se stiču preko noći, za koje se zna koliko koštaju, diplome stečene na univerzitetima bez adrese i amfiteatra. Znate da takvih ima i među ministrima, a sada vidimo da ih ima i u Gradskoj upravi. Svi mi znamo šta su lažne diplome, ili ste Vi već zaboravili da ste najavljivali zakon o prestanku rada zbog izdavanja lažnih diploma? Na koje ste lažne diplome tada mislili?- pitao je Stanivuković.\nDraško Stanivuković diplome RS Srđan Rajčević Republika Srpska Banjaluka Banja Luka\nPa pola srbije tamo diplomira i doktorira samo treba da imate nekoliko evrića.\n@Biciklista - U Bogradu ima takvih fakulteta gde preko noći završavaju i stiču zvanje "menadžer" svega i svačega ali je bitno da se plati i normalno veza za posao u državnoj službi. Toga u Srbiji ima na pretek. Bolonja nas je uništila više no korona.\nХоћете ли и саветнике и функционере тако проверавати дипломе?


Slovenija ublažila restrikcije za sportiste i rekreativce, rade i fitnes centri - 24vesti\nSlovenija ublažila restrikcije za sportiste i rekreativce, rade i fitnes centri\nU Sloveniji su od ove nedelje ponovo dopuštene rekreativne sportske aktivnosti na otvorenom i u dvoranama, uz najviše deset učesnika, održavanje razmaka od dva metra i testiranje na korona virus najmanje jednom nedeljno.\nU zatvorenim prostorima ponovo se dopušta igranje tenisa, badmintona, vežbanje u fitnes centrima, plivanje u bazenima, klizanje i zajednički treninzi, ali i obuke skijanja, objasnio je danas na konferenciji za novinare slovenački državni sekretar za sport i obrazovanje Marjan Dolinšek.\nKako javlja agencija Hina, redovno nedeljno testiranje je uslov za sve sportiste i rekreativce, još nisu dozvoljeni treninzi za kontaktne sportove, a sportisti i skijaši su pozvani da nose maske i učestvuju u sportskim ativnostima samo ako su potpuno zdravi.\nVlada je osigurala dovoljan broj testova za testiranje svih grupa koje podležu obaveznom testiranju, uključujući zaposlene u trgovinama, školama, ali i za sportiste, a i dalje se sprovodi masovno testiranje antigenskim testovima.\nTako je samo u ponedeljak sprovedeno više od 42.000 testiranja, od čega 37.830 brzim antigenskim testovima, a potvrđeno je 740 novih zaraza, dok je umrlo pet obolelih od korona virusa, najmanje u jednom danu u drugom talasu epidemije.\nBroj aktivnih slučajeva zaraza pao je na 12.102, a broj trenutno hospitalizovanih na 691 kovid pacijenta, što će uz povoljan trend po trenutnim prognozama omogućiti novu relaksaciju mera u prvoj polovini marta.\nPoslanici o izboru sudija koji se prvi put biraju…


