Izbori u SDP BiH – Magazin Plus\nHome/Izbori u SDP BiH\nMidhat Send an email 2015-09-22\nNeposredna demokratija funkcionira po jednostavnom principu. Ako imaš pravo da glasaš, kandidiraš i predlažeš, onda glasaj, kandidiraj i predlaži. Sve drugo je samo trošenje vremena i resursa.\nU nedjelju 20. IX. 2015. god. održani su izbori za predsjednika SDP BiH. Ovo su inače prvi izbori po načelu neposredne demokratije za čelnika jedne od političkih stranaka u kompletnoj historiji stranačkog života Bosne i Hercegovine, i samo radi toga taj događaj će neminovno, dijalektički morati ući u historijske i politološke udžbenike. Bilo je ukupno 5 kandidata na biračko tijelo od oko 27 000 članova SDP koji su izmirili svoje obaveze plaćene članarine. Kampanja i sam proces glasanja su više – manje protekli u regularnoj atmosferi. Istine radi, potrebno je reći da je bilo i negativne kampanje, ali to je očekivano u svakom izbornom procesu bilo gdje u svijetu. Uostalom, ta negativna kampanja u neku ruku i govori da je riječ o stvarnom izbornom procesu, a da kandidati nisu bili ikebana i fasada za već ranije dogovorena rješenja. Na izbore je izašlo oko 20 000 članova, što je prilično veliki odziv. Naravno, i ovdje se potvrdilo pravilo (inače prisutno i na općim izborima) da je odziv bio veći u manjim mjestima i selima, nego u gradskim sredinama. Ali ta za naše uvjete uobičajena pseudo – urbana i kvazi – intelektualistička arogancija prema bilo kakvom izbornom procesu sa izgovorima „svi su isti“, „ja sam najbolji i najpametniji“ je priča za neku drugu priliku. Ono što se može reći jeste da se ta urbano – intelektualistička elitistička umišljenost (a ustvari obična neodgovornost i razmaženost) jednom za svagda mora staviti ad acta.\nNa izborima je pobijedio i to vrlo uvjerljivo (cc dvotrećinski) dosadašnji v. d. Predsjednika SDP BiH Nermin Nikšić. Kao osoba koja je učestovala, aktivno podržala i glasala za drugog kandidata jedino što je pošteno jeste da čestitam pobjedniku i poželim mu sreću u obnašanju mandata u okvirima demokratskih procedura, pravila i običaja ponašanja. Svaki drugačiji postupak bi bio ravan nepoštivanju demokratske volje i vodio bi ga urušavanju bilo kakve ideje da obični građani mogu o nečemu odlučivati.\nOno što je zanimljivo vezano za ove izbore jeste činjenica da je za njih postojalo veliko zanimanje javnosti, bar u onim dijelovima Federacije BiH sa bošnjačkom većinom. Tako je bilo i televizijskih debata i kolumni i novinskih članaka i analiza kandidata, portali i anonimni i fb komentatori su bili mnogi, često i sa uzavrelim strastima. Zanimljivo je da su u tome učestvovali i mnogi koji ne samo da nisu članovi, znači ne mogu ni glasati, ili pristalice nego nemaju apsolutno nikakve veze sa Partijom. Ovo je samo dokaz koliko je neposredna demokratija interesantna za naše građanstvo, i koliko su ljudi zagrijani da učestvuju u političkim procesima. Ali, još uvijek je taj diskurs prilično nezreo, jer se često priča svodila na to ko je bio bliži ili je sada blizak sa nečime što bi se moglo nazvati „Zlatkovim duhom“, dok su se suštinska pitanja i ona koja su se ticala budućnosti ostavljala na marginama. Naravno, svako imalo upućeniji u unutarnja dešavanja u SDP BiH zna da je mahanje sa „Zlatkovim duhom“ kao strašilom obična imaginacija. Čitav taj uži tim „od povjerenja“ koji je bio godinama oko prof. dr. sc. Zlatka Lagumdžije je van svih glavnih tokova vođenja politike. Sada su sasvim neki drugi ljudi u „timu od povjerenja“ Predsjednika Partije, što je meni kao historičaru sasvim razumljivo, a i neki su drugačiji obrasci ponašanja i djelovanja u priličnoj mjeri i zaživili.\nNakon objavljivanja rezultata izbora, na društvenim mrežama i komentarima članaka je bilo prilično uzavrelo stanje. Prilično dosta kritika, kako i zašto je Nermin Nikšić pobijedio, sa prizivanjem apokaliptičnih scenarija, nekoga armagedona SDP BiH i sa Partijom i onoga malo od BiH što je još ostalo. Međutim, neposredna demokratija funkcionira po jednostavnom principu. Ako imaš pravo da glasaš, kandidiraš i predlažeš, onda glasaj, kandidiraj i predlaži. Sve drugo je samo trošenje vremena i resursa. Ali, apokalipsa se neće desiti…još će dugo SDP hodati ovom zemljom.\nTurizam u raljama nelegalnih turističkih agencija i vodiča


Krune za otvaranje dozni-pitanje - Forum 024\nKrune za otvaranje dozni-pitanje\n#1 Post od jocko » Sre Apr 18, 2018 9:15 am\nPostovani majstori, koji precnik krune za otvaranje dozni vi koristite fi 60 ili fi 65.Hvala unapred.\nRe: Krune za otvaranje dozni-pitanje\n#2 Post od žežino » Sre Apr 18, 2018 9:26 am\nBudi malo precizniji prilikom objašnjenja , da ostali razumeju.\n#3 Post od jocko » Sre Apr 18, 2018 9:30 am\nNe znam u cemu da budem precizniji, prilikom otvaranja dozni za monofazne unicnice koji precnik krune koriste?\n#4 Post od zokce » Sre Apr 18, 2018 10:05 am\nJocko, je li to za gipskartonske ploce?\n#5 Post od jocko » Sre Apr 18, 2018 10:11 am\nNe, za ciglu i malter posto vise radim otvaranje dozni naknadno gde treba jos neka uticnica.Pitam zato sto neki kazu da treba fi 65 da bude malo sira zbog nanosenja gipsa a neki kazu da treba da bude fi 60 pa zato pitam koju vi koristite.\n#6 Post od zokce » Sre Apr 18, 2018 10:21 am\nRaspitacu se kod drugara koji se bavi uvodjenjem instalacija, ja se ne bavim time.\n#7 Post od jocko » Sre Apr 18, 2018 10:24 am\nVazi, pitaj samo znaci da li koristi 60 i kad ubaci bude onako knap ili ovu malo siru pa okolo ubaci gips, ja sam do sad par puta kad sam radio busio sam rupe u krug pa stemao posle ali hocu ovo da uznem pa zato pitam.Hvala unapred.\n#8 Post od Mata » Sre Apr 18, 2018 12:03 pm\nja bi se odlučio za 65, gips da lepo učvrsti doznu na svom mestu.\n#9 Post od jocko » Sre Apr 18, 2018 3:42 pm\nTako sam i ja mislio ali ipak bolje da pitam.\n#10 Post od zokce » Sre Apr 18, 2018 4:52 pm\nMora da bude veci od sirine dozne, jer inace dozna ne moze da se ucvrsti. Mozes da biras 65 ili cak i 70, samo ce da ide vise gipsa.\nGledaj da kruna bude kvalitetna jer su materijali koje dubis dosta tvrdi.\nI, pazi na dubinu, da ne preteras.\n#11 Post od elektricar024 » Sre Apr 18, 2018 5:22 pm\nJa lično, koristim fi60 unutrašnjeg preseka. plus na to olazi spoljna 4mm ptao znači 64. Za fi80 korsitim 84mm. Tesno jeste, li precizan. Što se tiče gipsa, napraviš tečnu mešavinu. Napuniš i dozna izgura višak. I veruj kad to stvrdne to je to... Sve ostalo pravi previše veliku rupu itd....\n#12 Post od žežino » Sre Apr 18, 2018 5:49 pm\nMoje rupe su nešto manje ( mislim kad bušim ) momci svaka čast.


fond otvoreno društvo – Sarajevski Otvoreni Centar\nOznaka: fond otvoreno društvo\nIzvršna direktorica SOC-a jedna od dobitnica_ka granta New Executives fonda\nČast nam je da je Emina Bošnjak, izvršna direktorica SOC-a jedna od 12 dobitnica_ka granta New Executives fonda koji dodjeljuje Fond otvoreno društvo (Open Society Fund), a koji je namijenjen podršci novih lidera_ki neprofitnih organizacija širom svijeta, od Malawija do Brazila. Od 15-17. novembra ona je učestvovala na dvodnevnom događaju u Londonu koji je bio posvećen međusobnom upoznavanju ovogodišnjih dobitnika_ca granta, te međusobnom savjetovanju i učenju. Sada je pred njom period u kojem će implementirati niz aktivnosti kako bi u stvarnost pretočila viziju organizacije.\nSvoje predavanje Boris je počeo podacima o stanju prava LGBT osoba u svijetu, te je istakao da danas u svijetu postoje 83 države koje imaju anti LGBT zakone, što je 42% od ukupnog broja zemalja u svijetu.


Koji aparati su vam potrebni za sređeno telo? | Moj ženski magazin\nKoji aparati su vam potrebni za sređeno telo?\nUprkos činjenici da izgled nije sve, on ipak puno govori o tebi. Opšta vizuelna sređenost je ona koja u prvim trenucima privlači pažnju okoline i vašeg sagovornika. Lepota i zdravlje nam takođe povećavaju samopouzdanje prilikom svakodnevnih iskušenja, pa je zato važno da im posvetimo malo više pažnje. To možemo da učinimo izborom pravih aparata za ličnu negu. Ako niste sigurni koji dodatak za ličnu negu da izaberete, u daljem tekstu vam predstavljamo neke opcije sa svojim prednostima i manama.\nBrijač ili depilator?\nAko želite glatku i nežnu kožu, na tržištu postoji veliki izbor proizvoda za depilaciju među kojima je jako teško izabrati pravi. Svaki ima svoje prednosti, kao i mane. Naravno, za izbor pravog je neophodno i lično testiranje, koje će pokazati šta je nabolje za vašu kožu. Brijači i depilatori su jedni od najčešćih sredstava za uklanjanje dlačica. Razlika između njih je u činjenici da brijači seku dlačice, dok ih depilator čupa, što čini kožu nežnom duže vreme.\nVećina ljudi danas koristi uglavnom ručne brijače koji su najzgodniji i najjednostavniji za upotrebu, ali se razvijaju i nove tehnike među proizvodima za ličnu negu, koji donose još bolje i efikasnije metode za uklanjanje dlačica. Jedna od njih je i epilacija, čija se prednost ogleda u tome, što uklanjaju dlaku sa svojim korenom što sprečava ponovni rast dlake. Pored dugotrajnosti, prednost epilacije je i u tanjim i ređim dlačicama, što se uglavnom primećuje dugotrajnom upotrebom. U današnje vreme sve popularniji postaju IPL epilatori, koji prilikom uklanjanja dlačica koriste intenzivno svetlo koje putuje do korena dlake, tretira ih čime ih uništava i sprečava dalji rast.\nAko želite savet iz prve ruke, možete da pogledate test jednog od najpopularnijih IPL odstranjivača dlačica: http://www.tech-lifestyle.com/jun-2016/test-philips-lumea-ipl-sc199500-zgodni-zenski-saputnik/\nNe samo žene, već su i muškarci često suočeni sa biranjem pravog aparata za brijanje. Električni, na baterije ili brijači za jednokratnu upotrebu – izbor je veliki. Problem koji se javlja kod muškaraca je prvenstveno iritirana koža, pa je zbog toga izbor još važniji. Izbor pravog brijača nije važan samo za one koji se kunu u sveže obijano lice, već i one koji imaju bradu, jer im takođe treba kvalitetan brijač, odnosno trimer za dlačice koji će im negovati lice.\nAko i tebe pritiska vreme, ali ipak želiš lepu frizuru možeš da pronađeš široku ponudu među aparatima za negu, s kojim možete da izgledate kao da ste izašli iz frizerskog salona. Žene među uređajima za negu kose najčešće koriste prese za kosu ili fenove. Međutim, kod muškaraca se najviše koriste trimeri za kosu. Trimeri za kosu su jednostavni za upotrebu i održavanje, ali to ne mora da znači da ne treba da budete pažljivi kada ih koristite. Ukoliko vam treba savet kako ošišati, odnosno obrijati glavu, u nastavku vas očekuje detaljan opis postupka:\nŽenama je za sređivanje frizure potreban i odličan fen za kosu, kao i neka presa za oblikovanje kose. Za divne i bujne kovrdže potrebno je koristiti odličan figaro. Međutim, ukoliko želite ranu kosu potrebno je da kupite presu za ravnanje kose. Danas, među proizvodima za negu postoje i kompleti za oblikovanje kose koji vam nude i funkciju pravljenja mini vala, kao i ravnanja kose.\nČak i prilikom kupovine fena za kosu morate obratiti pažnju na neke funkcije. Ne zanemarujte dužinu strujnog kabla, jer se može lako dogoditi da bude prekratak i da vas ograničava prilikom oblikovanja frizure. Za još bolji efekat, priuštite sebi fen za kosu koji omogućava i sušenje hladnim vazduhom ili sušenje jonima da bi se obezbedilo da kosa ne bude naelektrisana.\nPut do savršene udobnosti\nPrevara – kako je otrkiti i suočiti se s njom\n4. септембра 2017. Maja Lepota Leave a comment


obavezna vakcinacija ana brnabic | Info | Društvo\n30. jun, 02:43\nPREMIJERKA O UVOĐENJU OBAVEZNE VAKCINACIJE: Brnabić na vanrednoj konferenciji otkrila detalje o imunizaciji 28 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Edin Delibašić 08.04.2021. / 14:43\n"Što se tiče ove odluke suda vezane za obaveznu vakcinaciju, videćemo na koji način će država odlučiti, da li će kod nas biti obavezna vakcinacija za kovic ili ne", rekla je ministarka Popović.\nAna Brnabić vakcine\nU Srbiji vakcinisano preko 2.5mil gradjana, bolesnih svaki dan sve vise?? Moracemo 1, 2 pa 3 a mozda i 4 doze i ne sada nego svake godine!? Primate vakcinu na svoju odgovornost, molim vas da potpisete...? Ljudi DAJ BUDITE REALNI.........\n08.04.2021. / 18:17\nZašto nema podataka koliko se ljudi koji su preležali virus ponovo zarazilo? Ako je u Srbiji virus preležalo x građana, koliko se od tih x građana ponovo zarazilo i koliko je umrlo? Neka podatak bude samo za dokazane slučajeve i prvi i drugi put pa da vidimo koji je to procenat? Da uporedimo sa onima koji su se zarazili posle vakcine pa da vidimo šta je efikasnije? Ove priče o antitelima i raznoraznim merenjima i sl me ne interesuju nego samo statistika i brojevi. Uporno apeluju na one koji su preležali da se vakcinišu a ni jednom nisu obelodanili koliki je broj takvih koji su se ponovo zarazili?\nKada se bude pojavila prava vakcina, tj. ona koja ti daje imunitet vakcinisaću se, ovako čekam da je izmisle.


