Strani investitori ipak ulažu 1,5 milijardi eura :: Ekonomija\nStrani investitori ipak ulažu 1,5 milijardi eura\nPred novom vladom je puno izazova zbog globalne ekonomske situacije izazvane pandemijom kovid-19, ali očekujemo da sa nama iz poslovne zajednice vlada nastavi unapređenje poslovnog ambijenta i strukturnih reformi. Digitalna transformacija države mora biti strateški prioritet, kazali su Pobjedi iz Savjeta stranih investitora i Američke privredne komore u Crnoj Gori - AmCham.\nIz Savjeta stranih investitora su poručili da kompanije - njihove članice neće omesti padnemija kovida-19 da do 2022. investiraju 1,5 milijardi eura u Crnu Goru.\n- Članice Savjeta stranih investitora nastavljaju sa ulaganjem u Crnu Goru i sa realizacijom planiranih investicija. Pandemija nije poremetila naše planove, da, kao što je ranije najavljeno, u periodu 2020-2022. kompanije članice Savjeta u Crnu Goru ulože okvirno 1,5 milijardi eura. Ove investicije biće realizovane u sektorima turizma, energetike, elektronskih komunikacija, osiguranja - kazali su iz Savjeta.\nOni podsjećaju da su u prethodnom periodu u saradnji sa Vladom pokrenuli brojne procese koji se tiču unapređenja poslovnog ambijenta, posebno regulatornog okvira.\n- Započeli smo razgovore oko formiranja digitalne koalicije, u saradnji sa našim partnerima iz Američke privredne komore, Privredne komore Crne Gore i Asocijacije menadžera, imajući u vidu da digitalna transformacija poslovnih procesa u javnoj upravi predstavlja ključ unapređenja poslovnog ambijenta. Zato je od posebnog značaja donošenje Strategije digitalne transformacije, u čijoj pripremi učestvuje i naš predstavnik - objasnili su iz Savjeta stranih investitora.\nNa pitanje da li u kontekstu promjene vlasti u Crnoj Gori očekuju promjenu poslovnog ambijenta, iz Savjeta su kazali da je pred novom vladom puno izazova.\n- Pred novom vladom je puno izazova, imajući u vidu globalnu ekonomsku situaciju usljed pandemije korona virusa. Naša očekivanja su da ova vlada, zajedno sa nama iz poslovne zajednice, nastavi aktivnosti na planu unapređenja poslovnog ambijenta i strukturnih reformi - ističu iz Savjeta.\nOni podsjećaju da Savjet stranih investitora učestvuje u radu Savjeta za konkurentnost kao glavnog savjetodavnog tijela u oblasti unapređenja poslovnog ambijenta.\n- Kao vrlo aktivni članovi u prethodnom periodu bili smo usmjereni na obezbjeđivanje implementacije preporuka koje naši članovi dostavljaju putem Bijele knjige, kao i kroz rad naših komiteta. Reforme poslovnog okruženja u Crnoj Gori moraju se efikasnije sprovoditi kako bi se stvorila povoljna poslovna klima i omogućilo da se čitava crnogorska ekonomija brže razvija i oporavlja - ocijenili su iz Savjeta.\nOni navode da sektor informacionih i komunikacionih tehnologija predstavlja rastući potencijal za Crnu Goru i ICT rješenja kao preduslov za dalji razvoj u svim sektorima.\n- I ova situacija sa pandemijom je to pokazala. Zato digitalizaciju vidimo kao zajedničku odgovornost javnog i privatnog sektora kako bi se stvorio razuman i pametan okvir koji će omogućiti digitalnu transformaciju u cilju poboljšanja efikasnosti administracije - kazali su iz Savjeta.\nVjerujemo, kažu oni, da će nova vlada prepoznati ove prioritete u kontekstu aktuelne ekonomske situacije i prevazilaženja posljedica pandemije korona virusa.\nU Savjetu kažu da u narednom periodu treba donositi hrabre i odgovorne odluke.\n- Pred novom vladom je puno izazova, imajući u vidu da je situacija sa pandemijom uticala na promjene poslovnih politika a na globalnom nivou na pad ekonomske aktivnosti u sektorima turizma, saobraćaja, energetike i dr. a sa druge strane podstakla je razvoj ICT sektora. U narednom periodu treba donositi hrabre, odgovorne odluke koje će stimulisati razvoj ekonomije u svim sektorima. Vjerujemo da će se nova vlada na pravi način odnijeti prema ovim izazovima, te da će nastaviti partnerstvo sa poslovnom zajednicom u Crnoj Gori na građenju stimulativnog poslovnog ambijenta - poručuju iz Savjeta stranih investitora.\nOni smatraju da uspješna digitalna transformacija predstavlja veliku šansu za privredu.\n- To se pokazalo na primjeru drugih malih država, kao i država regiona. Dalji razvoj crnogorske ekonomije i društva podrazumijeva digitalizaciju kao razvojnu i transformacionu politiku i očekujemo da digitalna transformacija predstavlja jednu od ključnih politika vlade u predstojećem periodu - kazali su našoj redakciji iz Savjeta.\nIz Američke privredne komore u Crnoj Gori - AmCham našoj redakciji su kazali da, kao i do sada, i dalje zagovaraju i očekuju kontinuiranu saradnju poslovne zajednice i donosilaca odluka, kao i blagovremeno uključivanje u proces izrade zakona i drugih propisa od značaja za poslovni ambijent.\n- Smatramo da transparentan i predvidljiv poslovni ambijent, zasnovan na vladavini prava, predstavlja preduslov privlačenja investitora sa razvijenih tržišta, koji su navikli na ove standarde, i na tim osnovama treba nastaviti sa daljim unapređenjem poslovnog okruženja u Crnoj Gori. Značaj stranih direktnih investicija iz SAD-a, ali i razvijenih zapadnoevropskih zemalja, veoma je velik za našu ekonomiju i društvo. U tom kontekstu, znanje i iskustvo, kao i sistem vrijednosti koji investitori iz tih zemalja donose sa sobom pomoći će nam da se razvijamo, usvajamo savremene standarde poslovanja i budemo konkurentniji na globalnom tržištu - poručuju iz Američke privredne komore.\nDa bi, između ostalog, povećali i efikasnost ovih procesa, smatraju oni, digitalna transformacija države mora biti strateški prioritet, na šta Američka privredna komora stalno ukazuje.\n- Ključ razvoja procesa digitalne transformacije leži upravo u koordinisanoj saradnji države, privrede, akademske i naučne zajednice - ocijenili su iz AmChama.


Ostali sportovi - Karate: Bitević poražen u trećem kolu turnira serije “A u Šangaju\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 12 decembra, 2018\nSeniorska reprezentaciija Srbije iskoristila je protekli vikend za nastup na jednom od najvećih turnira Serije A u Šangaju. U izuzetno jakoj i brojnoj konkurenciji reprezentativci Srbije su nažalost ostali bez medalja.\nNajbolji srpski takmičar Slobodan Bitević nastupio je kategoriji plus 84kg. Bitević je odlično startovao i ostvario dve sigurne pobeda protiv takmičara iz Indonezije i Kine, da bi u trećem kolu nakon regularnog dela meča i rezultata 3:3 nakon izjašnjavanja sudija sa 3:2, bio poražen od Španca Babakara, trećeplasiranog sa Svetskog prvenstva. Nažalost, on je u sledećem meču poražen i Bitević nije dobio šansu da se nađe u repasažu.\nOvim je više nego uspešna takmičarska sezona za 2018.godinu završena, ali već 18. i 20.decembra na poziv saveznih selektora na pripremama na Tari boraviće najbolji takmičari dinama: Slobodan Bitević, Tamara Živić, Darko Spaskovski, Jana Kojčić, Aleksandar Zdešić, Nikola Ivanović i Uroš Petrovački.


Vitamin D3 - potreban ili neophodan - Apoteka PLUS - Saveti\nVitamin D3 – potreban ili neophodan?\nPoslednjih nekoliko godina, vitamin D3 je zadobio veliku i opravdanu pažnju stručne i opšte javnosti. Sve veći broj studija ukazuje na značaj vitamina D3 i na to da je njegov nivo u krvi dobar parametar za procenu opšteg zdravlja, obzirom da ima brojne funkcije u organizmu.\nVitamin D3 je važan za ceo organizam, a pre svega za zdravlje kostiju. Nedovoljne količine kod dece dovode do rahitisa, a kod odraslih se javljaju osteoporoza i osteomalacija, gde dolazi do razgradnje kostiju. S obzirom da reguliše različite procese u organizmu, ne čudi da nedostatak vitamina D3 može dovesti i do ozbiljnih posledica po zdravlje čoveka. Nizak nivo ovog vitamina povezan je sa povećanim rizikom za razvoj kardiovaskularnih bolesti, astme kod dece, malignih oboljenja, multiple skleroze i poremećaja u okviru imunog sistema. Optimalne količine su važne i zbog fertiliteta, tj. plodnosti. U pankreasu je neophodan za održavanje dobre sekrecije, odnosno lučenja insulina. U mozgu je bitan za održavanje optimalne funkcije nervnog sistema, kao i za mišiće.\nDa li imamo dovoljno vitamina D3?\nNjegov deficit je u stalnom porastu. Sa manjom količinom od neophodne živi 64% stanovništva na celoj planeti. U Evropi sa nedovoljnom količinom vitamina D3 živi 58% osoba.\nNizak nivo vitamina D3 je postao problem javnog zdravlja. Šta je glavni uzrok?\nIzlaganje suncu je osnovni izvor vitamina D3 , kako za decu tako i za odrasle, ali svedoci smo današnjice da nam to nije često izvodljivo zbog “brzog tempa” života. Pored ovog, značajni faktori za nastanak deficita vitamina D3 su i industrijska revolucija koja za posledicu ima zagađenje životne sredine, odeća i upotreba zaštitnih krema tokom izlaganja suncu, zimski period i što je veoma značajno nedovoljan unos vitamina D3 putem hrane. Pored ovog postoji i funkcionalni deficit vitamina D3 , koji je posledica različitih bolesti (bolesti jetre, oboljenja bubrega usled pojačane urinarne ekskrecije vitamina D3, gojaznost…)\nUz sve ovo dolazimo do zaključka da je suplementacija vitaminom D3 neophodna. U zavisnosti od starosne dobi i opšteg stanja organizma zavisi i preporučena dnevna doza. Iz tog razloga je obavezna konsultacija sa lekarom ili farmaceutom.\nAko već moramo da unosimo vitamin D3 u vidu suplemenata, moramo biti mudri i odabrati onaj koji ima i druge benefite po zdravlje, a to je vitamin D3 sa INULINOM, prebiotskom kulturom, koja ima blagotvorne efekte na crevnu floru, a posledično i na porast koncentracije kalcijuma i magnezijuma.\nŠećerna bolest i značaj samokontrole »