smrtna kazna | Tuzlanski.ba | Page 3\nTurska je zabranila aktivnosti 370 nevladinih organizacija, uključujući i one za zaštitu ljudskih prava i djece, zbog navodne povezanosti sa terorizmom, odluka je Ministarstva unutrašnjih poslova, koju je danas obrazložio zamjenik turskog premijera Numan Kurtulmus.…\nPredsjednik Republike Turske je u intervjuu za CNN International govorio o događajima u vezi s pokušajem državnog udara pristalica terorističke organizacije FETO, infiltriranih u redovima Oružanih snaga Turske 15. jula, javlja Anadolu Agency (AA). Podsjetio…\nOštra poruka iz EU: Nema izgovora za uvođenje smrtne kazne\nVladavina prava se mora poštovati i nema isprike za bilo kakav korak koji bi neku zemlju mogle udaljiti od toga, izjavila je u ponedjeljak visoka predstavnica EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Federica Mogherini.. “Vladavina…\nSAD: Osuđenik pogubljen 25 godina nakon ubistva\nGustavo Garcia (43) pogubljen je otrovnom injekcijom zbog ubistva počinjenog prije 25 godina u Teksasu, javlja Anadolu Agency (AA). Garcia je tokom pljačke ubio radnika na kasi. Ubrizgana mu je smrtonosna doza pentobarbitala i nakon 16…\nIzvršavanje smrtnih kazni u Pakistanu, zbog ramazana, svetog mjeseca muslimana, privremeno je obustavljeno po naredbi premijera te zemlje Navaza Serifa, javlja Anadolu Agency (AA). Kako navode iz Ureda za odnose sa javnošću premijera, Serif je…\nNebraska uvela moratorijum na smrtnu kaznu\nPoslanici u parlamentu Nebraske su danas izglasali moratorijum na izvršenje smrtne kazne, čime je Nebraska postala 19. američka savezna država u kojoj je taj moratorijum na snazi. Prijedlog zakona je podržalo 30 poslanika, dok je…\nJackie Chan podržava smrtnu kaznu za krivična djela povezana s drogom\nFilmska zvijezda Jackie Chan je izjavio da u određenim okolnostima podržava smrtnu kaznu zbog krivičnih djela povezanih sa drogom, prenosi Anadolu Agency (AA). Kako navodi BBC, Chan je kazao da droga posebno šteti mladima, ali…\nOklahoma glasala za smrtnu kaznu azotom: ”Praktičan, efikasan i human način pogubljenja”\nAmerička savezna država Oklahoma mogla bi da postane prva američka država koja će koristiti inhaliranje azota kao alternativno izvršenje smrtne kazne koja se sprovodi smrtonosnom injekcijom. Poslanici te američke države na jugu SAD jednoglasno su…\nOsumnjičenom za ubistvo studenata muslimana u Americi prijeti smrtna kazna\nVrhovni sud u Sjevernoj Karolini odobrio je tužiocima da zatraže smrtnu kaznu za osumnjičenog za ubistva trojice muslimanskih studenata u Chapel Hillu, javlja Anadolu Agency (AA). Pomoćnik okružnog tužioca u Durhamu, u Sjevernoj Karolini, Jim…


admin, Author at Evropski univerzitet Brčko distrikt - Page 3 of 404\nRezultati II kolokvijuma iz Uvoda u pravo održanog 21.12.2021. godine\nR. br.Broj indeksaBrojčana ocjenaSlovna ocjenaOpisna ocjena1.007/21-SR6EZadovoljava2.006/21-OP6EZadovoljava3.001/21-MD5FNe zadovoljava4.002/21-SR5FNe zadovoljava\nProf. dr Haris Huseinagić – nadoknada predavanja\nObavještavaju se studenti da će se 21.12.2021. godine održati nadoknada predavanja kod prof. dr Harisa Huseinagića, u istim terminima.\nObavještenje za javnost 20.12.2021. godine\nObavještava se javnost da se magistarski rad pod nazivom Uticaj međunarodne diplomatije na libijsku nacionalnu bezbednost, kandidata Qosiy Alqshata, studenta magistarskih studija na Fakultetu političkih nauka, studijski program Međunarodni odnosi i diplomatija, zajedno sa izvještajem Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarske teze, stavlja na uvid javnosti u trajanju...\nKinezimetrija – rezultati kolokvija\nBroj ind.Prisutnost na nastaviAktivnost na nastaviSeminarski radPrezentacija seminarskog radaPismeni min.broj bodova 40 UKUPNO bodovaOCJENA039/20 FT5581047,575,5C/8028/21 FT438104166D/7014/20 FT55101048,578,5C/8024/21 FT33101043,573,5D/7 NAPOMENA: Svi studenti, koji žele da izvrše uvid u svoje pismene radove mogu to uraditi u zakazanom terminu narednog ispitnog roka, nakon završetka ispita. Predmetni nastavnik: Prof.dr Izudin Tanović Brčko, 20.12.2021.\nNadoknada predavanja – prof.dr Budimir Tojagić\nObavještavaju se studenti da će se nadoknada predavanja kod prof. dr Budimira Tojagića održati 20. decembra 2021. godine u istim terminima.\nObavještenje za javnost 16.11.2021. godine\nObavještava se javnost da na magistarski rad pod nazivom Komparacija konstruktivnih sistema sa tehničko-ekonomskog aspekta, kandidata Dine Hodžića, studenta magistarskih studija na Tehničkom fakultetu, studijski program Građevinarstvo, kao i na izvještaj Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarskog rada, koji su bili na uvidu javnosti u periodu od 22.11.2021....\nObavještenje za javnost 15.12.2021. godine\nObavještava se javnost da na magistarski rad pod nazivom Uloga nastavnika u suzbijanju konflikata i svađa među djecom mlađeg školskog uzrasta, kandidata Amira Abidovića, studenta magistarskih studija na Pedagoškom fakultetu, studijski program Pedagogija, kao i na izvještaj Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarskog rada, koji su bili na...\nObavještenje za javnost 14.12.2021. godine\nObavještava se javnost da na magistarski rad pod nazivom Osnovne paradigme saradnje porodice i škole, kandidatkinje Slobodanke Galešić, studentice magistarskih studija na Pedagoškom fakultetu, studijski program Razredna nastava, kao i na izvještaj Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarskog rada, koji su bili na uvidu javnosti u periodu od...\nObavještenje za javnost 13.12.2021. godine\nObavještava se javnost da na magistarski rad pod nazivom Uticaj informaciono - komunikacionih tehnologija na efikasnost nastavnih procesa u osnovnom i srednjem obrazovanju Brčko distrikta BiH, kandidata Edina Hodžića, studenta magistarskih studija na Tehničkom fakultetu, studijski program Inženjerska informatika, kao i na izvještaj Komisije za ocjenu i javnu odbranu...