сохранитьСохранить «KRIMINOLOGIJA SA PENOLOGIJOM Skripta Kriminologija...» для последующего чтения\nskripta Diplomatsko i Konzularno Pravo 1\nKRIMINOLOGIJA SA PENOLOGIJOM POJAM KRIMINOLOGIJE POJAM-Kriminologija je nauna disciplina koja se bavi fenomenom kriminaliteta, odnosno protivzakonitog ponaanja pojedinaca i grupa: uzrocima, razvojem, zakonitostima... U savremenoj kriminologiji se izuava i problem rtve kriminala, a ta disciplina u okviru kriminologije se naziva viktimologija. Kriminologija je drutvena nauka, jer se bavi drutvenim fenomenom koji je karakteristian samo za ljudsko drutvo .\n2. PREDMET KRIMINOLOGIJE PREDMET kriminologije je kriminal i kriminalac, odnosno pojava krenja zakonske norme koja je zapisana u krivinom zakoniku jedne drave pojedincima koji su za krenje zakonske norme osueni od strane suda. KO JE KRIMINALAC: Kriminalac je osoba koja je prekrila zakonsku normu i za nju je pravosnanom presudom osuena. Nije kriminalac onaj ko nije osuivan za krenje zakonskih normi jer niko nije kriv dok to sud svojom presudom ne utvrdi. Ovo je jedna protivurenost, jer mnogi ljudi kre zakonska pravila, ali njihovi protivzakoniti postupci nisu otkriveni i zbog toga se ne smatraju kriminalcima, a ne iz razloga to nisu uinili krivino delo. U kriminologiji se taj fenomen naziva "tamnom brojkom kriminala". Pretpostavlja se da se samo deseti deo svih poinjenih krivinih dela otkrije i kazni. 3. NASTANAK KRIMINOLOGIJE ISTORIJAT: Upotreba pojma kriminologija datira od kraja XIX veka(1879) i taj pojam je prvi upotrebio francuski antropolog P. Topinard za oznaavanje nauke koja se bavi problemom izuavanja krivinih dela. Posle njega pojam kriminologija preuzima R Garofalo, dajui jednom svom delu naziv Kriminologija(1884). Od tada se taj pojam razliito tretira i odreuje u kriminolokoj, krivino-pravnoj i sociolokoj literaturi. U ovoj oblasti vlada i do danas nesuglasje oko pojma, predmeta i karaktera kriminologije 4. RAZVOJ KRIMINOLOGIJE I. U poeku kriminoloka misao se bavila preteno pitanjem oveka-izvrioca krivinog dela, pa su raniji kriminoloki sistemi izuavali delinkventa kao osnovni predmet kriminologije: Lombrozo Garofalo Feri\nTard i dr. II Sa prodorom shvatanja o drutvenim uticajem na kriminogene faktore, kriminologija izuava, pored delinkventa i kriminalne aktivnosti.Tada se javlja kriminalna etiologija i kriminalna fenomenologija kao grane kriminologije. Naputaju se bioloke i antropoloke teorije i sve su prisutnije socioloke i psihosocioloke teorije 5. RAZVOJ KRIMINOLOGIJE III Interdisciplinarni i multifaktorski pristup u izuavanju kriminaliteta: Zloin, Zloinac, Sredina FAKTORI: Kriminalitet je proizvod delovanja velikog broja faktora koji se razlikuju kod razliitih delinkvenata 6. DEFINICIJA KRIMINOLOGIJE -Definisanje i odreenje kriminologije je u neposrednoj vezi sa stavovima autora prema predmetu prouavanja pojava, ideolokim konceptom, metodama koje se koriste u prouavanju pojava i drugih elemenata. -Iz tih razloga, izmeu ostalog, zavisi i sadraj definisanja kriminologije. -Svakako treba napomenuti da ima jako razliiti pristupi kriminologiji, pa samim tim i razliite definicije kriminologije. 7. NEKOLIKO DEFINICIJA KRIMINOLOGIJE UE DEFINICIJE 1.Najue definisanje kriminologije kao discipline koja se bavi prouavanjem kriminaliteta (Garofalo, Dirkem ). 2.Kriminologija kao nauka koja pruava kriminalitet pojedinih ljudi i kulturnih naroda (Sauer). 3.Nauka koja empirijski istrauje zloin i linost izvrioca(Pinatel, Kaufmin i drugi 8. NEKOLIKO DEFINICIJA KRIMINOLOGIJE IRE DEFINICIJE\nObeleja irih definicija je da kriminologiju odreuju kao nauku ili naunu disciplinu koja prouava oblike i uzroke kriminaliteta i svih ostalih drutveno negativnih pojava, prestupnike, drutvene i dravne mere za spreavanje takvih ponaanja i sl. Po Saderlendu i dr. Kriminologija je nauka o zloinima kao fenomenu u drutvu, koja obuhvata procese i nastanak zloina, zakona, povrede zakona i reakcije na povrede zakona. 9. NEKOLIKO DEFINICIJA KRIMINOLOGIJE 2.Austriski kriminolozi najee kriminologiju definiu kao nauku koja u izuavanju polazi od toga da se kriminologija bavi izuavanjem realnim pojavama izvrenja i suzbijanja krivinih dela. 3.Sovjetski autori zastupaju stav da je kriminologija deo krivino pravne nauke o stanju, dinamici, uzrocima kriminaliteta, metodama za njegovo prouavanje i sredstvima za njegovo spreavanje. 4.Kriminologija se moe definisati kao samostalna, teorijsko-empirijska, interdisciplinarna drutvena nauka o fenomenolokim karakteristikama i uzrocima kriminaliteta kao masovne drutvene pojave i kriminalnog ponaanja kao pojedinane pojave, sa ciljem njegovog objanjenja i suzbijanja. 10. PODELA KRIMINOLOGIJE 1.KRIMINALNA FENOMENOLOGIJA I KRIMINALNA ETIOLOGIJA 2.OPTA I KLINIKA KRIMINOLOGIJA 3.UNIVERZITETSKA I PRIMENJENA KRIMINOLOGIJA 11.KRIMINALNA FENOMENOLOGIJA Kriminalna fenomenologija je deo kriminologije koji prouava spoljne manifestacije kriminaliteta kao masovne drutvene pojave i injenica kroz koje se ispoljava pojedinano kriminalno ponaanje. -Prve elemente kriminalne fenomenologije nalaze se u radovima Pitavala (1734), kada je opisivao pojedine kriminalne sluajeve. -Najvie su se bavili fenomenologijom nemaki teoretiari klasine krivinopravne kole(Fojerbah). Oni su isistirali na na analizi svih modaliteta izvrenog krivinog dela(vreme, nain,mesto, sredstvo i sl.) -Po Grosu fenomenologija se bavi izuavanjem spoljanjih simtoma na koje utiu unutranji dogaaji. -U novijoj kriminolokoj literaturi istie se da predmet izuavanja kriminalne fenomenologije obuhvata pojavne oblike, strukturu, strukturalne promene i dinamiku kriminaliteta (Milutinovi, Kupevi i dr.), odnosno kanjive radnje i posledice prestupnitva i prestupnika i oteene, strukturu i klasifikaciju prestupnika, brojno stanje, rasprostranjenost, dinamiku prestupnitva i sl. 12. KRIMINALNA ETIOLOGIJA\nKriminalna etiologija-filozofska nauka o uzrocima i posledicama stvari(od gr. Rei aitia-uzrok i logos-nauka, uenje) KRIMINALNA ETIOLOGIJA JE DEO KRIMINOLOGIJE KOJI PROUAVA OPTE UZROKE KRIMINALITETA KAO MASOVNE DRUTVENE POJAVE I POJEDINANE, POSEBNE, NEPOSREDNE UZROKE, USLOVE I POVODE JAVLJANJA KRIMINALNOG PONAANJA. 13. KRIMINALNA ETIOLOGIJA Mnoga pitanja iz domena uzroka kriminaliteta ostala su nerazjanjenja. Postoji veliki broj teorija i shvatanja koja pokuavaju da razjasne razloge javljanja kriminaliteta, ali i pored toga jedan broj pitanja je i dalje nejasan i ne znaju se uzroci koji dovode do kriminalnog ponaanja. -Neka od nejasnih pitanja su: -Kako objasniti ogroman kriminalitet u zemljama koje su bogate i u kojima je blagostanje? -Kako objasniti nizak kriminalitet u siromanim zemljama sa velikim brojem izbeglica? -Kako objasniti ogroman kriminal u Americi koja je poznata po kriminolozima i sl. 14.KRIMINALNA ETIOLOGIJA Krominalna etiologija se najee deli prema prirodi faktora koji deluju na pojavu kriminaliteta: 1.EGZOGENU ETIOLOGIJU- uticaj drutvenih faktora(socijalni uslovi, kultura, uticaj kriminogenih faktoira, socijalne devijacije, sredstva masuvne komunikacije, normativni i vrednosni sistemi i sl. 2.ENDOGENU ETIOLOGIJU-uticaj linih osobina, psiholokih osobina, crta linosti, karakter, temperament na pojavu kriminaliteta 15. OPTA KRIMINOLOGIJA I KLINIKA KRIMINOLOGIJA Postoje razliite podele kriminologije i u zavisnosti od predmeta izuavanja postoje: OPTA KRIMINOLOGIJA I KLINIKA KRIMINOLOGIJA Opta kriminologija-ima za predmet sreivanje, uporeivanje i suoavanje rezultata dobijenih od raznih kriminolokih nauka, kao i njihovo sistematsko izlaganje. -Ova podela potie od francuskog kriminologa an Pinatela, a na III Meunarodnom kongresu kriminologa u Beogradu(1973), posebno je promovisana klinika kriminologija. -Opta kriminologija je enciklopedijska, sintetika i nalazi se na vrh piramide svih kriminologija - ona treba da predstavlja kapu, objedinjujuu naunu disciplinu za sve vrste kriminologija 16. OPTA KRIMINOLOGIJA I KLINIKA KRIMINOLOGIJA 2.KLINIKA KRIMINOLOGIJA\nKlinika kriminologija predstavlja jedan kriminoloki pravac koji se, za razliku od opte kriminologije, sastoji u multidisciplinarnom pristupanju individualnom sluaju, uz pomo principa i metoda kriminoloke nauke i specijalizovanih kriminologija.Kroz multidisciplinarni pristup treba oceniti prouavanog delinkventa, formulisati hipoteze o njegovom buduem ponaanju i izraziti program pogodnih mera koje mogu da odstrane eventualni povrat. -Razvoj klinike kriminologije moe da se prati poev od Lombroza, koji se zalagao za izuavanje zloinca a ne zloina, preko Garofala koji je isticaoi vanost socijalne ankete, pa preko Pende, patologa,koji se zalagao za izuavanje promena u sistemu kod zloinca, pa do Di Tulija, koji je smatrao da treba primenjivati klinike kriterijume pri izuavanju kriminaliteta-treba prouavati ovekovu linost u svim aspektima. 17. KLINIKA KRIMINOLOGIJA -Za razvoj klinike kriminologije znaajan uticaj su imali italijanski kriminolozi-medicinske orjentacije, a kasnije francuski kriminolozi na elu sa Pinatelom, Stanciu, Favard i dr.Takoe i kriminolozi iz Belgije, Nemake i dr. Evropskih zemalja su doprineli ustanovljenju klinike kriminologije. -Osnovna pitanja koja se razmatraju u okviru klinike kriminologijesu: opasno stanje, problem kriminalne linosti,tipologija delinkvenata i sl. 18. UNIVERZITETSKA I PRIMENJENA KRIMINOLOGIJA Uiverzitetska (akademska) kriminologija razvija se na univerzitetu i zadovoljava intelektualnu radoznalost univerzitetskih nastavnika, istraivaa, ali ne i drutva.Ova kriminologija prouava, u veini sluajeva, drutvo, dejstvo ukidanje kazne, stav javnog mnjenja u odnosu na teinu zloina i postupanje sa delinkventima, prouava drutvene institucije-sud, policija, prouava delinkvente, njihove karijere , tipologiju delinkvenata etiologiju i sl. -Univerzitetska kriminologija je naila na kritiku od strane administrativnih organa( pravosue, policija, zatvori i sl), jer ista kriminologija ne doprinosi reavanju problema i da pobolja rad na terenu 19. PRIMENJENA-APLIKATIVNA KRIMINOLOGIJA Ona se bavi prouavanjem pojava na analitiko dinamikom tendencijom.Ona prema Szabou ima tri funkcije: 1.Prevenciju zloina i rehabilitaciju zloinca, 2.Kontrolu kriminaliteta i 3.Prouava pravosudni, policijski i zatvorski sistem Primenjena kriminologija doprinosi razvijanju navedenih drutvenih sistema u borbi protivu kriminala.Ona se zalae da u svim ovim sistemima postoje istraivai koji izuavati i unapreuju sistem 20. METODE KRIMINOLOGIJE\nPod metodama se podrazumeva nain na koji se u nauci dolazi do saznanja predmeta koji se prouava, ili, drugim reima to je postupak kojim se, na osnovu prethodnog znanja o predmetu nauke, dolazi do potpunijeg znanja. One obuhvataju tri elementa: 1.Postupak dolaenja do saznanja 2.Znanje o predmetu, 3.Sredstva- konkretizovane postupke za saznanje u naunom istraivanju 21. KARAKTERISTIKE KRIMINOLOKOG METODA Obeleja kriminalnog metoda zavisi od predmeta i pojma kriminologije. 1.Da se polazi od teorijsko-empirijskog saznanja- od prikupljenih podataka o izvrenom kr. Delu i delinkventima. Postoji: - fundamentalno i(globalno-uopteno saznanje sveta i pojava u njemu) -primenjeno istraivanje (ocena vrednosti postojeih sredstava u borbi protivu kriminalitetaaktuelno stanje) 2.Izbor metoda koji e obuhvatiti veinu raznovrsnih faktora koji uzrokuju kriminalno ponaanje 22. KARAKTERISTIKE KRIMINOLOKOG METODA 3.Izvriti dobru klasifikaciju na osnovu zajednikih obeleja-dobra kategorizacija faktora koje treba izuavati. 4.Uporedno prouavanje i poreenje grupe delinkvenata i nedelinkvenata 5. Interdisciplinarni pristup u izuavanju kriminolokih pojava (pravni, psiholoki, socioloki, medicinski, kriminaklistiki i sl.) 6.Timski- ekipni rad na projektu 7.Koristiti i pisane i nepisane izvore podataka, kai i primarne i sekundarne izvore podataka 23.METODE KOJE SE PRIMENJUJU U KRIMINOLOGIJI -Metode u kriminologiji su iz korpusa drutvenih nauka i to: 1.ANALIZA I SINTEZA 2.APSTRAKCIJA I KONKRETIZACIJA 3.GENERALIZACIJA I SPECIJALIZACIJA\n4.INDUKCIJA I DEDUKCIJA 5.DOKAZIVANJE I OPOVRGAVANJE 24. OPTE METODE 1.STATISTIKI METOD 2.METOD MODELOVANJA 3.ANALITIKO DESKRIPTIVNI 4.ISTORIJSKO KOMPARATIVNE Mogue je razlikovati metode kojima se izuava: 1.METODE IZUAVANJA POJEDINANIH SLUAJEVA I 2.METODE IZUAVANJA KRIMINALITETA KAO MASOVNU POJAVU 25. METODE I TEHNIKE ZA IZUAVANJE POJEDINANIH SLUAJEVA 1.Metoda prouavanja individualnih sluajeva kriminalnog ponaanja- prouavanje sluajeva kriminalnih ponaanja pojedinih delinkvenata. Nakon toga koristi se metod sinteze radi objanjenje pojave na nivou drutva. 2.Kliniki metod- koriste se analogne metode kao na klinici za ispitivanje pojedinca.Sastoji se od: 1.medicinsko-psiholoko i socijalno ispitivanje 2.utvrivanje kriminoloke dijagnoze 3.prognoza budueg ponaanja 4.utvrivanje tretmana TEHNIKE: POSMATRANJE, ANKETA, TESTOVI,BIOGRAFSKI PODACI, DOKUMENTACIJA, INTERVJU I SL. 26. METODE I TEHNIKE ZA MASOVNE DRUTVENE POJAVE 1.Istraivanje kroz istraivaki projekat -odreivanje predmeta i cilja istraivanja -konstrukcija operacionalnog modela-organizacija i hronologija istraivanja -formulisanje hipoteza -prikupljanje injenica -posmatranje -anketa i intervju\n-eksperiment -uporeivanje -merenje -statistika kriminaliteta -tehnika prikupljanja podataka o stvarnom kriminalitetu -tehnika saznanja tamnih brojki -tehnika evaluacije 2.Metod prognoziranja u kriminologiji 27. KRIMINOLOGIJA U SISTEMU DRUTVENIH NAUKA -Kriminologijom su dominirale razliite koncepcije u zavisnosti od predmeta i pojma-sutine shvatanja kriminologije. To je razumljivo jer se kriminologija bavi pojavom koju su pokrivale ili pokrivaju razliite naune discipline. Predmet je ovek i njegovo ponaanje, u zajednici-drutvu. 28. KRIMINOLOGIJA I DRUGE NAUKE 1.Kriminologija i krivino pravo -Kriminalitet je predmet izuavanja obe nauke, -Krivino pravo je sistem zakonskih propisa kojima se inkriminie odreeno ponaanje, utvruje uslove za primenu kazne, definie krivino delo i utvruje stepen drutvene opasnosti-visina kazna(minim.maksimum) Kriminologija izuava kriminalitet i sve okolnosti u vezi sa kriminalitetom 29. KRIMINOLOGIJA I DRUGE NAUKE 2.Kriminologija i krivino procesno pravo Krivino procesno pravo je pravna nauka koja prouava sistem pravnih propisa kojima se odreuje krivinoprocesni subjekti, predvia sadrina i forma njihove delatnosti i reguliu krivinoprocesni odnosi radi rasvetljavanja i reenja krivinih stvari, a samim tim i ostvaruje krivinopravna zatita drutva i drave od kriminala. -povezanost se ogleda u zajednikoj zainteresovanosti za okrivljenog,podatke i anamnezu,vetaenje i sl. 30. KRIMINOLOGIJA I DRUGE NAUKE 3.Kriminologija i kriminalistika\nKriminalistika je nauna disciplina koja prouava, pronalazi i usavrava naune i na praktinom iskustvu zasnovane metode i sredstva koja su najpogodnija da se otkrije i razjasni krivino delo, otkrije i privede uinilac i utvrdi objektivna istina. 4.Kriminologija i politika suzbijanja kriminaliteta -Kriminalna politika se definie kao racionalna i organizovana delatnost usmerena na suzbijanju kriminaliteta -Iz def. Kriminalne politike ukazuje na neophodnost sadejstva sa kriminologijom u prevenciji kriminaliteta 31. KRIMINOLOGIJA I DRUGE NAUKE 5.Kriminologija i penologija Kriminologija i penologija su usko povezane esto se u literaturi penologija tretira kao primenjena kriminologija. Penologija je nauka koja se bavi prouavanjem kazni, njihovom primenom i njihovim dejstvom. Savremena penologija se definie kao nauna disciplina koja izuava penitencijarne sisteme,primenu tretmana, ispitivanje efekata i funkcija postojeih kazni, izuava mehanizme zavodskog karaktera i njihov uticaj na resocijalizaciju osuenika, kao i stavove osuenika prema formalnom sistemu. 