OMAŽ PAVAROTIJU U ČAST - Grad Niš\nOna je sa njima razgovarala o značaju ovakvog događaja i ocenila da je koncert koji će biti održan u niškoj hali Čair izuzetno značajan događaj za kulturu, ne samo grada Niša već i čitavog ovog regiona.\nInače, koncert organizuje Omladinska filharmonija Grada Niša, pod dirigentskom palicom Zorana Andrića.\nSledeća objava: PETI SVETOSAVSKI BAL\nPrethodna objava: GRAD ĆE STATI IZA TALENTOVANIH LJUDI ČIJI JE RAD NAJBOLJA PROMOCIJA GRADA\n25. juna 2022., 00:53 h


Избор у звање асистента: Исидора Илић, маст. инж. арх. | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Izbor u zvanje asistenta: Isidora Ilić, mast. inž. arh.\nobaveštava sve zainteresovane da se Referat Komisije za izbor saradnika za užu naučnu oblast: Arhitektonsko konstrukterstvo i konstruktivni sistemi, stavlja na uvid javnosti.\nKomisija predlaže da se Isidora Ilić, mast. inž. arh., izabere u zvanje asistenta, na Departmanu za arhitektonske tehnologije za navedenu oblast. Referat Komisije se nalazi u prostorijama biblioteke Fakulteta (II sprat, soba 210) i dostupan je javnosti petnaest dana od dana objavljivanja ovog oglasa.\nReferat Komisije za izbor u zvanje asistenta na Departmanu za arhitektonske tehnologije: Isidora Ilić, mast. inž. arh.\nKljučne reči:izbor nastavnika i saradnika, Izveštaj Komisije, Isidora Ilić, Konkurs za izbor saradnika


OLBRAJT: Američke patriote su pravi prijatelji Albanaca | Ekspres.net\nBivša američka državna sekretarka Medlin Olbrajt izjavila je da je Kosovo test demokratije, međutim, da veće angažovanje prijatelja u američkom Kongresu i albansko-američke zajednice može pomoći u izgradnji mira i prosperiteta za sve, prenosi Koha.\nOlbrajt je govorila na onlajn internet okruglom stolu o budućnosti Kosova, kojim je predsedavao predsedavajući američkog Komiteta za spoljne poslove Eliot Engel, piše Kosovo online.\nkosovo SAD priština Medlin Olbrajt


Članovi ovog sindikata su rekli da su se okupili da bi iskazali svoje nezadovoljstvo stanjem u EPS-u i položajem radnika. Nakon toga je Sindikalna organizacija "EPS Kolubara" saopštila da ne učestvuje u tom protestu, i da to nije skup rudara, jer su oni svoje stavove izneli na zboru u Keleniću.\n- Sve što je Đorđević izgovorio je laž, a s obzirom na to da pominje ucene i nasilje koje ne postoji, opasnom retorikom dovodi u zabludu zaposlene i preti protestom, svojim ponašanjem čini krivično delo zbog iznošenja neistina i širenja panike - istakao je Grčić. - EPS će o ovome obavestiti sve nadležne institucije. Đorđević, koji je smenjeni predsednik Sindikata radnika EPS, svojevoljno je promenio dogovor da razgovaraju u petak u 11.00 i naknadno pozvao svoje pristalice da u 9.00 protestuju ispred zgrade EPS. Zato ne vidim razlog da se u takvim uslovima vodi bilo kakav razgovor.\nOn je dodao da je, u međuvremenu, i zvanično obavešten da je pet sindikalnih organizacija napustilo Đorđevićev sindikat, te se dovodi u pitanje dalje važenje Statuta i do sada postojeća organizacija tog sindikata. Kako ističe, glavni razlog njegovog besa i napada je to što su im oduzete sindikalne privilegije, a službene automobile koristili su i u privatne svrhe.\nNa ovom protestu, Đorđević je kao glavne zahteve, naveo da se radnicima EPS-a isporuči ugalj za ogrev domaćinstava i da im se vrate zarade koje su, kako tvrdi, bez osnova smanjivane. On tvrdi i da unutrašnja kontrola EPS-a snima, prisluškuje i prati zaposlene i degradira ili otpušta nepodobne. Najavio je da će se protest nastaviti, ako ne dođe do dogovora sa poslovodstvom, a nije isključio ni generalni štrajk.\nNEMA POSKUPLJENJA ZA GRAĐANE\nCENA struje za građane Srbije se neće menjati, a stabilnost isporuke električne energije je zagarantovana uprkos krizi na globalnom tržištu - istakao je u petak v. d. direktora javnog preduzeća "Elektroprivrede Srbije" Milorad Grčić. - Ispostavilo se da su mnoge odluke EPS-a bile opravdane i Srbija je elektroenergetski nezavisna od spoljnih faktora.\nEPS sindikati radnici eps JP EPS Milorad Grčić


ALBOROSIE KONAČNO U BEOGRADU\n25. marta najaktuelniji reggae umetnik u SubBeernom centru obeležava 25 godina karijere. Reggae je muzika koja kontinuirano progovara u ime svih nas...Reč je o globalnom fenomenu u kojem su se prepoznali i koji su prigrlili najrazličitiji slojevi društva, zbog čega je UNESKO ovaj pokret nedavno svrstao u nematerijalnu kulturnu baštinu. Jamajka je iznedrila reggae i podarila ga svetu! A reggae je i roots i dancehall i rub-a-dub i raggamuffin i dancehall i dub... sve su to izrazi ovog autentičnog pokreta, ali ih niko ne objedinjuje sa toliko ljubavi i poštovanja, sa toliko radosti i ushićenja kao što to čini ALBOROSIE - trenutno najslavniji reggae umetnik na planeti!


Elektrovojvodina najuspešnija u naplati struje | Autonomija\nElektrovojvodina najuspešnija u naplati struje\nElektrovojvodina naplatila čak 98,73 odsto utrošene električne energije!\nJavno preduzeće za distribiciju struje Elektrovojvodina iz Novog Sada objavilo je danas da je u prvoj polovini godine naplatilo 98,73 odsto utrošene električne energije.\nKako se ističe u saopštenju, Elektrovojvodina je imala najbolji rezultat naplate u distributivnom sektoru u Srbiji i bio je bolji od naplate koji je imala u istom periodu 2011.\nNavodi se da je u prvoj polovini godine kroz postupak sudskog potraživanja naplaćeno 428,65 miliona dinara duga.\nElektrovojvodina je najavila da će težište poslovanja u predstojećem periodu biti borba protiv neovlašćene potrošnje i krađe električne energije, koja nanosi enormnu štetu poslovanju, zbog koje je prošle godine ta elektrodistributivna firma izgubila 1,5 milijardi dinara.\nElektrovojvodina je prošle godine ostvarila profit od 527 miliona dinara, iako je godinu započela sa minusom od 1,2 milijarde dinara. EPS nije saopštio visinu profita Elektrovojvodine u prvoj polovini 2012.\nKako navodi Eletrovojvodina, postignuti rezultati u prvom polugodištu bili bi bolji da su najveći dužnici Azotara i Petrohemija, čiji dugovi iznose više od 3,5 milijarde dinara, plaćali svoje obaveze prema Elektrovojvodini.\nDodaje se da ta dva preduzeća kontinuirano ne plaćaju utrošenu električnu energiju i da imaju veliku potrošnju, pa je o svemu obavešteno Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine.\nElektrovojvodina je navela da redovno plaćala poreske obaveze, doprinose i plate za 2.458 zaposlenih, čija je prosečna zarada za navedeni period iznosila 76.423 dinara.