DOŽIVITE 90 GODINA: Ključ dugovječnosti je u umjerenom konzumiranju OVOGA! | www.Pozitivno.ba\nDOŽIVITE 90 GODINA: Ključ dugovječnosti je u umjerenom konzumiranju OVOGA!\nMarch 1, 2018 Zdravlje\nKonzumiranje umjerenih količina alkohola i kafe povezano je sa dužim životom, pokazala je najnovija studija\nIstraživanje, nazvano “90+ studija”, počelo je 2003. godine, a obuhvatilo je oko 1.700 najstarijih starih osoba, odnosno ljudi u grupi od 90-99 godina, kako bi se otkrilo koji je ključ njihove dugovječnosti.\nOtkriveno je da su ljudi koji su, između ostalog, pili umjerene količine alkohola ili kafe, živjeli duže od onih koji nisu, kao i da ljudi koji su u svojim 70-tim godinama imali prekomjernu težinu živjeli duže od ljudi koji su imali normalnu, ili bili mršavi. Bitno je samo da pijete u umjerenim količinama.\n“Nemam objašnjenje za ovo, ali čvrsto vjerujem da umjereno pijenje alkohola doprinosi dugovječnosti”, izjavila je Claudia Cavas, glavni istraživač studije.\nIspitanici koji su pili dvije čaše piva ili vina svakog dana smanjivali su svoj rizik od prerane smrti za čak 18 procenata, a oni koji su pili dvije šolje kafe dnevno smanjili su taj rizik za 10 odsto.\nIpak, tjelesne vježbe su i dalje neophodne. Isto istraživanje je otkrilo da redovnim vježbanjem, kao i radom na nekom hobiju, doprinosimo dužem životnom vijeku.\nSAMO 10 MINUTA DNEVNO I BIT ĆETE NAM ZAH...\nKako spavate? O tome ovisi hoćete li ima...


Zorannah ostavila fudbalera! On želi da mu se ona vrati! – SIA\nUživajući na večeri sa prijateljicom, koju dugo nije videla, Zorannah je priznala da je ponovo sama. Naime, kako piše „Kurir“, na pitanje prijateljice da li je i kada poslednji put bila kod Bobana u Italiji, s obzirom na to da on igra fudbal za tamošnji klub Leće, Jovanovićeva je kao iz topa odgovorila da više nisu zajedno.\nTags: Boban Nikolov Zorana Jovanović Zorannah\nPrethodna vest: Ivana Aleksić žari i privlači poglede u provodu sa Breninom snajkom!\nSledeća vest: Kortni Kardašijan iskeširala 12 miliona dolara za luksuznu vilu! (FOTO)