32. KRIMINOLOGIJA I DRUGE NAUKE 6.Kriminologija i sudska psihologija i sudska psihijatrija -Sudska psihologija izuava psihike procese i funkcije linosti-uesnika sudskog procesa i pomae sudu da donese odluku-presudu zasnovanu na svim relevantnim injenicama bitne za proces. -Sudska psihijatrija prouava duevno zdravlje delinkventa za potrebe suda.Ona prouava linost i bavi se dijagnostikom kao prognozom njegovog duevnog i mentalnog zdravlja\nKriminologija sa penologijom 2 ISTORIJSKI RAZVOJ I AKTUELNO STANJE U KRIMINOLOGIJI 1.Shvatanje kriminaliteta do pojave prvih teorija -Kriminal je predstavljao problem ljudi i ljudskih zajednica u svim etapama njihovog razvoja, -Sistematsko prouavanje i teorijsko uobliavanje tih saznanja se javlja polovinom XIX veka.Tada se pojavljuju prve teorije, Prva razmatranja problema kriminala javlja se u antiko vreme u helenskoj Grkoj i kasnije u srednjem veku,\n-Taj period karakterie jak uticaj religije ANTIKO SHVATANJE I TUMAENJE KRIMINALITETA Antiki period obuhvata sve drave starrog veka, od Egipta do propasti rimskog carstva.U pravu poznati su samo neki od zakona i kazni n u okviru njih:Hamurabijev zapis, Mojsijev, Drakonov i sl. O kriminalitetu u tom periodu malo je ta poznato. O kriminalitetu najpoznatiji su zapisi starogrkog filosofa Platona i Aristotela i kada se govori o kriminalitetu u antiko vreme misli se na njihove zapise. Platon-kriminal tumai u dijadi-dvojno kao posledica psiholokih i fiziolokih faktora. Kao psiholoke uzroke nalazi u uticaju strasti ,traenju zadovoljenja-to za posledicu ima psiholoki nered i bolesnu duu.Kazna treba da ima dva efekta: popravljanje zloinca i njegovo spreavanje da ne vri zlo.Zloinci kojio postaju zbog fiziolokih i spoljnih uticaja, nemaju mogunost da se poprave i jedino reenje je smrtna kazna.Platon je pretea biolokih i antropolokih teorija o zloinu. Aristotel uzroke kriminaliteta trai u drutvenom ureenju koje je zasnovano na siromatvu i bogatstvu.Zloinci su neprijatelji drutva, od kojih treba da se lei zakonodavnim kaznama.Za one koji se ne mogu popraviti Aristotel predlae njihovo unitenje ili proterivanje iz drutva. SREDNJOVEKOVNO SHATANJE KRIMINALITETA Srednjovekovni period je period mranjatva i u spisima se kriminalitet znaajno ne pominje, ali se pod uticajem crkve smatrao kao grh protiv bojih zapovesti.Kriminal je naruavanje veitog bojeg reda. To je period kada su i dinastije i feudalci isto tumaeni kao vladari po milosti bojoj.Ispatanje grehova je sastavni deo uenja toga doba. Kanjavanje prestupnika bilo je surovo, a vrste i nain kazne zavisile su od drutvene zajednice i religije. Najpoznatija shvatanja o kriminalu su shvatanja Tome Akvinskog i Svetog Augustinakatolikih svetenika. Akvinski je pored apsolutne boje pravde isticao i postojanje relativne pravde, iji je cilj spreavanje najteih krivinih dela kako ne bi unitavali ljudsko drutvo.Zalagao se da se primenjuje relativna pravda kojom treba da se sankcioniu postupci pokvarene i nesaavrene ljudske prirode. Kazna je potrebna kao sredstvo leenja izvrioca dela. PERIOD RENESANSE I ISTORIJSKOPRAVNA KOLA Posle srednjevekovnog perioda, krajem XIV veka, u hrianskoj Evropi pojavljuje se pokrert za preporod ljudske kulture- poznat u istoriji kao doba humanizma i renesanse. Humanistiki orjentisani mislioci kritikovali su surovost i mranjatvo srednjeg veka, a ovek je tretiran kao ljudsko bie koje ima i svoje zlo, ali krivac treba da odgovara za svoja dela, bez pravo na pozivanje na neasne sile. Renesansni pisci:Mekavijaveli, Tomas Mor i dr. Su predlagali da se ublae drakonske kazne koje su bile u srednjem veku.Tomas Hobs je isticao da uzroci kriminaliteta lee i u drutvu, a ne samo u ljudskoj prirodi i to je posle Aristotela prvo ukazivanje na drutveni karakter kriminaliteta.\nPERIOD RENESANSE I ISTORIJSKOPRAVNA KOLA Preporod koji je zapoeo pod uticajem humanistan, nastavljen je pod uticajem filozofskih enciklopedista i pretee su Francuske buruaske revolucije. Oni se nisu bavili kriminologijom ali su shvatanjem prirode oveka i drutva uticali i na promenu shvatanja kazne i kanjavanja. Oni su kritikovali nehumano postupanje sa ovekom i zahtevali su potovanje zakona i jednakosti svih pred zakonom. Tu su Hobs, Grosius, an ak Ruso, Bekarija i dr. Ruso je oveka smatrao savrenim biem koje jedino drutvo kvari kada zapadne u ekonomskuo i politiko ropstvo.Kada vri zloin, ovek eli da vrati svoju slobodu Bekaria naglaava znaaj pojedinca u odnosu na drutvo, ali ne porie pravo drutva da se brani od pojedinca i stoga ima pravo da kanjava zloinca. On je snano zastupao ideju o jednakosti ljudi pred pravom i pravdom, krituikujui sud i sudstvo. Sud treba da primenjuje zakon a ne da ga tumai.Bekarija je tada bio protivnik smrtne kazne KLASINA KRIVINOPRAVNA KOLA Promene koje su nastale u Evropi posle Francuske buruazske revolucije odrazile su se na ukupan drutveno-ekonomski odnos u njoj, a posebno u nauci. Za taj period vezuje se procvat prirodnih i drutvenih nauka, pa i kriminologije.Tumaenje kriminaliteta poprima sasvim drugaije dimenzije. Pojavljuje se klasina krivinopravna kola krajem XVIII veka, a njeni glavni prestavnici su Bekarija, Rosi, Kant,Bentham, Karara i d. Prestupi kriminalaca se tumae kao povreda etikog reda, a sam zloin kao delo pojedinca koji je svojom voljom odabrao i uradio.Kanjavanje prestupnika je pokuaj vraanja na preanje stanje reda.Ovakvi stavovi doveli su do perfekcionizma pravnog logizma. Ova kola je zbog takvog shvatanja doivela opravdane kritike, jer takav pristup kriminalitetu nije smanjio kriminal naprotiv dovelo je do uveanje kriminala. KLASINA KRIVINOPRAVNA KOLA Italijanski pravnik Bekarija, autor dela O zloinima i kaznama, 1764.), pod uticajem Monteskija, Rusoa i de. Filozofa XVIII veka zastupao je veoma napredne ideje i predloge. -Kritikovao je dotadanji kazneni sistem i svirepost kanjavanja, -Predlagao je kazne lienja slobode sa prinudnim radom, -Poveo je principijelnu borbu protiv smrtne kazne, -Zahtevao je stogu primenu naela zakonitosti, -Istico je ideju prevencije-kazna se neprimenjuje radi izvrenog dela ve da se krivino delo ne bi izvrilo u budunosti -Od primene kazne polazio je od drutvene koristi\nKLASINA KRIVINOPRAVNA KOLA FOJERBAH-nazvan je ocem moderne krivinopravne nauke. -Postavio je teoriju o cilju kazne koja je nazvana generalna prevencija psiholokom prinudom, -Fejerbah je zahtevao to preciznije odreenje bia krivinog dela, -Engleski pravnik BENTAM razradio je teoriju o drutvenoj korisnosti kazne- utilitaristiku teoriju( dela-Teorija kazne i Teorija zakonodavstva) -Posebna zasluga Bentama to je predlagao reforme kaznenih ustanova u cilju humanizacije tretmana prema osuenicima -Holbah je bio jo radikalniji u osuivanju tadanjeg kanjavanj i odreivanju drutvene prirode prestupnitva -On je isticao da drutvo koje je loe organizovano i u kojem se loe upravlja mora biti puno poronih i lakomisleih graana. -Zastupa tezu da su ljudi produk odreene sredine a da je njihovo ponaanje rezultat uslova u kojima ive. ZNAAJ KLASINE KOLE 1.Izgradila je krivinopravnu dogmatiku sluei se logino-pravnim metodama, 2.Krivino delo i kazna posmatraju se iskljuivo kao pravni fenomeni, 3.Prouavano je iskljuivo krivino dela a na uinilac dela, 4.Kriminalitet se moe suzbiti jedino usavravanjem sistema kanjavanja-primenom kaznene represije, a ne suzbijanjem uzroka kriminaliteta 5. Znaaj klasine krivinopravne kole je u postavljanju principa zakonitosti-legalitea 6.Nedostatak to je zanemarivala izuavanje linosti kriminalca i otila je u apstraktno miljenje, bez konkretnih injenica i realnosti TEORIJSKI PRISTUP IZUAVANJU KRIMINALITETA I SOCIJALNO PATOLOKIH POJAVA -Kriminologija je multidisciplinarna nauka i podrazumeva raznovrstan nauni pristup u izuavanju determinanti kriminaliteta isocijalnih deviojacija, -Sva teorijska gledita mogu se sistematizovati u pet teorijskih koncepata: 1.BIOLOKE TEORIJE, 2.PSIHOLOKE TEORIJE, 3.PSIHOPATOLOKE TEORIJE,\n4.SOCIOLOKE TEORIJE I 5.MULTIFAKTORSKE TEORIJE 1. BIOLOKE TEORIJE Bioloki pristup izuavanju pojava kriminaliteta i socijalnih devijacija ima izvorne podatke u antropolokim istraivanjima i teorijama. Ove teorije u prvi plan stavljaju: 1. Determinisanost ljudskog ponaanja biolokim i fiziolokim faktorima i, 2.Ponaanje je posledica fizikih i mentalnih osobina linosti U biolokim teorijama osnovna objanjenja kriminaliteta i devijantnih pojava , u zavisnosti od pravaca koji odreene grupacije naunika zastupaju,dovode u vezu sa KONSTITUCIJOM, POREMEAJIMA NERVNOG SISTEMA, UROENIM ILI NASLEENIM SKLONOSTIMA NEKE OD BIOLOKIH TEORIJA 1. Lombrozova- antropoloka teorija, 2. Teorija telesne konstitucije - genetika teorija 3. Teorija naslea, 5. Hromosomska teorija 6. Endokrinoloka teorija LOMBROZOVA-ANTROPOLOKA TEORIJA Lombrozo je osniva antropoloke kole u kriminologiji i smatra se da je nastala iz tri izvora: 1.Iz antropolokih studija koje su nastojale da otkriju odnos izmeu delinkventa i drugih patolokih pojava i izvesnih anatomskih i psiholopkih osobina, 2. Iz radova psihijatra koji su posmatrali zloince kao duevne bolesnike i da kod njih postoji moralno ludilio i 3.Iz koncepcije koje povezuje kriminalitet sa naslednim faktorima LOMBROZOVA-ANTROPOLOKA TEORIJA\nLombrozo je pod uticajem frenolokih ispitivanja i Darvinove teorije o evoluciji, merio glave 5 907 ivih delinkvenata koji su se nalazili na izdravanju kazne i 383 mrtvih zloinaca. Na osnovu tih istraivanja doao je do sledeih zakljuaka: 1.Kriminalitet je oblik atavizma-pojavljivanje drutvenih i telesnih osobina nasleenih od predaka. 2.ovek se raa kao delinkvent-fizika svojstva ga predodreuju da bude zloinac 3.Uzroci kriminaliteta i socijalno patolokih pojava su u antropolokim osobinama linosti. LOMBROZOVA-ANTROPOLOKA TEORIJA Lombrozo je dao tipologiju kriminalaca i to: 1.ROENI ZLOINAC 2.DUEVNO BOLESNI KRIMINALAC 3.KRIMINALAC IZ NAVIKE 4.KRIMINALAC IZ STRASTI 5.SLUAJNI KRIMINALAC Lombrozova teorija je u poetku bila jako popularna, ali se od nje odustalo jer se nije moglo braniti stanovite da je uzrok kriminaliteta i socijalno patolokih pojava iskljuivo posledica fizike grae oveka. TEORIJA TELESNE KONSTITUCIJE-GENETIKA TEORIJA KREMER, MORSELI,LANG I dr. Polaze od uroenih i nasleenih osobina koje konstituiu linost. Teorija se razvila izmeu dva rata iz kriminoloke biologije nemakih i austrijskih teoretiara, posebno Antropoloke kole iz Graca koju je vodio LANG, a koja se zalagala da se objanjenje devijantnog mora poi od osnovnog-od bioloke nasleenosti. -Zato se polazi od naslednih dispozicija-sklonosti (razdraljivost,agresivnost i sl.) Ova teorija negira teoriju uroenog zloinca, ali smatra da kod nekih linosti postoje uroene sklonosti ka devijantnom ponaanju. -Kasnije, ovoj teoriji daju i dopunu da sklonosti deluju u sticaju sa faktorima sredine. TEORIJA NASLEA Teorija naslea dokazuje uzroke pojava kriminaliteta i socijalnih devijacija postavkama dobijenim ispitivanjem : 1.KRIMINALNIH PORODICA I 2.BLIZANACA\nProuavane su krvne grupe i nenormalnosti u hromozomima oveka. DI TULIO je isticao da svaki pojedinac ima linu konstituciju, koja obuhvata nasledne i sredinske faktore, posebno one faktore steene u ranom detinstvu. TEORIJA NASLEA Ispitivanje kriminalnih porodica(poznata porodica Juka u NJujorku) elelo se da se dokae nasledan faktor u pojavi devijantnog ponaanja. -Dokazi su sumnjivi jer na porodicu ne deluju samo nasledni faktori ve i sredinski. -Vei znaaj za teoriju su imala istraivanja blizanaca- da li se odreene osobine (devijacije, patologija kriminal i sl) ee javljaju u odreenom obliku kod jednojaanih ili neidentinih blizanaca. -Istraivanja nisu mogla da dokau da se devijantno ponaanje, pa i kriminalitet, nasleuje, ve je potvreno da naslee vri odreen uticaj u sadejstvu sa drugim faktorima HROMOZOMSKA TEORIJA -Autori ove teorije su Leena, Tirpina i Gotjea (1959), koji u svojim radovima prvi put opisuju nenormalnost broja hromozoma. -Hromozomska teorija zasnovana je na uenju da postoje poremeaji u jezgru elija(hromozoma), koje sadri gene, nosilac je naslednih osobina i produkciju drutveno abnormalna ponaanja. -Pod uticajem ovih uenja razvio se poseban bioloki pravac kojim se objanjava veza izmeu gena i devijantnog ponaanja (delinkvencija, soc. Patoloka ponaanja), HROMOZOMSKA TEORIJA -Prema ovoj teoriji enormni viak hromozoma Y stvara poseban konstitucionalni tip linosti sklone kriminalitetu i drugim soc. devijacijama. Tako kombinacija hromozoma XYY kod mukara i XXY kod ena smatraju faktorima koji podstiu na odreenu vrstu krivinih dela i soc. Patolokih oblika ponaanja (ene na prostituciju) -Pinatel smatra da je abnormalna hromozomska kombinacija ak 50-60% vea kod delinkvenata nego kod nedelinkvenata. -Istraivanja hromozomske abnormalnosti nisu pokazala da je prekobrojni Y hromozom specifian za poveanje agresivnosti i kriminalitet. ENDOKRINOLOKA TEORIJA -U bioloki orjentisanoj kriminologiji i socijalnoj patologiji bilo je pokuaja da se utvrdi veza izmeu rada lezda sa unutranjim luenjem i kriminalitet i izopaenog ponaanja, -Jo kod Lombroza se pominjao uticaj lezda sa unutranjim luenjem na devijantno ponaanje-za Lombroza je to bio simtom roenog prestupnika.\n-Velika veina, po ovoj teoriji, prestupe tumae kao posledica poremeaja rada lezda sa unutranjim luenjem. -Ovim tumaenjem devijantnog ponaanja iskljueni su sredinski faktori -Endokrinoloka teorija je posebno koriena za objanjenje porasta kriminaliteta maloletnika- pojaan i brzo luenje unutranjih lezda izaziva ivahno i brzo reagovanje maloletnika i dolazi do naruavanje u njihovom funkcionisanju i emocionalne neuravnoteenosti -Ova teorija je u velikom delu svoje koncepcije odbaena. Ali se u pojedinim segmentima, kada se objanjavaju seksualni delikti i korisna. PSIHOLOKE TEORIJE - Krajem XIX i poetkom XX veka pojavljuju se brojni autori koji devijantno ponaanje i kriminalitet objanjavaju psiholokim faktorima - Psiholoke teorije su rezultat kritike biolokih shvatanja - Psiholoke teorije uzroke ovih pojava vide u raznim psihikim svojstvima i osobinama i crtama linosti (inteligencija, motivi, stavovi, procesi miljenja i u drugim psihikim funkcijama) - Ispoljavanje socijalno patolokih oblika ponaanja je posledica psihikih poremeaja u linosti PSIHOLOKE TEORIJE Meu psiholokim teorijama uoavaju se dve tendencije: 1.Prva se sastoji u otkrivanju veza izmeu odreenih psihiih svojstava i pojedinih oblika devijantnog ponaanja (izmeu temperamenta i zloina, emotivne nezrelosti i izopaenog ponaanja i sl). 2.Druga nastoji da na osnovu paralelnog ispitivanja linosti osobina delinkvenata osoba sa devijantnim ponaanje i normalne grupe ispitanika, gde je naenja razlika u njihovim psihikim strukturama. NEKE OD PSIHOLOKIH TEORIJA 1. TEORIJA INTELIGENCIJE 2. TEORIJA FRUSTRACIJE 3. TEORIJA O DELINKVENTU KAO POSEBNOM PSIHOLOKOM TIPU 4. AJZENKOVA TEORIJA LINOSTI 5. TEORIJA NEPRILAGOENOSTI 6.PSIHOANALITIKA TEORIJA\n1. TEORIJA INTELIGENCIJE -Teorija se javlja poetkom XX veka, zasnovana na konceptu slaboumnog delkinkventa, a devijantnost dovodi u vezu sa niskom inteligencijom i maloumnosti, -Devijantnost dovodi u vezu s psihikim svojstvima niske inteligencije i maloumnosti, -Devijantnost objanjava niskom obrazovnom strukturom- a kao posledica niske inteligencije, -Oba prethodna faktora imaju za posledicu neshvatanja znaaja drutvenih vrednosti i odgovornosti za vlastite postupke TEORIJA INTELIGENCIJE -Profesor Univerziteta u Ohaju GODAR, istraivao je nasleivanje kriminalnih dispozicija (radovi:Slaboumnost njeni uzroci i posledice, Prestupnik imbecil i dr.), dokazivao je da je svako slaboumno lice potencijani prestupnik i devijant, -Viljems istomiljenik Godara, u studiji Delinkventni deaci sa visokom inteligencijom saoptio je rezultate koji pokazuju da od deset delinkvenata samo jedan ima prosenu ili visoku inteligenciju, a svi ostali nisku inteligenciju. -Pristalice ove teorije ispitivali su i odnos izmeu inteligencije i recidivizma TEORIJA INTELIGENCIJE - Neka istraivanja su pokazala da postoji razlika u pojedinim segmentima sposobnosti izmeu delinkvenata i nedelinkvenata( verbalnim i neverbalnim testovima i u nekim od osobina linosti) - Ipak ova teorija nije mogla da dokae postojanje znaajne razlike u intelektualnim sposobnostima izmeu osoba koje ispoljavaju devijantno ponaanje i osoba koje ne ispoljavaju devijantna ponaanja, Najei kritiari teorije inteligencije su socioloki orjentisani kriminolozi i zastupnici multifaktorskih teorija o socijalnoj patologiji 2. TEORIJA FRUSTRACIJE -Frustracija se najee definie kao spreavanje, osujeenje zadovoljenja motiva. -Stanje u kome se pojedinac nalazi kada mu se spreava zadovoljenje njegovih motiva naziva se frustracijom, -U stanju frustacije ljudi se razliito ponaaju: kod nekih se javlja bes i agresija, drugi pojaavaju napor da na drugi nain zadovolji motive, odnosno da doe do cilja i sl. -Frustracije mogu da deluju u dva pravca:destruktivne i konstruktivne frustracije, TEORIJA FRUSTRACIJE\n-Teorija frustracije polazi od toga da ispoljavanje sociopatolokih pojava nastaje usled frustracija.Agresija se ispoljava u nasilnikom ponaanju, kriminalu.Brzo reaguju, nepromiljeno, ne kaje se za uinjene postupke i sl. -Postoje vie faktora koji pogoduju frustriranom ponaanju: emotivna nzrelost i nestabilnost, neuspela socijalizacija, loe vaspitanje i sl. -Frustacije se javljaju u celom ljudskom ivotu ali su najizraenije u adolescenciji i mladosti, -Tei oblici ispoljavanja socijalno patolokih oblika ponaanja nastaju , pored frustracija i pod uticajem drugih egzogeni i endogeni faktora, -Znaajan broj istraivanja potvruje neke od elemenata uticaja frustracije na kriminalno i devijantno ponaanje 3. TEORIJA O DELINKVENTU KAO POSEBNOM PSIHOLOKOM TIPU -Uporedo sa pokuajima da se dokae da je devijantno i kriminalno ponaanje pojedinca ili grupe determinisano: fizikom konstitucijom, smanjenje funkcija lezda, niskom inteligencijom, poremeajem hromozoma i sl. , stvorena je teorija po kome se delinkvent i devijant razlikuju od nedelinkventa i nedevijanta, po svojim optim psiholokim karakteristikama, -Ameriki naunik SLAVSON(1926) pruavao je linost delinkventa i nedelinkventa i utvrdio: -Kod delinkventa: jake tendencije prema morbidnoj depresiji,napadi besa i bolesne agresivnosti, zadovoljstvo u nanoenju povreda drugima,asocijalnost, zatvorenost TEORIJA O DELINKVENTU KAO POSEBNOM PSIHOLOKOM TIPU -Posebno su znaajna istraivanja branog para Glukovih- koji su eleli da dokau da su delinkventi posebne linosti koje se razlikuju od nedelinkvenata. Ispitivali su 500 adolescenata-delinkvenata i 500 nedelinkvenata. Zakljuak: delinkventi su agresivniji i dinaminiji, impulsivniji,skloni neprijateljstvu, manje se samokontroliu, nezadovoljniji su. Delinkventi se od nedelinkvenata razlikuju po velikoj emotivnoj disharmoniji i karakterie ih takav sklop linosti koje je teko ili nemogue ispraviti. -Glukovi ne iskljuuju uticaj socijalnih faktora -Ispitivanja su vrena testovima, rorahovim mrljama, MMPI-a i sl. -Razlike postoje, ali nisu iskljuivo posledica unutranjih linih faktora 4. AJZENKOVA TEORIJA LINOSTI -Psiholog Ajzenk formulisao je empirijski dosta celovitu teoriju o kriminalu, na osnovu primene faktorskih elemenata. Sutina teorije je da se na osnovu analize izmeu razliitih oblika ponaanja utvrde osnovne dimenzije ili tipovi linosti tehnikom faktorske analize, da ih eksperimentalno proveri i daju fizioloka i neuroloka tumaenja. -Razvoj linosti prema Ajzenkovoj teoriji ostvaruje se kroz interakciju nasleene strukture linosti pojedinca i uticaja okoline.