Autorski koncert srpskog kompozitora i pijaniste Vladimira Đenadera! | SKC | Beograd | 2015\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Autorski koncert srpskog kompozitora i pijaniste Vladimira Đenadera!\nAutorski koncert srpskog kompozitora i pijaniste Vladimira Đenadera!\nDatum održavanja: 05.02.2015\nVladimir Đenader, srpski kompozitor i pijanista, rođen je 28. avgusta 1956. godine u Sarajevu gde se i školovao. U Srednjoj muzičkoj školi učio je tri odseka: teoretski, kontrabas (kod prof. Božidara Nikolića), i klavir (kod prof. Ranke Cecić). Diplomirao je klavir na Muzičkoj akademiji u Sarajevu u klasi prof. Matusje Blum, da bi kasnije upisao i odsek kompozicije u klasi profesora Vojina Komadine.\nKarijeru je razvijao u tri pravca: pijanističkom, kompozitorskom i pedagoškom. Pijanizmom se bavio često kao korepetitor i muzički saradnik, ili kao kamerni muzičar.\nKomponovao veći broj dela za razne instrumente i sastave. Na posebno dobar prijem kod izvođača i publike naišla su dela: „Epizode“ za dva klavira, Balada i Humoreska za violinu i klavir (Republička takmičenja u Beogradu, Niš, Priština...), ciklus kompozicija „Raskovnik“ za klavir solo. U periodu 2000-2010. godine priredio je više autorskih večeri – koncerata, predstavljajući se kao kompozitor i pijanista. Radio i multimadijalna dela, kao i muziku za kratke filmove.\nKao pedagog izveo generacije mladih muzičara i sa njima osvajao brojne nagrade u zemlji i inostranstvu. Tokom karijere radio kao saradnik u školama, Muzičkim akademijama, televiziji, pozorištu, kulturnim centrima...\nOd 2003. je godine direktor Škole za osnovno muzičko obrazovanje „Petar Stojanović“ iz Uba. Značajni poduhvati iz tog perioda su idejna postavka Festivala škole i Monografija „30 godina muzičke škole „Petar Stojanović“ 1977-2007“.\nVladimir Đenader je osnivač i prvi predsednik Udruženja „Dunav art“, koje se bavi projektima iz umetnosti i kulture.


Poznate ličnosti koje su prošle pakao: Bili zlostavljani, beskućnici, na rubu egzistencije, a sad su najveće zvezde!\nŽIVOT JE NEPREDVIDIV!\nIako nam se njihov život čini glamurozan, sređen i ispunjen bogatstvom – neke poznate ličnosti prošle su pravi pakao u detinjstvu i tokom života, ali su iz svega izašli kao pobednici!\n10.06.2020. - 17:51h Autor: Stil.kurir.rs\nMnoge poznate ličnosti koje danas uživaju veliku slavu, poštovanje i bogatstvo – i smatraju se među najboljima u svom poslu – iskusile su traume, zlostavljanje, napuštanje i pretrpele ekstremno siromaštvo pre nego što su postali ono što su danas. Njihov život nije ni nalik ovam životu kakav danas vode.\nJedan od najpoznatijih svetskih glumaca odrastao je u ekstremnom siromaštvu, sa majkom koja je bila nemački imigrant i koja se borila za opsatanak u "obećanoj zemlji". Leo je odrastao u kraju Los Anđelesa prepunom kriminala, prostitucije, droge i nasilja, koji sam naziva "Scumsville"(Kraj smeća). Za njegov uspeh zaslužni su njegov neosporan talenat, ali i determinisanost njegove majke, koja je svaki slobodan trenutak koristila da Lea vodi na audicije između dva posla koja je radila.\n"Odrastao sam u veoma skromnim uslovima i mogao sam da sagledam drugu stranu teškog odrastanja. Pokušavam da objasnim svom malom nećaku kako su u mom kraju nekada vladali prostitucija, zločini, droga i nasilje … I nisam siguran da mi veruje“, izjavio je glumac za LA Tajms. Danas vrednost imetka Leonarda di Kaprija prelazi 220 miliona dolara.\nTalentovana reperka je često govorila o njenom brutalno teškom vaspitanju, nakon što se preselila iz Trinidada u Kvins u Njujorku kad je imala pet godina. Prethodno je živela u oronuloj kući sa više od 20 članova uže i šire porodice i puno mačaka i pasa. Kada je Niki napustila porodićnu kuću, njen otac, inače težak alkoholičar, pijan je zapalio kuću u kojoj je njena majka jedva preživela.\n"Ja bih noću u hotelima klečala u podnožju kreveta i molila se da mi bog pruži bogatstvo kako bih mogla da brinem o svojoj majci”, izjavila je Niki za časopis Roling Stons. Njeno bogatstvo sada se procenjuje na preko 100 miliona dolara.\nZvezda serije Seks i grad i ikona stila – dans je jedna od najuspešnijih glumica u Holivudu, ali nije oduvek bilo tako... Rođena je u Ohaju kao najmlađe od četvoro dece. Roditelji su joj se veoma rano razveli, a nakon razvoda, njena majka se ponovo udala za vozača kamiona koji je većinu vremena bio van kuće. Novi očuh imao je svoje četvoro dece, i još četvoro unučadi pa je prihod za porodicu od osmoro dece bio, u najmanju ruku - izazov. Nakon što je otkrila ćerkin talenat za glumu, majka je ohrabrila da krene na časove glume. Da bi platila Sarine časove glume, njena majka je čistila škole, zgrade i haustore. Svoju prvo ulogu imala je već sa 11 godina, a nakon toga njena karijera krenula je uzlaznom putanjom. Bogatstvo Sare Džesike Parker danas se procenjuje na preko 90 miliona dolara.\nJedna činjenica o ovom poznatom komičaru koju mnogi ne znaju je da nikad nije završio srednju školu, jer roditelji nisu mogli da mu obezbede osnovne potrepštine za školovanje. Poseban kuriozitet je činjenica da je Džim pre prve dobijene uloge bio odbijen na nebrojano mnogo audicija. Tokom tinejdžerskih godina, Keri je zasmejavao svoju majku u najtežim trenucima i od tada je svoju strast usmerio ka komediji i glumi.\nIako iz ekstremno siromašne porodice i bez formalnog obrazovanja, kao i toga što su njegove prve uloge bile neuspešne, to ga nije sprečilo da ostane istrajan u ostvarenju svog sna i danas bude najveća zvezda - komičar..\nfoto: Beta / Richard Shotwell\nOpra je jedna od najuspešnijih i najbogatijih afroamerikanki na svetu, ali je prošla dug i težak put pre nego što je postala poznata. Njena majka je bila tinejdžerka, a Opra je živela sa bakom na farmi, dok je majka pokušavala da sastavi kraj sa krajem. U svojoj 6. godini, baka joj je umrla pa je ostala sa majkom koja je živela u raznim pansionima u Milvokiju i nije mogla da je izdržava, pa je Opra kao jako mala devojčica oskudevala u gotovo smemu. Najveća tragedija dogodila se kada je imala samo 9 godina – kada je silovana od strane svog rođaka, nakon čega se preselila kod oca u svojoj 14. godini, kada je otpočela novi život. Opra se danas jedna od najuspešnijih žena na svetu i prva je tamnoputa žena na svetu koja je uspela da postane milijarder. Američka javnost često špekuliše da je njen uticaj i moć toliko vrelika, da kada bi se kandidovala za predsednika SAD – zasigurno bi odnela pobedu!\nPoznate ličnostiSlavaSiromaštvoTeško detinjstvoZlostavljanjenajbogatiji