SNP pokrenula inicijativu za opoziv Mila Đukanovića\nTanjug 4. septembra 2021. 14:33\nPODGORICA – Socijalistička narodna partija, članica parlamentarne većine, podnela je poslaničkim klubovima inicijativu za opoziv predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, zbog kršenja Ustava, pozivanjem na sukobe, podele i ometanje obavljane službe jedne verske zajednice.\nU obrazloženju Predloga za pokretanje postupka za utvrđivanje da li je predsednik povredio Ustav podseća se da je on 28. avgusta izjavio da nije pametno insistirati na ustoličenju izabranog mitropolita crnogorsko primorskog Joanikija na Cetinju…\n„Nadam se da neću biti u situaciji da 5. septembra i sam budem na Cetinju, tamo gđe budu Cetinjani i gđe je većinska Crna Gora, gde se brani dostojanstvo države“, rekao je tada Đukanović.\nSNP je inicijativu za opoziv predsednika države dostavio svim poslaničkim klubovima stranaka parlamentrne većine u kojoj navodi da „postoje dovoljni i opravdani razlozi da Skupština pokrene postupak za njegovo razrešenje“.\nInicijativa je dostavlje poslaničkim klubovima Demokratskog fronta, “Mir je naša nacija”, Pokretu za promjene, „Crno na bijelo“ i nezavisnom poslaniku Marku Milačiću, saopšteno je iz SNP.\nU inicijativi se ističe da je ovakvim postupanjem „predsednik Crne Gore izvršio grubu povredu Ustava Crne Gore, koji propisuje da su verske zajednice odvojene od države, kao i da su verske zajednice ravnopravne i slobodne u vršenju verskih obreda i verskih poslova“.\n„Nazivajući protivnike ustoličenja većinskom Crnom Gorom, direktno je izazvao podelu građana na one koji podržavaju i one koji ne podržavaju ustoličenje… Postavlja se pitanje da li je pozivajući na sukobe na dan ustoličenja mitropolita… i najavljivanjem svog prisustva tom događaju na direktan i grub način povredio Ustav. Najavljujući svoje prisustvo na Cetinju na strani onih koji protestuju…“, navode iz SNP.\nĐukanović je, ukazuju ličnim primerom pozvao građane na protest i ometanje vršenja verskih obreda SPC.\n„Ovo je samo jedan od primera koji karakterišu dugogodišnju praksu da predsednik kroz podelu, izazivanje mržnje, pretnje i poziv na sukobe pokušava da naruši međunacionalne i međuverske odnose unutar države”, poručili su iz SNP.


HITNO! POSAO Rad na terenu Odžaci - 16 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Rad na terenu Odžaci\n...vinogradarstvo; fitomedicina); Kategorija vozačke dozvole B; Sposobnost za rad na poziciji sa posebnim zahtevima: rad na otvorenom, rad na terenu; Izuzetnu pisanu i usmenu komunikaciju; Iskustvo rada na istim ili sličnim pozicijama kao i iskustvo u delatnosti osiguranja je...\nZahtevi: -ODGOVORNA OSOBA. -ODGOVORNA OSOBA. -ODGOVORNA OSOBA. pa onda ostalo....... -Kandidat treba da poseduje volju i pozitivan stav. -Vozačku dozvolu B kategorije, aktivan vozač. -Strani jezici su dobrodosli, ali nisu uslov. -Rad na kompjuteru...\n...Uslovi: Osposobljenost za rad na električnim instalacijama u radionici i na terenu Diploma III ili IV stepena elektro struke ili posedovanje sertifikata o stručnoj osposobljenosti za elektricara i elektromontera Sa radnim iskustvom na ovim poslovima Radnici...\nZahtevi: Šemiranje i ugradnja razvodnih ormana, priključnih elemenata, električnih uređaja i elektroopreme. Uslovi rada: IV SSS, puno radno vreme Dužnosti: Rad u radionici i na terenu\nRad na terenu Odžaci\ninženjer zaštite na radu Odžaci\nradnik za radove na visini Odžaci\nlekar specijalista Odžaci\nrad u prodavnici Odžaci\nrad na kasi Odžaci\nrad na terenu, Odžaci