\n-Glavni tipovi linosti su: INTROVERZIJA-EKSTRAVERZIJA i NEUROTIZAM-STABILNOST. 5. TEORIJA NEPRILAGOENOSTI Teorija neprilagoenosti devijacije objanjava faktorima nemogunosti prilagoavanja linosti realnim socijalnim uslovima, odnosno raskorakom izmeu ciljeva pojedinca i interesa zajednice, -teorija je zasnovana na psiholokim osnovama ljudske asocijalnosti i njenih devijantnih posledica. -Neprilagoenost, kao uzrok devijantnosti, tumai se na vie naina-Di Tulijo misli da se ona nalazi u oblasti oseanja, Pijae u prilagoavanju individue na njenu okolinui, a Frojd da se ona javlja zbog nemogunosti pojedinca da svoje individualne instikte prilagodi drutvu, jer im nedostaje vaspitanje 6.PSIHOANALITIKA TEORIJA -Psihoanalitika teorija se smatra jednom od psiholokih teorija iji je rodonaelnik Sigmund Frojd. On je stvorio psihoanalitiku kolu. -Frojd je napisao: Uvod u psihoanalizu, Psihopatologija svakodnevnog ivota, O seksualnoj teoriji, Totem i tabu, Tumaenje snova i dr. -Frojdova shvatanja strukture linosti (Id , Ego i Super ego), -Adlerov koncept individualne psihologije- kod objanjenja devijantnosti pridaje poseban znaaj kompleksu inferiornosti, a Jung Edipovom kompleksu 6.PSIHOANALITIKA TEORIJA Psihoanaliza objanjava devijantno i kriminalno ponaanje pomou nesvesnog- ovek nije gospodar samoga sebe u onoj meri u kojoj se veruje da jeste, oblast svesnog ivota je skuenija od oblasti nesvesnog. -Froj je prouavao ljudsku agresivnost. -Po Frojdu se u polju nesvesnoga odvijaju najznaajniji psihiki procesi koji utiu na ljudsko ponaanje, -Tvrdio je da je ovekovo ponaanje izraz nesvesnih psihikih sila i nagona, pre svega seksualnih nagona i tenji (libido, seksualnost) i kompleksa na osnovu kojih nastaju razni konflikti KRITIKI OSVRT NA PSIHOLOKE TEORIJE 1.Veliki je znaaj psiholokih teorija u objanjenju uzroka, faktora i pojava socijalne devijantnosti, jer izuavanje svojstava linosti je temelj razumevanju ljudskog ponaanja,\n2.Nedostatak je to psiholoke teorije pretenduju da samo sa jednog aspekta objanjavaju sloenu drutvenu patologiju, 3.Ne dovode sva agresivna ponaanja, frustracije, nia inteligencija, emotivna nezrelost i sl. do patolokog ponaanja, svakako da u odreenom sluaju dovode, ali to nije mogue generalizovati, PSIHOPATOLOKI PRISTUP -Sutina psihopatolokog pristupa, posebno psihijatrijske orjentacije, ogleda se u objanjenju devijacija raznim oblicima patolokih oboljenja linosti, odnosno njihove mentalne defektnosti. -Svakako da postoji povezanost izmeu psihopatolokih poremeaja i nekih oblika socijalnih devijacija. Psihiki poremeene linosti mogu ispoljavati devijantne sklonosti. -Socioloka shvatanja relativizuju pojam duevne poremeenosti, svodei ga na asocijalno i devijantno, na ta bitno utiu socijalni a ne samo unutranji inioci SOCIOLOKE TEORIJE -Bioloki i psiholoki pristup u prouavanju socijalnih devijacija i kriminaliteta dao je znaajan doprinos u shvatanju uzroka i objanjenju ove drutvene pojave, -Meutim, ovi teorijski pristupi nisu uspeli da na celovit nain objasne devijantno ponaanje, pa je taj nedostatak pokuao da prevazie socioloki pristup u izuavanju sociopatolokih pojava. -Socioloki pristup, uz linost, posmatra i drutvene uzroke koji je formiraju, te uticaj linosti na drutvene odnose, ekonomske socijalne i druge determinante, drutvene posledice i druge faktore koje socijalne devijacije odreuju kao drutvenu pojavu. SOCIOLOKE TEORIJE DEVIJANTNOG PONAANJA Teorije: 1.Teorije socijalnih procesa -teorija anomije, -teorija socijalne sredine, -teorija socijalnih veza-teorija drutvenih spona, 2.Teorije socijalnih uenja -teorija imitacije, -teorija diferencijalne asocijacijediferencija lndentifikacije SOCIOLOKE TEORIJE DEVIJANTNOG PONAANJA 3.Kulturoloke teorije\n-teorija podkultura i kontrakultura, -teorija kulturnog konflikta, -teorija drutvenih grupa, -teorija socijalnog etiketiranja, 4.Multifaktorska orjentacija TEORIJE SOCIJALNIH PROCESA -Sutina ove teorije je u tome to socijalnu devijaciju i kriminalitet objanjava uzrocima koji su determinisani socijalnim procesima i socijalnom sredinom, -Tu spadaju: teorija socijalne sredine, teorija anomije, teorija socijalnih veza i funkcionalistiki pristup. TEORIJA SOCIJALNE SREDINE -Ona je pretea savremenih sociolokih teorija o socijalnoj devijantnosti, -Tard i Lakasanja(Francuska kola) -Devijantnost i drutvena sredina su u neposrednoj vezi- da je socijalna sredina primaran faktor uticaja na linost i njeno ponaanje. -Poseban znaaj ove teorije se ogleda u istraivanju uticaja socijalnih faktora na drutvene pojave i psihike procese individue, te na ponaanje oveka u raznim socijalnim okolnostima, -Istraivani su razliiti socijalni uzroci: migracije, polne i starosne strukture, ekonomske i vremenske dimenzije i sl. TEORIJA ANOMIJE -Dirke i Merton su tvorci ove teorije. -Dirkem socijalnu devijaciju objanjava slabljenjem uticaja drutvenih normi i reakcije, stanjem kada ranije norme i standardi dobijaju vie karakter preivelosti. -Stanje drutvene dezorganizacije prouzrokuje nesigurnost, izolaciju, usamljenos , a to dovodi do pojave bezakonja i odsustva drutvenog prilagoavanja.Sve to pogoduje devijantnom i kriminalnom ponaanju. -Anomija,po Dirkemu, je poremeenost regulativnih funkcija drutva, poremeenost vrednosti i normi i njihovog znaaja u shvatanju pojedinca. TEORIJA ANOMIJE -Merton je predstavnik pozitivistikog pravca ove teorije i anomiju shvata kao drutveno stanje-kao tip drutvene strukture.\n-Po Mertonu anomija i devijantnost nastaju iz disfunkcije u nekom drutvu kulturnih ciljeva i raspoloivih sredstava koji tim ciljevima slue. -Pod anomijom se podrazumeva stanje odsustva normativnosti pri emu se pojedinac ili grupa nameu svojim stavovima drutvu ili grupi. -Odsustvo potovanja drutvenih zakonitosti dovodi do pojedinanog ili grupnog odstupanja od drutveno prihhvatljivog ponaanja TEORIJE SOCIJALNOG UENJA U ovu grupu teorija spadaju oni postupci koji pojave socijalnih devijacija i kriminaluitet tumae procesima imitacije, identifikacije, i uopte ranim modelom oponaanja socijalne sredine, uzora i obrazaca. Tu spadaju: 1.teorija imitacije 2.teorija diferencijalne asocijacije 3.teorija diferencijalne identifikacije TEORIJE SOCIJALNOG UENJA 1.TEORIJA IMITACIJE -Osniva francuski sociolog Tard, po kojoj dokazuje drutveno poreklo zloina, smatrajui da su uzroci delinkventnosti imitaciono zakonomerni.On devijantne faktore nalazi u imitaciji i oponaanju. Jedni druge imitiraju, slue kao model u ponaanju. Najee je navodio sluajeve ubistva i samoubistva. -On navodi tri naina imitacije: 1.Kao modu, 2.Nii slojevi oponaaju vie slojeve 3.Jedan nain i metod izvrenje krivinih dela zamenjuje drugi TEORIJE SOCIJALNOG UENJA 2.TEORIJA DIFERENCIJALNE ASOCIJACIJE- UZROK DEVIJANTNOG I DELINKVENTNOG PONAANJA NALAZE U UZROCIMA PREUZETIM IZ DEVIJANTNIH ODNOSNO DELINKVENTNIH GRUPA ILI SREDINA S DEVIJANTNIM MILJENJEM. -Prvu teoriju razvio je Saderlend, on razlikuje: individualno i grupno devijantno ponaanje i smatra da se tako stie,postepeno ui u procesu meusobne komunikacije 3.TEORIJA DIFERENCIJALNE IDENTIFIKACIJE\n-Osnova devijantnog ponaanja uslovljena je identifikacijom delinkvenata s uzorima, izmiljenim ili stvarnim, iz medija ili mate, kao i normalna ponaanja u delinkventnoj grupi KULTUROLOKE TEORIJE -Kulturoloke teorije ine razne socioloke pravce u tumaenju socijalnih devijacija i kriminaliteta.One polaze s aspekta problema sukoba kultura i kulturnih obrazaca, odnosno raznih modela subkulturnih i kontrakulturnih oblika drutvenih strukturiranja. -Tu spadaju: 1.Teorija kulturnog konflikta, 2.Teorija podkultura i kontrakultura, 3.Teorija socijalnog interakcionizma i 4.Teorija drutvenih grupa i sl. KULTUROLOKE TEORIJE 1.Teorija kulturnog konflikta-kulturnog raskoraka -Devijacija se objanjava proizvodom sukoba kultura, kulturnih vrednosti izmeu drutvenih grupa i unutar same jedne grupe. -Grupe mogu biti na nivou :nacije, socijalne, verske, rasne i sl. -Kao produkt tih sukoba javljaju se devijacije. -Selin smatra da izmeu normi kulture raznih grupa postoji konflik koji se ispoljava u uticaju jednih na druge, fuzija sadraja raznih kultura u jednu i sl. KULTUROLOKE TEORIJE 2.Teorija podkultura i kontrakultura -Ova teorija smatra da devijantne i delinkventne grupe imaju svoje vrednosti, vrednosne orjentacije i stavove i da ih smatraju za pozitivne. -Ove grupe imaju, pored osnovne vrednosti imaju i svoj poseban kulturni sistem i obrazac kulturnog odnosa i ponaanja- podkultura. -Podkulturne vrednosti su , u sutini, u sukobu sa optim, univerzalnim kulturnim vrensotima, u emu neki naunici nalaze osnov za devijantno ponaanje, -ikaka kola (oa) smatra da je podkultura posledica drutvene dezorganizacije, usled ega nema drutvenog uticaja na ponaanje migranata i sirotinje, te se oni formiraju u posebne gangove sa specifinom kulturom ponaanja KULTUROLOKE TEORIJE\n3.Teorija socijalnog interakcionizma- polazi od znaaja drutvenih odnosa, odnosno interakcije devijantnih i nedevijantnih grupa, stim to u tom odnosu, dominantne grupe sa normama ponaanja koje su prihvatljive u drutvu, nameu svoj obrazac ponaanja. -Drutvo se deli na konformiste-koji su kontrolna drutvena grupa i devijante na koje je usmerena drutvena reakcija. -I etiketiranje je deo teorije i znai drutvenu reakciju na neki vid devijantnog ponapanja KULTUROLOKE TEORIJE 4.TEORIJA DRUTVENIH GRUPA -Polazi od premise da je drutvo grupno organizovano, polazei od porodice, pa nadalje, gde se odvija interakcija na nivou grupa. -Teorija drutvenih grupa objanjava devijantno i kriminalno ponaanje kao grupno ponaanje, na osnovu ega se utvruje i oblik i nivo devijantnog ponaanja, -Odnosi na nivou i unutar grupa su glavni faktori devijantnog i delinkventnog ponaanja MARKSISTIKO SHVATANJE KRIMINALITETA -Klasici marksizma (Marks, Engels i Lenjin)bavili su se pitanjima kriminaliteta uzgredno, u okviru objanjenja irih drutvenih problema. -U radu Poloaj radnike klase u Engleskoj( Engels) govori se o empirijskom istraivanju kriminaliteta i postavlja naunu osnovu marksistike kriminologije, -U tumaenju kriminaliteta Engels je poao od osnovnog dijalektikog principa: materijalnosti, principa etioloke povezanosti pojava i principa njihove razvojnosti. -Prema Engelsu materijala nejednakost ljudi povlai sve ostale nejednakosti u drutvu i uslovljava sve oblike drutvenog ponaanja MARKSISTIKO SHVATANJE KRIMINALITETA -Drutveni poloaj radnika ini ga spremnim na kriminalitet i to na dva naina: 1.AUTOMATSKI-determinisana reakcija na brutalan ponaanje buruazije izaziva brutalno ponaanje radnika i 2.PRIMITIVAN OBLIKKLASNOG BUNTA-radnik ne poseduje svojinu pa i ne respektuje svojinu buruja pa je krade. -Kriminalitet i druge tetne posledice je posledica uslovljene eksploatacije, odnosno da imaju klasni karakter -Po klasicima marksizma borba protivu kriminaliteta mora da se odvija u pravcu eliminacije uzroka koji, pre svega, proizilaze iz materijalne osnove i klasne strukture kapitalistikog drutva u borbi za preobraem drutva na socijalnoj osnovi\nMULTIFAKTORSKA TEORIJA -Ova teorija se jo naziva mnogofaktorska ili mnogouzrona i razlikuje se od drugih teorija to je nastala kao reakcija na teorije koje su kriminalitet pokuavale da objasne jednim faktorom (bioloka, psiholoka,socioloka, psihoanalitika i sl) -Najznaajniji prestavnici multifaktorske teorije su brani par GLUK,koji su u XX veku 40 godina sprovodili longitudinarno ispitivanje na 500 delinkvenata, koje su poredili sa 500 nedelinkvenata u Bostonu. MULTIFAKTORSKA TEORIJA -Glukovi su dobili rezultate koji pokazuju da se u najmanje 5 elemenata razlikuju delinkventi od nedelinkvenata i to: 1.Fizika konstitucija, 2.Temperament 3.ponaanje, 4.Psiholoke karakteristike i 5.socio-kulturni uslovi u kojima ive Kombinacija ovih faktora ee su naeni kod delinkvenata MULTIFAKTORSKA TEORIJA I mnogo drugih autora je vrilo istraivanja pokuavajui da dokae uticaj vie faktora na pojavu kriminaliteta: BART,REKLES,LEOTE i dr. -Ova teorija je i kritikovana: 1.ne prave razliku izmeu uslova i uzroka, 2.izmeu bitnih i nebitnih faktora 3. izmeu glavnih i sporednih faktora 4.nauno nije dovoljno zasnovana ETIOLOGIJA KRIMINALITETA\n-Objanjenje kriminaliteta moe se vriti na :\n1.Makro nivou- opti nivo prouavanje uzroka kriminaliteta kao masovne drutvene pojave, 2.Mikro nivou prouavanje uzroka pojedinih tipova kriminaliteta i na 3.Pojedinanom nivou- uzroci kriminaliteta vezani za linost kriminalca ETIOLOGIJA KRIMINALITETA -Svi od ovih nivoa ne mogu se posmatrati posebno, jer su oni meusobno povezani. Svako kriminalno ponaanje, kao individualan akt, ukljuen je i u optu uzronost kriminaliteta. Otkrivanje pojedinanih kriminalnih akata i uzroka zloina, dolazi se i do opte uzronosti i obrnuto. Opti uzroci uslovljavaju posebnu i pojedinanu uzronost. KRIMINOGENI FAKTORI Pod kriminogenim faktorima se podrazumevaju objektivni i subjektivni inioci koji deluju u procesu nastanka, formiranja, i konane realizacije kriminaliteta kao masovne drutvene pojave i pojedinanog ponaanja. -Kriminogeni faktori, prema Tardu,su: 1.SPOLJNI-EGZOGENI I 2.UNUTRANJI-ENDOGENI FAKTORI -Postoji podela i na : 1.OBJEKTIVNE KRIMINOGENE FAKTORE I 2.SUBJEKTIVNE KRIMINOGENE FAKTORE -Kriminogeni faktori deluju povezano, sintetiki i kompleksno- jedni imaju opti karakter drugi deluju samo na odreen oblik kriminalnog ponaanja SPOLJNI-SOCIJALNI (EGZOGENI) KRIMINOGENI FAKTORI Spoljni faktori Se dele na: 1.MAKROSOCIJALNE 2.MIKROSOCIJALNE I 1.MAKROSOCIJALNI FAKTORI KRIMINALITETA 1.Ekonomija, ekonomski sistem i razvoj 2.Politiki sistem i kriminalitet 3.Rat i kriminalitet 4.Industrijalizacija i urbanizacija i kriminalitet\n5.Drutvena pokretljivost i kriminalitet SPOLJNI-SOCIJALNI (EGZOGENI) KRIMINOGENI FAKTORI 2.MIKROSOCIJALNI FAKTORI I KRIMINALITET 1.Porodine prilike i odnosi 2.kola i obrazovanje 3.Uticaj susedstva-vrnjaka i delinkventnih grupa 4.Religija, religijske grupe i sekte 5.Slobodno vreme i kriminalitet 6.Sredstva masovne komunikacije i kriminalitet SPOLJNI-SOCIJALNI (EGZOGENI) KRIMINOGENI FAKTORI\n3.SOCIJALNO PATOLOKE POJAVE I KRIMINALITET 1.ALKOHOLIZAM 2.NARKOMANIJA 3.PROSTITUCIJA 4.KOCKANJE 5.SKITNJA, BESPOSLIARENJE I PROSJAENJE\nДокументы, похожие на «KRIMINOLOGIJA SA PENOLOGIJOM Skripta Kriminologija Kriminalistika»\ndokazivanje i dokazna sredstva\n4_Odnos Kriminologije Sa Drugim Naukama\nДругое от пользователя: Opština Istok\nStatut Opstine Br-55-08 Od 18-11-2008 God\nMPP, Predavanja Nedelja XIII\nMPP, Predavanja Nedelja XI