ZA SPORTSKE USPJEHE NAGRADE OD UKUPNO 101.000 KM\nVlada FBiH je, temeljem Uredbe o određivanju kriterija za dodjeljivanje nagrada sportistima, sportskim radnicima i sportskim udruženjima iz FBiH, iz Transfera za sport od značaja za Federaciju BiH, dodijelila nagrade u ukupnom iznosu od 101.000 KM.\nTako je Atletskom klubu osoba sa invaliditetom Novi Grad iz Sarajeva za državni rekord u disciplini 100 metara sprint u kategoriji T11 paraatletičaru Omaru Bojčiću pripala nagrada u od 3.000 KM, a njegovom treneru Elmiru Ćerimagiću 1.500 KM.\nŽenskom košarkaškom klubu RMU Banovići iz Banovića je dodijeljenio 15.000 KM za osvojeno prvo mjesto u košarkaškom prvenstvu BiH za sezonu 2019./2020. u ženskoj konkurenciji, a Klubu brdskog biciklizma Puls iz Vogošće za osvajanje titule ekipnog prvaka BiH u brdskom biciklizmu u ženskoj kategoriji za sezonu 2019./2020. pripao je iznos od 7.000 KM. Članici ovog kluba Lejli Tanović je za osvojeno prvo mjesto u Premijer ligi BiH u brdskom biciklizmu za sezonu 2019./2020. dodijeljeno 2.500 KM.\nFutsal clubu Salines iz Tuzle je za osvajanje Premijer futsal lige BiH za takmičarsku sezonu 2019./2020. pripala nagrada od 15.000 KM, koliko i Klubu sjedeće odbojke Spid iz Sarajeva za osvojenu titulu prvaka BiH za takmičarsku sezonu 2019./2020.\nNagrade od po 15.000 KM dodijeljene su i SFK 2000 Sarajevo iz Sarajeva za osvojeno 1. mjesto u ženskoj Premijer ligi BiH te Fudbalskom klubu Sarajevo iz Sarajeva za osvojenu BH Telecom Premijer ligu BiH za sezonu 2019./2020. godinu.\nAtletskom klubu Sarajevo iz Sarajeva je za titulu državnog prvaka Benjamina Bojanića na Prvenstvu BiH u višeboju u kategoriji seniora za 2020. godinu dodijeljeno 2.500 KM.\nStolnoteniskom klubu Mostar iz Mostara je za naslov prvaka Premijer lige BiH u stolnom tenisu (muškarci) za sezonu 2019./2020. pripalo 7.000 KM.\nAtletskom klubu Sloboda – Tehnograd iz Tuzle je za titulu državnog prvaka Hajrudina Vejzovića na Prvenstvu BiH na 600 metara u kategoriji seniora u 2020. godini dodijeljeno 2.500 KM.\nHITNI PROJEKAT ZA COVID-19\nVlada FBiH je usvvojila informaciju o statusu Hitnog projekta za COVlD-19 za Bosnu i Hercegovinu, kojeg finansira Međunarodna banka za obnovu i razvoj u dijelu kojeg implementira Federalno ministarstvo zdravstva.\nVlada podržava aktivnosti za nabavku medicinske opreme putem UNDP-a, kao adekvatan odgovor na trenutno nepovoljnu epidemiološku situaciju i potrebu hitnog djelovanja s ciljem obezbjeđenja neohpodne opreme. Prihvatila je i Prijedlog sporazuma o ostvarivanju rezultata za Hitni COVID-19 projekat kojeg financira Međunarodna banka za obnovu i razvoj, a Razvojnim programom Ujedinjenih naroda (UNDP).\nFederalna vlada je, također, dala saglasnost na Sporazum o ostvarivanju rezultata za ovaj projekat i za njegovo potpisivanje ovlastila federalnog ministra zdravstva.\nSAČINITI SVEOBUHVATNU INFORMACIJU O EFEKTIMA MJERA ZA UBLAŽAVANJE NEGATIVNIH POSLJEDICA PANDEMIJE\nVlada FBiH se upoznala sa zahtjevom Ureda za reviziju institucija u FBiH za dostavu podataka radi provođenja revizije učinka o temi „Učinkovitosti mjera za smanjenje posljedica pandemije COVID-19“.\nFederalna vlada cijeni da se radi o sveobuhvatnim mjerama, koje uključuju, između ostalog, direktne i indirektne intervencije prema privrednim subjektima i nižim nivoima vlasti, te da njihovi efekti mogu biti ocijenjeni tek nakon što ih analiziraju Federalno ministarstvo finansija za kantone i općine, odnosno Finansijsko-informatička agencija za privredne subjekte.\nFederalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije, Federalno ministarstvo okoliša i turizma, Federalno ministarstvo prometa i komunikacija, Federalno ministarstvo vodoprivrede, poljoprivrede i šumarstva i Federalno ministarstvo zdravstva danas su zaduženi da procijene mjere koje su poduzimane u okviru nadležnosti, te da o tome informiraju Ured premijera FBiH i Koordinacioni odbor za stabilizaciju privrede i saniranje posljedica pandemije koronavirusa.\nUred premijera FBiH i Koordinacioni odbor će, nakon pribavljanja svih podataka, Vladi FBiH dostaviti sveobuhvatnu informaciju o efektima mjera za ublažavanje negativnih posljedica pandemije COVID-19. Vlada će, nakon usvajanja, informaciju dostaviti Uredu za reviziju institucija FBiH.\nPLANOVI FEDERALNOG ZAVODA ZA ZAPOŠLJAVANJE\nO STRATEGIJI UPRAVLJANJA JAVNIM FINANSIJAMA FBiH 2021. – 2025. GODINA\nVlada Federacije BiH usvojila je danas Odluku o izradi Strategije upravljanja javnim finansijama Federacije BiH 2021.-2025. godina kojom se definira i usmjerava razvoj javnih finansija Federacije BiH.\nKako je navedeno u Odluci, Strategijom će biti utvrđeni prioriteti fiskalnoga okvira, javnih prihoda, planiranja budžetiranja, izvršenja budžeta, unutarnjih kontrola i vanjske revizije, a što će u konačnici doprinijeti većoj odgovornosti, efikanosti i transparentnosti u oblasti javnih finansija.\nInače, ova strategija je u vezi s drugim dokumentima relevatnim za proces integracije BiH u Evropsku uniju i drugim međunarodno preuzetim obavezama BiH.\nRok za izradu Strategije je šest mjeseci.\nFederalna vlada je danas prihvatila procjenu sredstava potrebnih za nabavku osnovne zaštitne opreme i medicinskih sredstava u federalnim ustanovama socijalne zaštite.\nImajući u vidu da je, u okviru Hitnog projekta za COVID-19 u BiH, u skladu sa Odlukom o prihvaćanju zaduženja po Sporazumu o zajmu između BiH i Svjetske banke – Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD) planirana podrška javnim ustanovama socijalne zaštite s kolektivnim smještajem u Federaciji BiH koja će biti jednokratno realizovana kroz nabavku neophodne medicinske zaštitne opreme i sredstava, ocjena je Vlade FBiH da, u ovom trenutku, ne postoji potreba za izdvajanjem interventnih sredstava za ove namjene.\nDanas je Ured Vlade FBiH za zakonodavstvo i usklađenost s propisima Evropske unije zadužen da izradi novi Priručnik o procjeni utjecaja propisa, koji će biti u skladu sa Uredbom o procjeni uticaja propisa.\nVlada FBiH se upoznala sa informacijom Federalnog ministarstva okoliša i turizma o izradi dokumenta Utvrđeni doprinos Bosne i Hercegovine (NDC) za period 2020.-2030. godina i pozvala je Vijeće ministara BiH na usvajanje ovog dokumenta. Vlada je zadužila Federalno ministarstvo okoliša i turizma da se, u njeno ime, uključi u izradu Mape puta i Akcionog plana za provedbu dokumenta Utvrđeni doprinos BiH za period 2020.-2030. godina.\nUsvojeni su izvještaji o radu Nadzornog odbora Union banke d.d. Sarajevo za treći kvartal ove godine, te potvrđeno da je izvještaj o radu za period 1.7.-30.9.2020. godine dostavio Nadzorni odbor Hrvatske pošte d.o.o. Mostar.


UEFA ponovo ažurirala listu: Promijenjeni potencijalni protivnici Zmajeva u baražu - Klix.ba\nNastavljena praksa UEFA ponovo ažurirala listu: Promijenjeni potencijalni protivnici Zmajeva u baražu\n14.10.2019. u 08:55\nZmajevi Liga nacija EP 2020\nKrovna kuća evropskog nogometa (UEFA) sinoć je ažurirala listu potencijalnih učesnika baraža za Evropsko prvenstvo 2020. godine, što je postala praksa na kraju svakog dana u kojem se igraju regularne kvalifikacije.\nReprezentacija Bosne i Hercegovine ima zagarantovano mjesto u baražu ukoliko ne izbori plasman kroz regularne kvalifikacije, a tri moguća protivnika u play-offu trenutno su Vels, Slovačka i Sjeverna Irska.\nIzabranici Roberta Prosinečkog su trenutno na četvrtom mjestu grupe J regularnih kvalifikacija i ne zavise samo od sebe budući da im je potreban po kiks drugoplasirane Finske ili trećeplasirane Armenije.\nVels se nalazi također na četvrtom mjestu grupe E sa četiri boda manje od drugoplasirane Mađarske i dva od trećeplasirane Slovačke koja je također potencijalni rival Zmajevima.\nSjeverna Irska je treća u grupi C iza vodećih Holandije i Njemačke, od kojih ima tri boda manje.\nUčesnici baraža prema trenutnim pozicijama:\nLiga A: Švicarska, Island, Bugarska/Izrael/ Rumunija*\nLiga C: Škotska, Norveška, Srbija, Bugarska/Izrael/Rumunija*\n*U trenutnom scenariju, žrijeb će odlučiti ko će od selekcija Bugarske, Izraela i Rumunije igrati u baražu Lige C te koje će dvije igrati u baražu Lige A.\nPodsjetimo, žrijeb baraža na rasporedu je 22. novembra, a polufinale i finale se igraju 26. i 31. marta naredne godine.\nMiralem Pjanić lakše povrijeđen, bit će spreman za baraž\n17.02.2020. u 15:06\nMiralem Pjanić obavio ljekarske preglede, uskoro ćemo saznati težinu povrede\nLiga prvaka 42\n3h 29min 63\nLiga prvaka 206\n3h 31min 48\nSvečana ceremonija 28\nPrvenstvo BiH 5\n4h 23min 1\n5h 10min 13


Politika | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info | Page 243\nCrna Gora je prije godinu dana bila na korak ispred Srbije u evropskim integracijama, a danas je već iza nje, kaže u intervjuu za RSE slobodni novinar iz Ulcinja Mustafa Canka, komentarišući događaje ove sedmice. RSE: Na ekonomskom planu, sedmicu je obilježila odluka o povećanju poreza na dodatu vrijednost. Vladin prijedlog o rastu PDV-a, sa 17 na 19 odsto, ...\tRead More »\nOdbornici Skupštine opštine Ulcinj dobili su u petak prijedlog dnevnog reda koji sadrži 14 tačaka. U pismu se navodi da će o terminu održavanja sjednice odbornici biti naknadno informisani. Prema saznanjima našeg portala, planira se da se ovo zasjedanje održi u periodu od 5. do 8. jula, odnosno pred početak mjeseca Ramazana. No, o tome do sada nije raspravljano ni ...\tRead More »\nRomski savjet: UKOVIC PONOVO POTPREDSJEDNIK\nU petak je održana konstitutivna sjednica Romskog nacionalnog savjeta, na kojoj je Muhamed Uković iz Ulcinja izabran za potpredsjednika te institucije. Uković se i do sada nalazio na istoj funkciji. On je takođe član Upravnog odbora Fonda za manjine. Uković je, inače, novinar i pripada Egipćanskoj zajednici Crne Gore.\tRead More »\nU petak je sjedište Demokratske unije Albanaca posjetio otpravnik poslova Crne Gore na Kosovu Radovan Miljanić. Miljanić je rekao da su ovo uobičajene konsultacije prije zvaničnog prelaska na tu dužnost. Funkcioneri DUA smatraju da je Vlada Crne Gore napravila pozitivan potez otvarajući svoje diplomatsko predstavništvo na Kosovu. “Zbližavanje dviju država će sigurno doprinjeti njihovoj boljoj privrednoj, kulturnoj i svakoj drugoj ...\tRead More »\nGlasovima skupštinske većine u srijedu je u Parlamentu Crne Gore usvojena izmjena Zakona o povećanju poreza na dodatu vrijednost (PDV), koja će ubuduće iznositi dva procenta više, odnosno 19 odsto. Za taj prijedlog Vlade glasali su poslanici Demokratske partije socijalista Ljuiđ Škrelja i Demokratske partije Fatmir Đeka, uzdržan je bio Genci Nimanbegu iz Nove demokratske snage – FORCA, dok su ...\tRead More »


Gradonačelnik Niša uručio priznanja najboljim predstavnicima hitnih službi u 2019. godini\nPočetak/Društvo/Gradonačelnik Niša uručio priznanja najboljim predstavnicima hitnih službi u 2019. godini\nPetar Veljkovic31. decembra 2019.\nPoslednjeg dana u godini, gradonačelnik Niša je tradicionalno, u Gradskoj kući, uručio priznanja najboljim predstavnicima hitnih službi i kriznog menadžmenta.\nZa 2019. godinu, ova priznanja, koja se sastoje od zahvalica i satova, dobili su predstavnici Policijske uprave Niš Milan Rakić, saobraćajni policijski službenik i Marija Stojanović, šef Dežurne službe; predstavnici Žandarmerije Darko Mitrović, poručnik policije i Živojin Jovanović, vodnik prva klase Odreda Žandarmerije.\nIz Sektora za vanredne situacije priznanja su u ruke tišla Miodragu Popoviću, vođi vatrogasno-spasilačkog voda i Bobanu Jovanoviću, načelniku Odeljenja za preventivni nadzor pri izgradnji objekata.\nPriznanja su uručena i dr Snežani Radivojević, specijalisti interne medicine i dr Dragiši Aleksiću, specijalisti urgentne medicine Hitne medicinske pomoći Niš.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović uručio je priznanja i Miroljubu Stojiljkoviću, peraču ulica i radniku Zimske službe i Nikolić Bojanu, dimničaru iz JKP „Medijana“, ali i Aleksandru Stojanoviću iz Pekare Branković.\n„Rad ovih službi je uspešniji nego prethodnih godina. Danas, na tradicionalan način, a i kao tužnost prema ovim hrabrim i vrednim ljudima pokazali smo zahvalnost za sav njihov trud, hrabrost, vrednoću, požrtvovanost i sve ono što su uradili u 2019. godini, radeći odgovorno svoj posao i pokazujući primerom drugima da to preznaje Niš„, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović.\nMeđu dobitnicima priznanja su i dve dame, Marija Stojanović, šef Dežurne službe niške policije i dr Snežana Radivojević, specijalista interne medicine Hitne pomoći.\n„Ovim poslom se bavim punih sedamnaest godina. Ovo mi je prvo priznanje i velika čast. Ovo je čast i za sve moje kolege od kojih sam učila posao i posebnu zahvalnost bih izrazila načelniku Policijske uprave u Nišu, koji je prepoznao moju požrtvovanost i samim time, dao mi je stimulans da nastavim ovim tempom i sa ovakvim ambicijama“, rekla je Marija Stojanović.\nDr Snežana Radivojević istakla je da priznanje ima veliki značaj za čitavu ekipu Hitne medicinske pomoći koji su 24 sata, svakog dana u godini na usluzi građanima.\n„Takođe, ovo priznanje obavezuje sve nas. Mi smo, u svim službama, na istom zadatku, a to je da radimo za sugrađane i njihovu bezbednost“, poručila je dr Radivojević.\nOna je istakla da je godinu koja je za nama obeležila krizna situacija u Jasenoviku, kao i saobraćajne nezgode, ali su sve službe zajedno bile na visini svog zadatka.\nGradonačelnik Niša Hitne službe Priznanja


Gradić Balaklava, smešten u zalivu, 15 km južno od Sevastopolja, bio je decenijama jedna od najvećih vojnih tajni Sovjetskog Saveza jer se u njemu nalazio podzemni centar za remont podmornica. Svet je za njega saznao tek 1992 .godine. U samom gradiću postoji betonska gradska plaža, ali je za kupanje mnogo bolje brodićima otići do petnaestak minuta udaljene Srebrne ili Zlatne plaže. Nešto dalje se nalazi najlepša od svih plaža u okolini Balaklave. U ovom delu Crnog mora žive sve tri vrste crnomorskih delfina i uz vrlo malo sreće ih možete sa broda.\nDa krenemo najpre od istorije Balaklave. Naziv grada ima tursko poreklo. Još u 15.veku Turci su ovo mesto zvali Balik-Juve što znači riblje gnezdo. Ovaj naziv nije bio slučajan. U zalivu je tada bilo tako puno ribe da se mogla hvatati kofama. Vremenom, turski naziv grada je evoluirao u današnji.\nIstorijski deo grada je sačuvao srednjovekovni kolorit: stare ulice krivudaju i uzdižu se uz brdo, a nad gradom dominiraju ostaci srednjovekovne tvrđave Čembalo. Poseban šarm Balaklavi daju usidrene jahte, ribarski i turistički čamci, veliki broj restorana duž keja iz kojih omamljuje miris pečene ribe.\nDo pada Vizantije 1453. godine, zaliv su držali Đenovljani. Bavili su se trgovinom i imali jaku ekonomiju. Nakon što su Turci osvojili Carigrad, trgovački putevi kroz Bosfor su zatvoreni i njihova moć opada. Turci osvajaju tvrđavu Čembalo 1475. godine i daju joj naziv Balik-Juve.\n1768. godine počinje prvi rusko-turski rat. Iako malobrojniji, Rusi izlaze kao pobednici i Turci potpisuju mir kojim priznaju nezavisnost krimskog hana. Deset godina kasnije, krimski Grci se obraćaju ruskoj carici Katarini II sa molbom da im dozvoli preseljenje u Rusiju. Carica im izlazi u susret i svi krimski Grci se sele u Azovsku guberniju. Kada je 1783 .godine Krim pripojen Rusiji, u Balaklavi praktično više nije bilo stanovnika. Sa osnivanjem vojnog garnizona, Grci se postepeno vraćaju iz Azovske gubernije. Osnovna delatnost stanovništva bila je trgovina, ribolov i poljoprivreda.\n1853 .godine započinje Krimski rat u kome Britanci zauzimaju Krim, ali samo na kratko. Mirovnim ugovorom iz 1856. godine Britanci vraćaju Sevastopolj i Balaklavu Rusiji u zamenu za tvrđavu Kars na Kavkazu.\nPrve podmornice u Balaklavi se pojavljuju 1908 .godine. Bile su to ruske podmornice "Kambala", "Karas", "Karp". Nakon Oktobarske revolucije, u Balaklavi je osnovana Druga brigada podmornica Crnomorske flote.\n1944. godine Crvena armija oslobađa Balaklavu od Nemaca, a zbog saradnje sa okupatorima, Staljin naređuje deportaciju krimskih Tatara, Grka, Bugara i Nemaca. Konačno, 1957. godine započinje izgradnja zavoda za remont podmornica. Uporedo sa zavodom, Sovjeti su u Balaklavi vršili eksperimente sa delfinima. Naime, pokušavali su dresirati delfine opremljene eksplozivom da uništavaju neprijateljske brodove.\nZavod za remont podmornica\nNakon bačenih atomskih bombi na Hirošimu i Nagasaki, u Sovjetskom Savezu se počelo razmišljati o izgradnjim podzemnih vojnih baza koje bi mogle da izdrže nuklearne udare. Balaklava nije slučajno izabrana za mesto izgradnje zavoda za remont podmornica. Ulaz u balaklavski zaliv je takav da je sa otvorenog mora nemoguće videti postojanje naselja, dok je na kopnu zaliv sa svih strana okružen brdima.\nZavod je projektovan da izdrži atomske udare jačine 100 kilotona (poređenja radi, atomska bomba bačena na Hirošimu bila je jačine 10 kilotona). Podmornice su ulazile sa jedne strane brda, a izlazile na drugu stranu. Ulaz i izlaz bili su tako dobro zamaskirani da ih je bilo teško primetiti čak i iz blizine. Ukupna dužina kanala iznosi 500 m, a dubina 8 m. Kanale prati betonski dok na kom se obavljao remont. U zavod se moglo ukupno smestiti 7 podmornica. Posle remonta, izlazile su na drugu stranu, bliže otvorenom moru. U slučaju nuklearnog napada, u zavod je moglo da se skloni do 7000 ljudi.\nUlaz za podmornice u podzemno sklonište\nNajveću pažnju među posetiocima izaziva priča vodiča o životu stanovnika Balaklave. Iako je osmočasovni rad ispod zemlje sam po sebi težak, to nije sve što su morali da učine za otadžbinu. Ni svojim najbližima nisu smeli da kažu gde i šta rade. Svako jutro su kao i svi ostali ljudi odlazili na posao i porodici govorili da rade u običnoj fabrici. Da bi izašli iz Balaklave u neki drugi grad, bila im je potrebna specijalna dozvola, a stanovnicima drugih gradova je bio zabranjen ulaz u Balaklavu. I tako decenijama sve do 1991 .godine. Sa raspadom Sovjetskog Saveza zavod je prestao da radi. Evakuacija podmornica i opreme započela je 1992 .godine.\nZavod danas služi kao muzej. Obilazak se vrši sa vodičima.\nDo Balaklave se može stići autobisima iz više gradova. Najbliži grad je Sevastopolj. Kada se dolazi iz Sevastopolja, treba izaći na stanicu "Peti kilometar" (na autobusima često piše 5 km), a zatim sačekati drugi autobus do Balaklave.