Izvor: Kurir arhiva vesti 13.12.2016 - Naslovi.net\nZavršne reči odbrane: Sloboda za generala Mladića, krivica nije dokazana\nHAG - Advokati generala Ratka Mladića zatražili su danas od sudija Haškog tribunala da oslobode bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske, optuženog za organizovane zločine u ratu u Bosni od 1992. do 1995. godine, prenosi AP. Kako se navodi, advokat… »\nOdgovor na sankcije SAD: Iran razvija brodove na nuklearni pogon\nHapšenje u Pećincima: Ukrao TV u domu za smeštaj dece s teškoćama u razvoju pa ga prodao na pijaci\nBEOGRAD - Policija u Pećincima, kod Rume, uhapsila je jednog 27-godišnjeg muškarca osumnjičenog da je provalio u objekat za dnevni boravak za decu i mlade sa teškoćama u razvoju opštine Pećinci i ukrao tehničke uređaje. Kako se navodi, on je iz… »\nKurir: Ruma: Mobilnim pozvao policiju pa se lažno predstavio kao pretučeni policijski inspektor?!\n13.12.2016 Kurir, kategorije


UIPS na Konferenciji predstavljanja projekta "EU podrška politici zapošljavanja"\nU Domu Narodne skupštine Republike Srbije 21. septembra 2018. godine predstavljeni su projekti "EU podrška politici zapošljavanja" i "EU podrška Nacionalnoj službi za zapošljavanje".\nProjekat "Tehnička pomoć za izgradnju kapaciteta u politici zapošljavanja" predstavlja deo Nacionalnog programa za Srbiju u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć IPA 2013. Glavni fokus projekta je na razvoju sistema i procesa koji u značajnoj meri doprinose efikasnom i delotvornom povezivanju ponude i potražnje radne snage i sveukupnom funkcionisanju tržišta rada, sa posebnim osvrtom na uključivanje osoba sa invaliditetom. U tom cilju, projekat Tehničke pomoći pruža podršku Ministarstvu za rad, Nacionalnoj službi za zapošljavanje i preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom da razviju moderan sistem organizacije obuke za nezaposlene i kreiraju i sprovode mere aktivne politike zapoljavanja.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević je u svom izlaganju istakao da je stopa nezaposlenosti u Republici Srbiji na nivou od 12 odsto, što je daleko manje nego ranijih godina, kao i da je jedan od strateških ciljeva Vlade Republike Srbije stabilan održiv rast zaposlenih, sa posebnim akcentom na zapošljavanje teže zapošljivih kategorija i usklađivanje znanja i veština sa potrebama tržišta rada.\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je ukazao da je evidentno da srpska ekonomija raste, da se nezaposlenost smanjuje i da ima prostora da se takav trend nastavi. Upoznao je prisutne da projekat koji se predstavlja na konferenciji ima dve komponente. Prva se odnosi na podizanje kapaciteta Ministarstva za rad i Nacionalne službe za zapošljavanje kako bi se ostvarila bolja politika zapošljavanja. Druga komponenta se odnosi na mere aktivne politike zapošljavanja kako bi se omogućio ulazak na tržište rada onima koji imaju manji nivo obrazovanja, veština i kvalifikacija.\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović je govorio o stanju na tržištu rada i merama koje NSZ preduzima u cilju usklađivanja potreba poslodavaca za određenim profilima radnika, dok je pomoćnik ministra za rad i viši službenik na projektu Jovana Milovanović govorila o značaju projekta Tehničke pomoći i drugih projekta koji se trenutno realizuju ili se očekuje početak njihove realizacije u Republici.\nVođa projekta "EU podrška politici zapošljavanja" Erve Buig je predstavio aktivnosti projekta i koje rezultate projekat treba da postigne, dok je generalni direktor Ekonomskog instituta Dragan Šagovnović izneo aktuelne pokazatelje i trend razvoja srpske privrede do 2040. godine. Sekretar UIPS-a Mirjana Pantelić je predstavila preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, aktivnosti koje će u okviru projekta biti usmrene na unapređenje njihovog položaja i ukazala na kapacitete UIPS-a koji mogu biti korišćeni u cilju što uspešnijeg ostvarenja postavljenih ciljeva.


Ferienschlössl Haiming, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Ferienschlössl: Datum dolaska :\nFerienschlössl - Opis\nhodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Haimingerberg 42, a pozicija mu je jugoistok za grad Haiming. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela za grad Haiming je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju.Ferienschlössl ima 42 soba/e/u. Cene se kreću od 10 140 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nFerienschlössl sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Haiming)\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Haiming)\nSa kapacitetom od 20 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa 1 Triple Room incl. half board), Haiminger Hof nudi cene koje se kreću od 5 915 dinar - Srbija .Na 8 minuta hodom udaljenost\nStil hotela Hotel Gasthof Löwen je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 7 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Tiroler Straße 89, a pozicija mu 3,7 km -\nStil ovog hotela za grad Oetz je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Nalazi se u ulici Ochsengarten 28, pozicija mu je severoistok za grad Oetz, a od 3,7 km -\nStil hotela Haus Gisela je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Ambach 12, a pozicija mu je severozapad 4 km -\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Ambach 23, a pozicija mu je severozapad za grad Oetz. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Gas\nStil hotela Restaurant Appartement Il Giardino je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Hauptstr. 86, a p\nProverite cene i raspoloživost za Ferienschlössl: Datum dolaska :


Arhiva - Trupe SAD patroliraju u bazi avganistanske nacionalne armije u pokrajini Logar, 7. avgusta 2018.\nNajviši oficir Vojske SAD izjavio je da je prerano govoriti o povlačenju američkih trupa iz Avganistana ili budućim američkim antiterorističkim snagama tamo, dok se nastavljaju mirnovni pregovori sa talibanima.\n"Ne koristim termin 'povlačenje' sada", rekao je novinarima u sredu u Pentagonu marinski general Džozef Danford, načelnik Združenog generalštaba Vojske SAD.\nVIDEO: Načelnik Združenog generalštaba vojske SAD govori o Avganistanu (engleski jezik)\nDanford je govorio na prvom brifingu pred kamerama u Pentagonu sekretara odbrane i predsedavajućeg u tačno godinu dana.\nDanford je izrazio nadu da će mirovni sporazum izazvati "remećenje statusa kvo", neophodno da bi se krenulo dalje, ka rešenju 18 godina dugog konflikta.\nOn je rekao da će svaki sporazum biti "zasnovan na uslovima" i da bi trebalo da spreči da Avganistan postane "utočište" za teroriste i pokretanje njihovih napada protiv Sjedinjenih Država.\n"Preuranjeno je govoriti o tome što bi naše antiterorističko prisustvo u Avganistanu moglo ili ne bi moglo da bude bez bolje procene kakvi će uslovi biti", rekao je.\nPrema izveštajima, sporazum SAD i talibana mogao bi da podrazumeva povlačenje hiljada američkih trupa iz zemlje, ostavljajući samo mali broj snaga koje bi obezbedile da talibani sprovode svoje obaveze iz sporazuma.\nTalibanski zvaničnici rekli su da bi sporazum o kojem pregovaraju sa SAD zahtevao da ta pobunjenička grupa započne mirovni proces sa činiocima u Avganistanu kako bi se raspravljalo o prekidu vatre ili o smanjenju napada protiv vladinih snaga, zajedno uz teme koje su u vezi sa budućom političkom upravom.\nZvaničnici SAD rekli su da bi Talibani takođe mogli da budu obavezani da spreče Al Kaidu da uspostavi oblasti u Avganistanu koje bi kontrolisali pobunjenici i da pomognu da se pobedi Islamska država u toj zemlji.\nRanije ovog meseca, Islamska država preuzela je odgovornost za samoubilački bombaški napad na svadbenu povorku u Kabulu, kada je ubijeno više od 80 ljudi i ranjeno oko 160. Gotovo sve žrtve su bili civili.\nAjaz Gul učestvovao je u pisanju ovog izveštaja.


Amfilohija zadržali šest sati i podnijeli krivičnu prijavu\nSASLUŠAVAN ZBOG LITIJE\nBranioci mitropolita, advokati Božo Milonjić i Dragan Šoć kazali su da je prijava neodrživa i da u postupanju mitropolita nema elemenata krivičnog djela\n182067 pregleda\t1010 reakcija\t216 komentar(a)\nMitropolit Amfilohije po izlasku iz CB Podgorica, Foto: Luka Zeković\n22.06.2020. 19:09h Ažurirano: 22.06.2020. 19:09h\nTužilac Nikola Boričić podnio je krivičnu prijavu protiv mitropolita Amfilohija zbog sumnje da je počinio krivično djelo nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti.\nBranioci mitropolita, advokati Božidar Milonjić i Dragan Šoć kazali su da je ta prijava neodrživa i da u postupanju mitropolita nema elemenata krivičnog djela.\n"On je ovo djelo, sumnja se, počinio na način što je organizovao javno okupljanje u pokretu kojem je po procjenama policije prisustvovalo oko 8.000 građana što je suprotno mjeri Ministarstva zdravlja o dozvoljenom broju građana na javnim okupljanjima. Osim toga, protiv njega je podnijeta i prekršajna prijava zbog počinjenog prekršaja iz Zakona o javnim okupljanjima i javnim priredbama", saopšteno je iz Uprave policije.\nMilonjić i Šoć, nakon saslušanja kazali su da je tužilac Boričić "postupao nekorektno i neprofesionalno".\nMilonjić, Radović i Šoćfoto: Luka Zeković\n"Ovo je bilo previše dugo saslušanje, a inače može da se obavi hitno i ekonomično, ali to nije bila namjera tužioca. Mitropolit je bio do poslednjeg minuta u CB Podgorica, on je sve objasnio i pojasnio kako je tekla organizacija i molebana i litije... Postupanje državnog tužioca u ovom slučaju danas, bilo je jako neprofesionalno i nekorektno. Ovo je trebalo da se završi za sat vremena”, rekao je Milonjić.\nOn je objasnio da je tužilac svakih sat tražio od policije da mitropolitu postavi dodatno pitanje, pa dopunsko, a potom se i vraćao na neka od ranije postavljenih pitanja kako bi dobio pojašnjenja.\n"To je razvlačenje i kupovanje vremena do punih šest sati. Tužilac je ovim pokazao svoju slabost, bez obzira što je podnio krivičnu prijavu protiv mitropolita. Ovdje nema dokaza, nema osnovane sumnje, nema osnova sumnje za ovo krivično djelo, i zato je bilo zadržavanje do šest sati", rekao je advokat Milonjić.\nOdgovarajući novinarima objasnio je da je Boričić postavljao pitanja oko organizacije litije, obezbjeđivanja, organizacije redara, trase kretanja...\n"Sva pitanja bila su isključivo koncentrisana na to da se iscrpi vrijeme od šest sati".\nAdvokat Šoć rekao je novinarima da je jasno "da je ovo jedan od kontinuiranih poteza šikane sveštenstva pravoslavne Crkve u Crnoj Gori".\nOn je istakao da vlast vrši permanentni pritisak i da se u tom pravcu ne libi da preduzima mjere koje su nedostojne.\n"Držanje šest sati mitropolita Amfilohija, čovjeka od 83 godine, bez ikakvoga razloga, mnogo je više od samo neprofesionalnog ponašanja. Ovdje se radi ili o gluposti samog tužioca, ili o naređenju koje mu je dato da on to mora da završi... Javnost treba da zna, i znaće, da je ovdje u pitanju pokazivanje sile na jedan neprimjeren način", kazao je on.\nOn je ocijenio da "država i vlast ovim nisu dobili ništa, već samo izgubili na ugledu".\n"Oni su radili sve kako treba da rade, a da se ničim ne naruši dostojanstvo čovjeka koga su saslušavali... Mitropolit je stoički izdržao ovu fizičku torturu od šest sati".\nIstičući da se i sam nekad bavio politikom, kazao je da smatra da "država ovo nije smjela sebi da dopusti".\n"Ovo je sramota za vlast", kazao je on.\nMitropolit MCP pozvan je jutros u policiju kako bi, u svojstvu građanina dao izjavu zbog sinoćnje litije ulicama Glavnog grada.\nSa Amfilohijem su u Centar bezbjednosti (CB) Podgorica bila i dva advokata.\nDok je mitropolit Amfilohije bio na saslušanju ispred zgrade podgoričke policije okupilo se dvadesetak sveštenika i monahinja, kao i nekoliko građana na platou u znak podrške.\nSveštenstvo ispred CB Podgoricafoto: Jelena Jovanović\nNakon skandiranja "pustite vladiku" iz zgrade CB-a izašao je jedan od mitropolitovih pravnih zastupnika, advokat Božo Milonjić.\nOn je okupljenima prenio poruku mitropolita - da poštuju naredu policije, naprave distancu i ne skandiraju.\nIz podgoričkog Osnovnog dtžavnog tužilaštva (ODT) Vijestima je rečeno da je državni tužilac tražio prikupljanje potrebnih obaviještena od građanina, kao i prikupljanje drugih podataka potrebnih za donošenje odluke.\nIz MCP je "Vijestima" rečeno da je Amfilohije dao izjavu i da se čeka izjašnjenje tužioca.\nAmfilohiju je jutros u Cetinjskom manastiru uručen poziv u kome je pisalo da je potrebno od njega prikupiti obavještenja u svojstvu građanina.\nAmfilohijemitropolit AmfilohijelitijaPodgorica policijaPodgoricaCB PodgoricaBožo Milonjić\n01.12. 08:00 h\t52972\n30.11. 22:06 h\t42675\n01.12. 11:10 h\t42389\n01.12. 06:15 h\t37956\n01.12. 15:18 h\t37477