Općina Staro Petrovo Selo razveselila osnovnoškolce besplatnim udžbenicima - Radio Nova Gradiška\nOpćina Staro Petrovo Selo razveselila osnovnoškolce besplatnim udžbenicima\n29/08/2018 Tamara Magdić Obrazovanje, ODGOJ I OBRAZOVANJE - RIZNICA ZNANJA, RAZVOJA I VJEŠTINA 1533\nI drugu godinu svog mandata načelnik općine Staro Petrovo selo Nikola Denis ostaje dosljedan svojim predizbornim obećanjima. Najavio je brigu za revitalizacijom i osiguravanjem kvalitetnog života mještana svoje općine na čemu neumorno radi.\nJedno od obećanja je kako će djeca osnovnih škola na području općine Staro Petrovo Selo za vrijeme njegova mandata dobivati besplatne udžbenike, a kako je načelnik čovjek od riječi i ove godine pobrinuo se olakšati osnovnoškolcima i njihovim roditeljima ili skrbnicima početak nove školske godine.\nTako je u prostorima matičnih škola koje učenici pohađaju, odnosno u osnovnoj školi ”Markovac” u Vrbovi i u Područnoj školi Laze, te u osnovnoj školi I.G.Kovačića u Starom Petrovom Selu organizirana podjela novih udžbenika koji će osnovnoškolcima biti vjerni prijatelji narednih mjeseci.\nPrvi kojima su načelnik Denis i njegovi suradnici nove udžbenike davali u ruke danas su bili učenici i roditelji istih u osnovnoj školi ”Markovac” u Vrbovi.\n“Besplatni udžbenici velika su značajka za budžete roditelja i skrbnika osnovnoškolaca, jer paketi udžbenika za osnovnu školu mogu iznositi i više od tisuću kuna. Posebno je ovo rasterećenje za one koji u kućanstvu imaju više od jednog učenika osnovne škole. Podijelit ćemo sredstva za 263 učenika s područja naše općine i zbog toga smo izuzetno ponosni. “- istaknuo je načelnik Nikola Denis\nIsto tako načelnik je naglasio kako je ovo mali, ali bitan čimbenik u revitalizaciji društva koji se bori za opstanak u svojoj rodnoj Slavoniji, te da na njemu neće stati, poduzima i poduzimat će dalje sve mjere u njegovoj mogućnosti kako bi žiteljima ovoga poznatog slavonskog sela život učinio lakšim, te ih zadržao u njihovom, ali i njegovom rodnom kraju.


SARAJEVO/BANJALUKA, Desetine miliona maraka prikupljenih od početka naplate novih akciza na gorivo stoji blokirano. Sve dok se Srpska i Federacija ne dogovore koliko kome od milionskog kolača pripada u procentima – sredstva namijenjena izgradnji auto puteva izgleda niko neće ni\nBANJALUKA – Ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija izjavio je da će Vlada RS u ovoj godini uložiti više od 120 miliona KM vlastitih sredstava u kapitalne projekte, ne računajući kredite i druge aranžmane koji već postoje u većini oblasti,\nVlada Srpske odustala je od restrukturisanja duga\n06.01.2018. / 8:00\nBANJALUKA, Vlada Srpske odustala je od dugo najavljivanog restrukturisanja duga. Bar za sada.\n21.12.2017. / 7:30\nSARAJEVO, Ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija rekao je sinoć da bi tranša MMF-a mogla da bude operativna krajem januara ili najkasnije do polovine februara, ukoliko do kraja ove godine u parlamentima BiH i Federacije BiH budu usvojeni budžeti.\nTegeltija: Teško procijeniti da li će biti usvojen zakon o akcizama\nBANJALUKA – Ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija izjavio je danas u Banjaluci da je “nesigurno svako predviđanje” da li će u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH biti usvojen modifikovani set zakona o akcizama.


Kako očistiti automobil u zimskim uslovima - GARAŽA\nNajnepovoljnije godišnje doba za automobil je zima s obzirom na veliku količinu padavina, pada temeperatura i otežanih uslova za vožnju. Zato prvi minus ne treba dočekati nespremno. Održavanje automobila je ključno u ovakvim situacijama, a jedna od vrlo važnih komponenti održavanja je upravo njegova higijena.\nKada je čišćenje vozila u pitanju misli se na kompletno održavanje vozila čistim i s polja i iznutra. Vozilo je zaista očišćeno tek kad se postigne kontinuum njegove higijene, i kada je to u potpunosti urađeno. A evo i kako to postići.\nVeliko spremanje vozila pred menjanje godišnjeg doba\nTermin veliko spremanje u glavnom povezujemo sa čišćenjem doma pred dolazak proleća ili zime, ali s obzirom na činjenicu koliko vremena provodimo u našem četvorotočkašu, nema sumnje da bi ovo pravilo trebalo primeniti i na njega. Najčešći i najjednostavniji način pranja vozila je odlazak u autoperionicu, što bi obavezno trebalo uraditi pred početak zimske sezone.\nAko se ipak odlučite za spoljašnje pranje u autoperionici, ono unutrašnje možete uraditi sami. Pripremite krpe, sunđere, sredstva za čišćenje ali i usisivač, ako je moguće kompaktan aparat koji će prečistiti i vazduh u vašem vozilu, kao što je usisivač ciklonske snage. Imajte u vidu da će samostalno čišćenje iziskivati da izdvojite vreme ali i druge resurse kako biste posao obavili temeljno.\nUnutrašnje čišćenje vozila u koracima\nAko se odlučite da očistite unotrašnjost vozila samostalno, nakon što izbacite sve nepotrebne stvari i sitnice koje su se mesecima skupljale evo koraka koje možete slediti kako biste se postarali da posao obavite što detaljnije i temeljnije.\n#1 Pripremite pribor za čišćenje\nPrvo pripremite šta vam je sve potrebno, a to je: usisivač, čiste krpe, peškir, sprej za staklo i tečnost za uklanjanje eventualnih fleka.\n#2 Iznesite patosnice pre usisavanja\nDa bi počeli sa usisvanjem prvo morate da iznesete sve četiri patosnice napolje i istresete ih. Vodite računa prilikom vađenja da prljavštinu i prašinu ne prospete na pod auta.\nPočnite od usisavanja sedišta, a zatim pređite na ostale delove kao i pod, deo po deo da ne biste nešto preskočili. Na kraju usisajte i gepek.\n#4 Brisanje prašine\nUzmite čistu krpu, malo je pokvasite i prebrišite kontrolnu tablu, a zatim sve ostale pregrade i površine unutar automobila. Otklonite prašinu, otiske pristiju i sitne fleke koje su se vremenom skupile. Nije na odmet dezinfikovati ove površine.\n#5 Uklanjanje fleka\nNakon brisanja prašine fokusirajte se na fleke za čije će vam otklanjanje biti potrebno više truda. Uzmite čist peškir i na njega sipajte malo tečnosti za uklanjanje fleka. Brišite fleku laganim kružnim pokretima dok se ne stvori pena i sačekajte da malo odstoji. Zatim to tapkanjem isperite dok se fleke ne uklone. Ovo ne važi za kožna sedišta.\nKada ste završili sa usisavanjem i čišćenjem unutrašnjosti sada je vreme da operete patosnice koje ste izneli iz automobila. Nakon pranja sačekajte da se osuše, a potom ih vratite na svoje mesto.\n#7 Pranje prozora\nUzmite sprej za pranje stakla, naprskajte i redom jedan po jedan prozor dobro prebrišite mekom krpom, a mogu poslužiti i stare novine. Čista stakla na kojima nema masnih naslaga manje će se “znojiti”, a samim tim i vozaču će omogućiti bolju preglednost, što je za zimske uslove vožnje veoma bitno.\nSpoljašnje čišenje kao zaštita od nepovoljnih zimskih uslova\nČišćenje automobila tokom zime predstavlja mnogo više od higijene, reč je o zaštiti vozila od negativnih uticaja koje na njega mogu imati zimske nepogode. O čemu se zapravo radi? So koja se meša sa snegom, vodom, blatom i drugim nečistoćama pretvara se u izuzetno agresivnu masu.\nOvakva masa drastično ubrzava koroziju na već načetim mestima u automobilu, a ovakvi procesi najčešće počinju na mestima gde se najteže mogu zapazati a to su ivice krila, različiti spojevi, donji deo vrata ili pragovi u automobilu.\nZato se automobil mora redovno prati tokom zime, bez korišćenja agresivnih sredstava. Ono na šta posebno treba obratiti pažnju jeste pranje vozila odozdo, upravo zbog navedenih nezgoda, kao i zbog skupljanja prljavštine nastale kombinacijom snega, soli, blata i slično.\nIzbacivanje vode iz vozila\nS obzirom na veći broj padavina tokom zimskog perioda povećan, dešava se da se više vode zadrži u automobilu, što nije najpovoljnije stanje ni za staro ali ni za novo vozilo, jer ga može oštetiti.\nBilo bi odlično da nakon pranja uzmete kompresor vazduha i njime izduvate vodu iz brava, rubova i drugih problematičnih mesta. Takođe, korisno je da odvezete automobil na neki put gde može brže da se vozi, kako bi se preostala voda izbacila ili isušila.\nČišćenje snega sa kola u koracima\nNajveći simbol zime je nesumnjivo sneg. Međutim, kada je u pitanju naš četvorotočkaš zimska idila narušava idealne uslove za vožnju, i čini je nebezbednom ako ne pripremimo vozilo.\n#1 Obezbedite sebi adekvatne rukavice\nS obzirom da ćete morati da provedete određeno vreme na niskoj temepraturi u kontaktu sa snegom i ledom, nephodno je da dobro zaštitite ruke adekvatnim rukavicama koje će biti tople i nepromočive. Na taj način ćete moći neometano da radite ono što ste naumili.\n#2 Pripremite opremu za čišćenje\nBiće vam potrebna četka, strugač leda, viljuška za skidanje snega, kompresor vazduha kako biste izbacili vodu koja se skupila a kasnije, za negu vozila, i sredstvo za premazivanje sa glicerniom.\n#3 Počnite čišćenje od krova\nStanite sa jedne strane automobila. Koristeći dugačak strugač za sneg gurnite sneg sa krova kola koliko možete daleko na drugu stranu krova. Kada krov bude uglavnom očišćen, možete nastaviti dalje.\n#4 Skinite sneg sa ostalih delova automobila\nNakon što ste skinuli sneg sa krova nastavite sa sklanjanjem sa retrovizora, gepeka, haube i šoferšajbni. Strugačem za sneg gurnite nakupljeni sneg sa kola na zemlju. Koristite četku za sneg da sklonite sneg koji nije spao sa šoferšajbne, haube ili farova. Uzmite viljušku za skidanje snega da biste očistili led sa šoferšajbne.\nOdržavanje automobila čistim tokom zimskog perioda nije samo stvar higijene i estetike, već i stvar bezbednosti prilikom vožnje, ali i zaštite vašeg automobila od štetnih posledica nepovoljnih zimskih uslova.\nOznake: 2020, pranje automobila, zimski uslovi\nPrevious Previous post: Prva vožnja novog Peugeota 2008\nNext Next post: Novi Peugeot 2008 – samo je ime ostalo isto