Republika / (FOTO) Raj za ljubitelje četvorotočkaša: "Rols-Rojsova" aždaja zvezda Sajma!\nčetvrtak, 21. 3. 2019.| 20:00\nLimuzina od 318.000 evra najskuplji je automobil u čitavoj ponudi 54. Međunarodnog salona automobila, koji je svečano otvoren na Beogradskom sajmu. Prvi "Rols-Rojsov" terenac kulinan (Cullinan), nazvan ne slučajno po najvećem sirovom dijamantu na svetu, pravi je dragulj među terencima, za koji je i pre oficijelnog otvaranja ovogodišnjeg sajma postojalo neverovatno interesovanje.\nNaravno, interes za ovu aždaju vlada među onima koji imaju dovoljno dubok džep da iz njega izvade skoro 40 miliona dinara, a dobar deo njih, kako smo načuli iza sajamskih kulisa, već je spreman da kapariše ovaj četvorotočkaš.\nZbog fame koja u svetu već neko vreme prati "dijamant" uvoznik brenda odlučio je da sve automobilske sladokusce i ljubitelje ovakvih lepotica drži u neizvesnosti, pa je za dan odložio beogradsku premijeru kulinana, koji će svetlo pod kupolama sajma ugledati danas, dan posle zvaničnog otvaranja.\nSajam automobila, na kome učestvuje više od 400 izlagača iz 30 zemalja, traje do 31. marta.\n35 auto-brendova izlaže modele\n48 premijera videće posetioci\n32 noviteta ili redizajniranih automobila\n37 hiljada kvadrata izložbenog prostora\nCENE ULAZNICA I PARKINGA\n- 400 pojedinačna ulaznica\n- 300 grupna ulaznica (više od 20 osoba)\n- 200 grupna ulaznica (đaci i studenti)\n- 150 parking po započetom satu u krugu sajma\n- 800 koštaće ulaznica za porodicu (deca do 16 godina) u četvrtak 28. marta, kada će biti poseban popust (Family Day)\nSajam automobila Automobil Vozila Kola Sajam Beograd Srbija Rols rojs


Hyundai nagradna igra - Testiraj Hyundai i osvoji put u Brasil\nHyundai kao oficijelni partner FIFA u periodu od 15. marta do 10. maja 2014. godine, organizuje nagradnu igru. „Testiraj Hyundai i osvoji put u Brazil!“\nHyundai kao oficijelni partner FIFA svjetskog prvenstva širom svijeta priredio je mnoštvo iznenađenja za svoje ljubitelje, tim povodom Hyundai Auto BH želio je da priredi i nešto posebno i za građane Bosne i Hercegovine, pa tako u periodu od 15. marta do 10. maja 2014. godine, organizuje nagradnu igru. „ Testiraj Hyundai i osvoji put u Brazil!“\nPravo na učešće u nagradnoj igri imaju svi zainteresirani koji u gore pomenutom periodu se prijave i obave testnu vožnju sa željenim vozilom u bilo kojem od ovlaštenih Hyundai prodajnih centara u Bosni i Hercegovini, uz preduslov da posjeduju validnu vozačku dozvolu i minimalno tri godine vozačkog iskustva.\nPrijava za učešće i odabir željenog grada za test vožnju u kojem se nalaze naši ovlašteni prodajni centri možete uraditi preko elektronskog anketnog listića koji se nalazi na www.hyundai.ba ili putem facebok profila, ili lično dolaskom u željeni Hyundai centar i popunjavanje istog na licu mjesta. Nakon uredno popunjenog anketnog listića na vaš mail stiže konfirmacija o prijavi za nagradnu igru.\nPored glavne nagrade, putovanje u Manau za dvije osobe koje podrazumjeva smještaj, hranu, vodiče i obilazak turističkih destinacija, karte za utakmicu, kao i Hyundai „hospitality“ program na stadionu i dvije avio karte, drugu nagradu čine 2 karte za utakmicu Bosna i Hercegovina i Argentina, te treća nagrada „Brasil World Cup“ poklon paket.\nPored test vožnji koje ćete moći obavljati svakodnevno u našim salonima širom BiH, Hyundai će organizovati i „World Cup Caravan!“ koji će obići sve veće gradove u istom periodu (Mostar, Banja Luka, Doboj, Brčko, Sarajevo...). Mostar je mjesto u kojem Hyundai karavan započinje svoje veliko putovanje i to 14. i 15. Marta, Mepass Malla.\nIzvlačenje će se obaviti uz prisustvo komisije od tri člana 10.05.2014. u prostorijama Hyundai Auto BH, ul. Branilaca Šipa 4c, Sarajevo.\n∧ PrethodnaNajbolja ponuda u BiH! ∨ SljedećaVrijeme je za Hyundai prodajnu akciju!


Globalni pozicioni sistem ili GPS (engl. Global Positioning System) je trenutno jedini potpuno funkcionalan globalni navigacioni satelitski sistem. GPS se sastoji od 24 satelita raspoređenih u orbiti Zemlje, koji šalju radio signal na površinu Zemlje. GPS prijemnici na osnovu ovih radio signala mogu da odrede svoju tačnu poziciju - nadmorsku visinu, geografsku širinu i geografsku dužinu - na bilo kom mestu na planeti danju i noću, pri svim vremenskim uslovima.\nOblasni sistemi augmentacije u vazduhoplovstvu su WAAS (engl. W'ide Area Augmentation System), odnosno augmentacioni sistem široke oblasti i LAAS (engl. Local Area Augmentation System), odnosno lokalni augmentacioni sistem. Oba sistema u svoj rad uključuju i metode diferencijalnog GPS-a, a pošto se primenjuju u vazduhoplovstvu zadovoljavaju dodatne kriterijume koji se odnose na bezbednost.\nWAAS je sistem koji je razvijen za potrebe i po specifikacijama FAA (engl. Federal Aviation Authority) SAD.  On se sastoji od mreže referentnih (fiksnih) stanica, kontrolnih stanica koje obrađuje podatke, geostacionarnih satelita, zemaljskih stanice za komunikaciju sa geostacionarnim satelitima i komunikacione mreže na zemlji koja povezuje sve stanice.  Podaci sa svih referentnih stanica se šalju u kontrolne stanice, koje ih analiziraju i procenjuju uticaj jonosfere na propagaciju GPS signala, greške u procenjenoj poziciji GPS satelita i grešku časovnika. Preko zemaljskih stanica za komunikaciju se podaci šalju geostacionarnim satelitima, koji zatim emituju signal sa podacima o grešci koju svaki vazduhoplov u širokoj oblasti može da primi i iskoristi za korekciju greške pri proračunu pozicije. WAAS pokriva Severnu Ameriku i tipično postiže preciznost manju od 3 metra. Ova preciznost je potrebna za navigaciju vazduhoplova kada lete instrumentalno (suprotno od vizulano, za šta su potrebni idealni uslovi vidljivosti) Osim preciznosti, ovaj sistem zadovoljava stroge zahteve za raspoloživost sistema, kao i zahtev za integritet, tj da se konstantno vrši nadzor rada sistema i čim se detektuje da neka komponenta sistema ne radi zadovoljavajuće, da se korisnici odmah o tome obaveste. Pošto se signal o korekciji šalje preko satelita, WAAS je primer augmentacionog sistema baziranog na satelitima (SBAS; engl. Satellite Based Augmentation System)\nLAAS je augmentacioni sistem koji pokrivaju oblast oko aerodroma i namena im je da vazduhoplovima u prilazu obezbede precizni proračun pozicije. LAAS se sastoji od fiksnih stanica koje obezbeđuju diferencijalni GPS, kontrolne stanice koja sve signale obrađuje i procenjuje grešku, antene koja emituje signal o grešci za sav okolni saobrćaj i specijalne opreme u vazduhoplovu. U vazduhoplovu postoje GPS prijemnik koji prima GPS signale, prijemnik za prijem LAAS korekcije greške, komponenta za procesiranje signala i displej koji simulira displej za ILS (engl. Instrument Landing System). LAAS takođe mora da zadovolji stroge kriterijume raspoloživosti i integriteta. Pošto se signal o korekciji šalje preko antene na zemlji, WAAS je primer augmentacionog sistema baziranog na satelitima (SBAS; engl. Satellite Based Augmentation System) U ovom trenutku ima više LAAS impelemntacija od kojih su mnoge u fazi razvoja i testiranja.\n^ а б „Trenutni raspored GPS satelita”. Tycho.usno.navy.mil. 15. 3. 2008. Архивирано из оригинала на датум 22. 02. 2013. Приступљено 1. 3. 2013.\n^ а б „GPS i relativnost”. Metaresearch.org. Архивирано из оригинала на датум 04. 01. 2007. Приступљено 1. 3. 2013.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Globalni_pozicioni_sistem&oldid=24303175”\nДатум и време последње измене странице: 15. јануар 2022. у 11:46


ČUDO, ĐUKA UDARIO NA KRIZNI ŠTAB: Ove godine se umire samo od korone? DOSTA BRE! - Naša Borba\nČUDO, ĐUKA UDARIO NA KRIZNI ŠTAB: Ove godine se umire samo od korone? DOSTA BRE!\nDa budem iskren, odavno me nije ništa iznerviralo koliko krajnje besmislena odluka kriznog štaba da maske moramo da nosimo i na otvorenom, pa još i da kaznu platim ako je ne nosim. Nisam stručnjak iz oblasti medicine, čitam svačije stručno mišljenje i više mi je ubedljivo da sama maska kao zaštita i nije toliko efikasna, ali ne bih u to da ulazim.\nPrihvatam, mada nevoljno, da masku nosim u zatvorenom prostoru, ali na otvorenom živ neću da to nosim. Dodatno, ako se zaista neko drzne da pošalje izmene i dopune zakona o prekršajima u Skupštinu u kojima će se predvideti kažnjavanje ljudi zbog nenošenja maski na otvorenom lično ću se tome usprotiviti i glasaću protiv.\nZa sve ovo vreme koliko traje pandemija mi od struke nismo čuli kako se korona leči.\nZnači, da uprostimo, LEKA NEMA! Jedino što čujemo je cilj da se spreči širenje virusa i to razumem, ali izvinite, ukoliko leka ne bude bilo recimo 20 godina da li zaista neko misli da bi trebalo 20 godina da nosimo maske, da se ne družimo, da ne radi privreda, da ne idemo u školu, pozorište, fakultet, utakmicu??? Ej, manite se ljudi.\nNe želim da živim u paranoji kako će me korona strefiti gde god da se okrenem. Razumem zabrinutost, razumem i određene preventivne mere, ali ne možete čovečanstvu život da uskratite. Nivo smrtnosti od korone nam ukazuje da bi trebalo da se pripazimo, ali ne i da živimo u konstantnom strahu i paranoji, a čini mi se da čitavo čovečanstvo ide ka tome. Ispada da ove godine niko nije umro od raka, srčanog udara, šloga ili bilo koje druge bolesti, već da se samo umire od korone.\nZnači, prihvatam svaku racionalnu meru i koja ima smisla, ali da nosim pod prinudom masku na otvorenom i još da me neko kažnjava za to, e to neću. I neću za to da glasam ako se predloži.\nPrethodni tekstPOZNATI PISAC JE BIO ČETNIK, A TO NIKO NIJE ZNAO: Evo o kome se radi!\nSledeći tekstVUČIĆ SE PLAŠI PROTESTA! Darija povukla odluku o obaveznim maskama na otvorenom! REVOLT NARODA OPAMETIO ŠTAB…


Ambre Solaire Idea akcije i cena | Moj Katalog\nIdea Ambre Solaire cena i akcije\nPogledajte ovonedeljne ponude iz Idea prodavnice za Ambre Solaire sa promocijama koje traju od -. Ovde nabavite najnovije Idea kataloge i ponude za Ambre Solaire i uštedite novac.\nAko zaista želite da ostvarite ozbiljne uštede prilikom kupovine i uštedite što je moguće više novca, pažljivo pratite sve najnovije nedeljne akcije objavljene na našoj veb lokaciji. Redovno prikazujemo Idea ponude za Ambre Solaire i objavljujemo najnovije Idea nedeljne kataloge sa ponudama za Ambre Solaire čim oni budu objavljeni.\nTo ne moraju da budu samo Idea ponude za Ambre Solaire, možete potražiti i ponude za Ambre Solaire drugih prodavaca, kao što su dm drogerie, ili možete proveriti sjajne promocije, popuste i sniženja za robu koju pretražuju drugi kupci na našoj veb lokaciji. Među najpopularnijim akcijama ovih dana su popusti na sledeću robu: Angus Burger, auto kamper, adapter utičnica, Altos, Antonio Banderas, aparat za ceđenje, Alati i okovi, AD3, Aqua Gala, Arla. Na Moj Katalog objavljujemo na hiljade novih specijalnih ponuda svakog dana i, ako želite najbolje ponude, nastavite da nas posećujete!\nAmbre Solaire - prodavci


Musk želi da gradi akcelerator čestica za CERN » m:blog – blog.mtel.ba\nJanuar 31, 2019| m:ovo m:ono, tehnologija| Views: 290\nEvropska organizacija za nuklearna istraživanja (CERN) planira napraviti iskorak od Velikog hadronskog sudarača (LHC) svojim znatno većim Future Circular Collider, a Elon Musk želi pomoći da to postane stvarnost. U tweetu je Musk napisao: “Direktor CERN-a me pitao o izgradnji novog tunela LHC-a kad smo bili u The Royal Society. Vjerojatno bi uštedio nekoliko milijardi evra“.\nKako Musk opisuje, ideja je da koristi svoju tehnologiju Boring Company kako bi iskopao ogroman tunel za novi Future Circular Collider, dužine 100 kilometara. Budžet za taj projekt procjenjuje se na 24 milijarde evra, od čega će oko 5 milijardi evra biti posvećeno dijelu inicijative za izgradnju tunela. Moguća ušteda od nekoliko milijardi evra bila bi značajna.\nFCC bi bio oko četiri puta veći od LHC-a, koji se proteže 27 km ispod Švajcarske. Međutim, LHC nije otkrio puno novih čestica nakon Higgsovog bozona, a naučnici se nadaju da će im pri tome pomoći FCC i njegove mogućnosti. Iz CERN-a objašnjavaju da istraživanje najvećih mogućih energija kroz odvažne projekte je najbolja nada čovječanstva da otkrije tajne prirode na njihovom najosnovnijem nivou.\nVjerovatno će proći još neko vrijeme prije nego što Musk bude pozvan u pomoć. Plan je da tunel počne funkcionisati do 2040. godine, kada će Musk imati 68 godina. Musk's Boring Company u decembru 2018. godine pokazao je svoju snagu u izradi tunela otkrivanjem gotovog dijela tunela velike brzine u Kaliforniji. Izgradnja tunela od 1,6 kilometara koštala je oko 10 miliona dolara, a krajnji cilj je izgraditi mrežu tunela kako bi se riješio problem hronične saobraćajne zakrčenosti. Modifikovani električni automobili spuštali bi se u tunel i transportovali brzinom do 240 km/h.