Kako trgovati cenom akcija farmaceutskih kompanija iz svoje kuće\nBiznis Autor:PR tekst14. okt. 202108:00\nIzvor: Tanjug / AP, Lynne Sladky\nInvesticiono društvo “KapitalRS“ iz Beograda, za sve koji su zainteresovani da nauče kako da preko interneta trguju cenom akcija ovih farmaceutskih kompanija (takozvanim finansijskim ugovorima za razliku, engl. CFD), pripremio je besplatan vodič “Kako trgovati cenom akcija farmaceutskih kompanija”. Vodič je prilagođen svim nivoima znanja i možete ga preuzeti putem linka ispod:


MyCity » Zdravlje -> Infektivna oboljenja, kožne i polne bolesti » Bradavice\nPoslao: 29 Jan 2008 01:57\nPre nekih dva do tri meseca mi se pojavila bradavica (prvi put u zivotu) na domalom prstu desne ruke. Smeta, nervira, ubi... Zna li neko efikasno resenje? Hvala unapred.\nPoslao: 29 Jan 2008 07:42\nIdi kod dermatologa, on ce najbolji lek da ti prepise za tvoju kozu.\nAko neces da ides kod lekara (sto je ipak najbolja preporuka, koliko god mozda dosadno bilo), razni babski lekovi postoje, a jedan "polu-narodski" se u mojoj porodici koristi jako dugo i vrlo je efikasan - u flasici alkohola rastvori 4-5 tableta aspirina. Tim rastvorom mazi bradavicu 3 puta dnevno. Mada, za razliku od lekara, ja ti ne garantujem uspeh sa ovim, samo kazem sta mi koristimo u familiji (po savetu dede lekara).\nPoslao: 29 Jan 2008 08:47\nMoja prijateljica je imala bradavicu na ruci tj saci a skinula je verovali ili ne sa nekim cudom iz lush-a. naime, kupila je neki kao kamen tj piling za pete i dok je sredjivala pete, verovatno je TO delovalo i na tu bradavicu pa je spala.\nAko te zanima mogu da je pitam sta je tacno uzela.\nTo ti je opet laicki savet i ne garantujem za ishod\nPoslao: 29 Jan 2008 09:42\nOd dosta ljudi sam cuo da doktori ne mogu trajno resiti problem ove vrste. Pomognu da nestane ali se posle izvesnog vremena ponovo pojave, isto tako sam cuo da narodni lekovi (obicaji) neverovatno pomazu. Tako da alternativna medicina ili medicina - nije vazno, samo da nestane. Sto se tice medicine cuo sam za tecni azot. Zna li neko nesto o tome?\nPoslao: 29 Jan 2008 10:46\nTecni azot sprzi kozu na tom mestu, tako da ako bradavica nije samo izrastaj (a to ce najbolje dermatolog da ti provali) ne treba da se aplicira. Na stranu sva bapska medicina, otidji kod dermatologa, on ce ti najbolje znati sta i kako, a ako je obicna, onda mozes da se i potpomazes domacom medicinom (ja cuo da domaca ljuta radza od bilo koje vrste leci sve )\nPoslao: 29 Jan 2008 20:37\nRastvor srebro-nitrata.Provereno uspesno.Dovoljna je samo jedna kap na bradavicu koja pocrni i odpadne za nekoliko dana.\nLjudi hvala vam puno. Nisam jos uvek stigao da probam bilo sta - za vikend cu probati Dekijevu preporuku.\nPoslao: 04 Mar 2008 16:51\nMeni je pomoglo mlijeko ili kako se vec zove iz smokvinog lista ili nezrelog ploda,za nedelju dana se makla bradavica i od tad (a bilo je prije 4 god) se nije pojavljivala,probaj\nPoslao: 30 Mar 2008 23:52\nE odmah da se pohvalim! Ja sam se te bede rešila za pet dana! Već 8 godina su mi 4-5 puta godišnje izlazile po šakama, oko zglobova prstiju. Za pet dana, posle uzimanja nekih ruskih preparata tj kapsula koje mi je dala koleginica. Znam da mogu ovde da se nabave ali ih nema u apotekama. Opaka stvar.\nPoslao: 31 Mar 2008 00:41\ndjukaa ::Meni je pomoglo mlijeko ili kako se vec zove iz smokvinog lista ili nezrelog ploda,za nedelju dana se makla bradavica i od tad (a bilo je prije 4 god) se nije pojavljivala,probaj\nTakodje sam sa ovim skinuo 3-4 bradavice kao mali naravno na različitim mestima.\nOvaj topic je pregledan 16860 puta\nUkupno su 764 korisnika na forumu :: 28 registrovanih, 3 sakrivenih i 733 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., ALBION101, aleksmajstor, beowl, cenejac111, dencorr, Drug pukovnik, gasha, Georgius, ILGromovnik, indja, koja92, kuntalo, Marko Marković, mačković, mikrimaus, Milos ZA, Oluj2.1, pein, sakota79, shone34, sizif, vathra, VJ, vlvl, VP3987, zajcev1, zoranis