Krivokapić sa Abdrakhmanovim: Nulta tolerancija u odnosu na sve vrste diskriminacije – Portal Luca\nKrivokapić sa Abdrakhmanovim: Nulta tolerancija u odnosu na sve vrste diskriminacije\nNaša politika se zasniva na nultoj toleranciji u odnosu na sve vrste diskriminacije. Zato je kadriranje u ovoj Vladi sprovedeno na ekspertskoj osnovi i naše opredjeljenje je isključivo građansko – istakao je premijer Zdravko Krivokapić.\nOn je imao danas sastanak sa visokim komesarom OEBS-a za nacionalne manjine Kairatom Abdrakhmanovim koji je, kako je saopšteno iz Vlade, u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nKrivokapić je, kako je navedeno, „uputio riječi zahvalnosti i zbog visokih ocjena kojima je vrednovao skladne međuetničke odnose u Crnoj Gori i prepoznao je kao zemlju za primjer drugim državama regiona Zapadnog Balkana“.\n– Vlada odnos sa manjinama ostvaruje kroz saradnju sa šest nacionalnih manjinskih savjeta, koji se finansiraju iz budžeta, a u Vladi procjenjuju da njenu naročitu pažnju trenutno zaslužuje Romski savjet – istakao je Krivokapić.\nPremijer Krivokapić istakao je da Crna Gora, u složenoj globalnoj situaciji izazvanoj pandemijom kovid-19, preduzima snažne socio-ekonomske i političke korake, kako bi ubrzala svoj decenijski put ka EU, kao i da je na tom putu snaženje dobrosujedskih odnosa i promovisanje politika tolerancije, dijaloga i balansa, jedan od prioriteta Vlade na čijem je čelu.\nAbdrakhmanov izrazio je zadovoljstvo što je Crna Gora očito i nedvosmisleno na putu ka EU i na tom putu, kako je navedeno, „Crnu Goru doživljava kao ‘sjajnu zvijezdu’ i kada je u pitanju odnos prema manjinama, etničkim i vjerskim zajednicama, te da OEBS izražava punu podršku radu premijera Krivokapića i Vlade na čijem je čelu.“\nVisoki komesar je, kako su rekli iz Vlade, pohvalio premijerovu otvorenost za medije i politiku mira i tolerancije koju promoviše i poručio da Crnu Goru doživljava kao državu od koje želi da uči, naročito kada su u fokusu primjeri i prakse koje se odnose na region Zapadnog Balkana.\nApostrofirajući OEBS-ov slogan „Da niko ne bude izostavljen!“ Abdrakhmanov je istakao da je upoznat sa najnovijim pogramima Vlade koji imaju za cilj socio-ekonomski oporavak Crne Gore – rekli su iz Vlade.\n– Obaviješten sam o Vašim programima kojima želite da privučete strane investitore kako bi poboljšali položaj građana Crne Gore, sa akcentom na podršku sistemu obrazovanja. Podržavam Vas u tome i želim Vam puno uspjeha – rekao je Abdrakhmanov, ponovivši da premijer Krivokapić i Vlada Crne Gore, i ubuduće, mogu da računaju na punu podršku OEBS-a.


Boris Tučić: Vijeće ministara bi moglo ugroziti 30.000 radnika - Klix.ba\nbiznis Boris Tučić: Vijeće ministara bi moglo ugroziti 30.000 radnika\nBoris Tučić: Vijeće ministara bi moglo ugroziti 30.000 radnika\n22.12.2014. u 12:29\nradnici Boris Tučić\nUkoliko Vijeće ministara BiH u najkraćem roku ne usvoji Prijedlog odluke o privremenoj suspenziji i privremenom smanjenju carinskih stopa kod uvoza određene robe do 31. 12. 2015. godine bit će stvorene nesagledive posljedice po, primarno izvozno orijentisane, privredne subjekte u tekstilnoj, obućarskoj, metalskoj, eklektro i prehrambenoj industriji u BiH koje zapošljavaju oko 30.000 radnika, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Boris Tučić podsjeća da je navedenom odlukom omogućena beneficirana nabavka repromaterijala za proizvodnju u navedenim granama, kojeg nema uopšte ili ga nema u dovoljnim količinama u BiH.\nDrugim riječima, ovom odlukom omogućena je direktna podrška proizvodnom sektoru u BiH i ona je u prethodnom periodu dala više nego značajne rezultate, u smislu jačanja proizvodnih kapaciteta i otvaranja novih radnih mjesta, o čemu svjedoče svakodnevni kontakti koje Ministarstvo ima kako s privrednim komorama, tako i pojedinačnim privrednim subjektima u BiH, koji daju punu podršku jednom ovakvom rješenju, naglašava Tučić.\nPo njegovim riječima ono je posebno značajno za privredne subjekte u čijem poslovanju dominiraju tzv. lon poslovi, dakle ugovoreni poslovi s inostranim partnerima, te bi eventualno neusvajanje Prijedloga odluke značajno osujetilo njihovo djelovanje, odnosno dovelo do smanjenja obima proizvodnje i gubitka radnih mjesta, a možda i do samog gašenja ovih privrednih subjekata.\nTučić naglašava da niko nema pravo da se poigrava odlukama od kojih direktno zavise radna mjesta u proizvodnom sektoru.\nOn također ističe da bi se prihvatanjem odluke u Vijeću ministara samo produžilo važenje postojeće odluke do 31. decembra 2015. godine, bez uvrštavanja novih tarifnih brojeva, jer će se pitanjem aneksiranja odluke u tom smislu, u skladu s postojećim propisima, baviti u prvom kvartalu 2015. godine.\n"U kontaktima s predsjedavajućim Vijeća ministara, za kojeg zasigurno znam da je također iznenađen nedogovornim ponašanjem pojedinih članova Vijeća ministara na prošloj sjednici po ovom, ali i nekim drugim pitanjima, manifestvovano je opredjeljenje da se u što kraćem roku organizuje telefonska sjednica na kojoj bi Prijedlog odluke ponovo bio razmotren i, eventualno, usvojen", naveo je ministar Tučić u izjavi dostavljenoj medijima iz njegova kabineta.\n12h 3min 6\n12h 46min 122\n19h 3min 55


Petrović: Rezultat sa Grbavice daje zrele šanse za obje ekipe - FK Sloboda\nPetrović: Rezultat sa Grbavice daje zrele šanse za obje ekipe\nFudbaleri Slobode i Željezničara u srijedu su na stadionu Grbavica u Sarajevu odigrali prvu utakmicu polufinala Kupa BiH koja je završila rezultatom 0:0, a šef stručnog štaba crveno-crnih zadovoljan je učinkom svojih igrača.\n– Ja sam svojim igračima rekao da će Željezničar u ovu utakmicu ući u velikom grču jer utakmica protiv Širokog ostavila je traga na psihu igrača i jamislim da se to večeras obistinilo. Mi smo sigurno u prvom poluvremenu bila bolja ekipa i imali smo dvije zrele prilike koje je Kjosevski dobro odbranio. U drugom poluvremenu, Željezničar dolazi potpuno rasterećeno i igra drugačiji fudbal, fudbalski dominira tako da je ogroman pritisak bio na mojoj ekipi. Ono što je poželjno jeste da se mi ovoga puta nismo povlačili, željeli smo što više napadati protivnika, ali Željezničar, kroz strahovito brzu igru, nije dopustio da uđemo u duel, tako da mislimo da je ovaj rezultat realan, i da objema ekipama daje realnu šansu za prolazak u finale, izjavio je na konferneciji za medije šef stručnog štaba FK “Sloboda” Tuzla, Slavko Petrović.\nDotakao se Petrović i uzvrata na Tušnju prilikom čega je istakao da je Željezničar ponovo blagi favorit.\n-Željezničar, po kvalitetu igračkog kadra, sigurno je blagi favorit iako se uzvrat igra u Tuzli. Ja mislim da će odlučiti malo sreće, jer pred Željom je jako težak program, isto kao i nama. Mi već u subotu dočekujemoBorac, našeg direktnog konkurenta (op.a za opstanak), zatim revanš kupa, pa GOŠK, još jedan direktni konkurent (op.a za opstanak). Kod Želje je slično, sada idu Sarajevu, a znamo kako je kad se izgubi derbi u Sarajevu, tako da mislim da će nijanse odlučiti ulazak u finale, rekao je Petrović.\nPodsjećamo, uzvratna utakmica polufinala Kupa BiH između Slobode i Željezničara igra se u srijedu, 18. aprila 2018. godine na stadionu Tušanj sa početkom u 18 sati.\nBez golova u prvoj utakmici po...\nKonferencija za medije povodom...


⇐1860 – U Novom Sadu je izašao prvi broj “Danice”, najznačajnijeg književnog časopisa srpskog romantizma koji je pokrenuo i uredjivao Djordje Popović. “Danica” je okupila stotinak pisaca, medju kojima Jakova Ignjatovića, Djuru Jakšića, Jovana Jovanovića Zmaja, Lazu Kostića, Ljubu Nenadovića.\n⇐ 1886 – Rođen je madarski revolucionar Bela Kun, jedan od osnivača Komunističke partije Madjarske – vodja madjarske sovjetske revolucije 1919. Streljan je u staljinističkim čistkama u SSSR-u 1939, a rehabilitovan posle Staljinove smrti.\n⇐ 1908 – Umro je pisac Simo Matavulj, član Srpske kraljevske akademije, jedan od najistaknutijih predstavnika srpskog realizma. Njegovo najznačajnije delo je roman “Bakonja fra Brne”.\n1938 – Šef britanske diplomatije Entoni Idn (Anthony Eden) podneo je ostavku u znak protesta zbog popustljive politike premijera Nevila Čemberlena (Neville Chamberlain) prema nemačkom diktatoru Adolfu\nTags20. februar Na današnji dan\nNikolić: Ne odustajem od dogovora sa Vučićem!


Detalji\tObjavljeno: 26 Juli 2013\tŠef službe: Admir Šistek, diplomirani inžinjer geodezije\nTelefon: +387(0) 37 661-100 (centrala) lokal 204\nTel/fax +387(0) 661-104\nObrazovanje: Građevinski fakultet Sarajevo, smjer geodezija\nOsnovnu školu i gimnaziju završio u Ključu. Radno iskustvo:Općina Ključ od 2007.godine. Na poslovima Pomoćnika Općinskog načelnika od 08.05.2013.godine.\nU Službi za geodetske poslove i katastar nekretnina obavljaju se poslovi upravnog rješavanja, normativno-pravni, studijsko-analitički, stručno-operativni, informaciono-dokumentacioni i operativno-tehnički poslovi koji se odnose na:\nizvršavanje i obezbjeđivanje izvršavanja zakona, drugih propisa i općih akata iz djelokruga rada Službe, sprovođenje utvrđene politike u pitanjima iz nadležnosti Službe,\npriprema projekata iz nadležnosti Službe,\nvršenje statističke obrade podataka o poslovima iz oblasti za koje je osnovana,\nanalitičko praćenje stanja i kretanja u oblastima za koje osnovana,\nstaranje o realizaciji i praćenje realizacije budžetskih sredstava odobrenih za poslove iz nadležnosti Službe,\nizradu propisa i drugih akata koje donosi Općinsko vijeće i Općinski načelnik, davanje mišljenja, prijedloga i sugestija kod izrade propisa i drugih akata koje usvajaju nadležni organi Kantona i Federacije, iz oblasti za koje je osnovana,\nizdavanje uvjerenja i izvoda, odnosno kopija podataka premjera i katastra nekretnina,\nprovođenje promjena na zemljištu i računarska obrada podataka na provođenju promjena na katastarskim planovima i operatu,\nvršenje poslova održavanja premjera, katastra nekretnina i zemljišta i drugih geodetskih poslova,\nvršenje poslova katastra komunalnih uređaja i instalacija,\nvršenje poslova vještačenja i drugih poslova iz katastra nekretnina u postupcima rješavanja imovinsko-pravnih odnosa;\nvršenje stručnih poslova u pripremi, donošenju i provođenju prostorno-planske dokumentacije (Prostorni plan, Urbanistički plan, Regulacioni plan, Urbanistički projekti i Planovi parcelacije),\nrješavanje o pravima na nekretninama u skladu sa zakonom,\nvođenje evidencije nekretnina na kojima Općina ima pravo raspolaganja,\nvršenje imovinsko-pravnih poslova u vezi sa nekretninama na kojima Općina ima pravo raspolaganja,\npripremu zahtjeva za budžet i odgovornost za vlastite prihode.\nostvarivanje zahtjeva ISO standarda i poboljšanje i unapređenje sistema kvaliteta,\nvršenje i drugih upravnih i stručnih poslova utvrđenih zakonom i drugim propisima, koji su joj dati u nadležnost.