Talasi inspiracije daruju kamenu lepotu - Glas Podrinja\nMiloš Blagojević - vajar\n“Muzika, ritam, kretanje, talasi, sve je povezano. Talasi i voda predstavljaju rušiteljski faktor, ali i su i izvor žiovta. Tok reke, podseća nas na to kako vreme teče. Dolaze novi ljudi, novo vreme”\nUkoliko ste prošli pored Muzičke škole možda ste primetili belu mermernu skulpturu. Možda i niste, ali ako Vam je pogled ipak zastao na ovom umetničkom delu, da li ste se zapitali: „Zašto je baš tu?“ i „Ko je autor“. Ukoliko vam je bar jedno pitanje na trenutak okupiralo misli znači da ima nade za mlade vajare. Ovo nije bio test znanja, trik pitanje, samo sugestija da možda sledeći put pažljivije pogledate umetničke postavke u gradu. Pomenuta skulptura nosi naziv „Digitalni talas“ i delo je mladog Šapčanina, vajara Miloša Blagojevića.\nRođen je krajem osamdesetih u Šapcu, gde je završio Umetničku školu, a kasnije osnovne i master studije na Akademiji primenjenih umetnosti u Beogradu, odsek skulptura.\nKako obično biva, dečji snovi i porodični uzori svesno ili ne oblikuju i odrede budućnost čoveku. Tako je i u ovom slučaju, sve je počelo u detinjstvu. Od plastelina do ozbiljnih umetničkih dela.\n-\tOd malih nogu sam iskazivao afinitet prema umetnosti, igrao sam se sa plastelinom i glinom, gledajući strica kako stvara. Dodatni vetar u leđa bila mi je upravo njegova podrška, jer je i sam vajar, Akademiju je završio u Pragu. Bio mi je uzor i uticao na mene da se bavim umetnošću. Značio mi je taj dodatni podsticaj i podrška porodice. Pohađao sam Umetničku školu, ali sam ipak razmišljao čime bih se bavio kasnije u životu, nekako nisam bio siguran u sebe, ali kada sam došao na Akademiju shvatio sam da je to moj životni poziv i da je to ono što zaista želim. Akademija je bila jedno posebno iskustvo za mene. To je bio period obaveza, učenja, studiranja, ali sam imao sreću da je klasa bila kao tim.\nInspiracija je osnov svakog dobrog umetničkog dela. Dolazi tiho, nenajavljeno, u pravom trenutku. Širi se poput kapi kiše kada dotakne površinu vode. Baš onako kako Miloš razvija i nadograđuje svoj jedinstven likovni izraz, talas.\n- U umetnosti je najteže dobiti inicijalnu ideju. Dešavalo mi se kada treba da radim umesto inspiracije dođe nesanica. Pokušavam da dođem do ideje, ne ide i onda iznenada u jednom trenutku mi sine ideja koju brzo prenesem na papir. Problem može da bude i individualnost. Potrebno je naći nešto što je tebi svojstveno i da ima tvoj pečat. Moj likovni izraz su talasi. Krenuo sam od fizičkog talasa. Slično kao kap kada padne u vodu i širi dalje, pravi talase. Zatim sam polako počeo da prelazim na digitalne talase, apstraktne talase. Pronalazim sebe u tome, jer imam afiniteta prema muzici i ritmu, svirao sam bubnjeve. Muzika je inspiracija koja me napaja energijom. Sve to je nekako došlo na svoje mesto. Muzika, ritam, kretanje i talasi.\nVreme ne briŠe\n-\tSkulptura „Vreme“ je moj master rad. Za nju sam dobio nagradu „Igor Belohlavek“ na Oktobarskom salonu u Šapcu. Inspiracija i tema za „Vreme“ bila je sudbina žrtava komunističkog terora u Šapcu, 1944. godine. Istraživao sam o vremenu kada su ljudi ubijani kod Starog železničkog mosta. Ne sumnjam da je bilo onih koji su sarađivali sa okupatorom u to vreme, ali saznao sam da je većina stradalih bila nepodobna za nov sistem. Moja ideja je bila da budem prvi koji će da obeleži sećanje na njih. Moram da naglasim da nisam kritikovao sistem. Uradio sam spomen obležje posvećen žrtvama i na taj način opominjem naše i buduće generacije zbog neke ideologije ne treba da dolazimo u takve ili slične sukobe. A zašto talasi? Poslednji trag tih ljudi na ovom svetu su upravo talasi, jer su tela bačena u Savu. A opet talasi i voda predstavljaju rušiteljski faktor, od Biblije na ovamo. I sam tok reke, podseća nas na to kako vreme teče. Dolaze novi ljudi, novo vreme. Sve ima svoju simboliku. Izabrao sam crni granit, jer kada iz daljine pogledate skulpturu pomislite, ovo simboliše nešto strašno, tragično. Ideja je bila da privuče pažnju, da zainteresuje ljude uvede u priču. Deo skulpture je i kamena ploča na kojoj su ispisana imena koja se brišu, nisu čitljiva. Ostaje kao istina da tih ljudi nema i to niko ne može da izbriše, iako možda njihova imena jesu. Da li će spomen obležje biti postavljeno ne zavisi samo od mene više.\nDa li se to jede?\n-\tMalo mi je krivo što moram da priznam, ali ljudi kod nas ne znaju šta je skulptura, nemaju kulturu za skulpturu. Znaju da slika treba da bude na zidu, ulepšava prostor. Sa skulpturom, je drugačije, ljudi ne znaju gde treba da bude postavljena, kako da se ophode prema njoj. Bilo mi je fascinantno da na izložbi dodiruju umetnička dela. Razumem da im je to neobično, zanimljivo i možda ne znaju kako je urađena skulptura, ali nije primereno. Posebno moja dela, koja su od crnog granita svaki otisak je vidljiv. Sve to odražava koliko ne znamo, nismo dovoljno edukovani kada su mnoge stvari u pitanju, ne samo umetnost.\nObičan gradski dečko u sebi krije vajara i strast prema umetnosti\n-\tLjudi su iznenađeni kada čuju da sam vajar, jer ne delujem kao tipičan umetnik i obavezno naglase da im ne izgledam tako. Na opaske da nisam umetnik odgovor obično bude „I nisam, ja sam vajar. Mi se samo bavimo umetnošću.“ Šalu na stranu dešava se da budem u „svom“ svetu kada radim i stvaram. Tada se isključim i budem svoj, drugačiji. A ovako sam najobičniji dečko iz grada za kojeg niko ne bi pretpostavio da se bavi skulpturom i umetnošću.\nIzrada skulpture, posebno one u kamenu je fizički zahtevan posao. Sati, dani provedeni u stvaranju umetničkog dela od naizgled samo bloka kamena. Ipak, posebnu draž za autora ima kada završi posao\n- Težak je posao, fizički, ali opet i nije, jer stvaraš nešto novo, svoje. Ostavljaš deo sebe u tome, u skulpturi koja će da bude deo nekog prostora i oplemenjuje ga. To je deo tebe i čini mi se najveća satisfakcija. Zbog tog osećaja ne razmišljaš da li ti je toplo, hladno i da li te boli nešto. Dve nedelje sam proveo na kolenima zbog skulpture koja se nalazi ispred Muzičke škole. Ima uspona i padova. Neko ko se ne bavi umetnošću ne može to da shvati. Najbitnije za mlade umetnike je da uvek imaju podršku porodice i najbližih.\nEnergija vajara i postojanost kamena daju savršen spoj i najbolje skulpture.\n-\tKamen jer sam se pronašao u njemu. Profesor mi je predložio da probam rad sa kamenom, konkretno granitom. Ja koji sam hiperaktivan, volim sve na brzinu da uradim, ne volim da se posvetim nečemu što traje predugo i zahteva posvećenost, sam se pronašao svoj idealan materijal za rad. Kada je u pitanju kamen, moraš da budeš temeljan, planiraš deset koraka unapred i mogu da kažem da mi odgovara kao psihička vežba i trening za ličnost. Uči me kakav treba da budem u životu. Da gledam sve sa smirenije strane.


Život u Semberiji\nKnez Ivo je bio obor-knez nad svih 12 sela Bijeljinske nahije i 1806. godine je učestvovao u otkupljivanju srpskog roblja od Turaka. 1809. godine je stao na čelo ustanika u Semberiji u događajima "ofanzivnog plana" kojim je Karađorđe nameravao da oslobodi celu Bosnu i sve srpske zemlje na Balkanu. Međutim, zbog neočekivanog upada Turaka u Pomoravlje, sve ustaničke vojske su se morale povući iz Bosne u Srbiju plašeći se odmazde Turaka i sa njima je i Knez Ivo napustio ove krajeve.\nDela o Knezu Ivi\nKnez Ivo od Semberije je opevan u pesmi Filipa Višnjića "Knez Ivan Knežević", koja je dobila i istorijski uvod napisan od strane Vuka Karadžića. Takođe, Branislav Nušić je napisao tragediju "Knez Ivo od Semberije", na osnovu koje je nastala i opera „Knez Ivo od Semberije“.\nKnez Ivo od Semberije, ili Knez prekodrinski, kako su ga zvali, rođen je u semberijskom selu Popovima 1760. godine, u kneževskoj porodici. Postao je knez po nasleđu već kad je imao 20 godina.\nBio je čovek plemenitog srca, o čemu svedoči sledeći događaj. U maju 1806. godine, u jadarsko selo Dobrić upao je Kulin-kapetan, pobio osamdesetak ljudi i odveo u zarobljeništvo oko 300 duša. Kad su prolazili preko Ivanove Kneževi-ne, ovog je ganulo ono što je video i ponudio je da roblje otkupi i spase zle sud-bine. Za otkup, Kulin-kapetan je tražio 8.000 rušpija i Ivanu je ostavio rok od tri dana da novac sakupi.\nO količini prikupljenog novca postoje dve verzije. Po prvoj, koju zastupa Milan Đ. Milićević, Ivan je uspeo da sakupi onoliko novca koliko je bilo potrebno za otkup polovine roblja; po drugoj, kako predanje kaže, on je uspeo da prikupi celokupnu sumu, ali su ga Turci osumnjičili da je novac dobio od Kara-đorđa, iz ustaničke Srbije, što bi značilo direktnu saradnju sa ustanicima.\nBilo kako bilo, Ivan je prebegao u Srbiju. No, u Mačvi ga je uhvatio po-znati harambaša Hajduk Stanko iz Crne Bare, koji ga je vodao po šumama kraj Drine sve dok se nije otkupio.\nNastanio se u Šapcu. Imao je kuću na Kamičku i stekao glas uglednog trgovca, a u Opštini je postao član Savetodavnog odbora. Posebno se posvetio zbrinjavanju velikog broja izbeglica, koje su, za vreme Ustanka, pritiskale Šabac. Koristeći veliku nenaseljenost, planski ih je naseljavao po krčevinama i ispasištima Mačve i Pocerine i duž Save, sve do Beograda. Zahvaljujući to-me, nastala su nova sela: Majur, Jevremovac, Zasavica, Ravnje, itd.ivo_od_semberije\nN.Devura - Knez Ivo od Semberije


Korito Sokoluše potpuno završeno i dio Drijenče u urbanom dijelu - Istinomjer\nKorito Sokoluše potpuno završeno i dio Drijenče u urbanom dijelu\nKorito Sokoluše potpuno završeno i dio Drijenče u urbanom dijelu.\nNa zvaničnoj stranici Grada Gračanica, 6.8.2021. godine, javnost je obaviještena da je Vlada Tuzlanskog kantona, na sjednici održanoj 3.8.2021. godine, donijela odluku o izdvajanju 878.232,09 KM, a u okviru Programa utroška sredstava vodnih naknada iz oblasti vodoprivrede za 2021.godinu.\nU okviru 8 projekata koji će se finansirati iz navedenih sredstava, nalaze se i oni koji se odnose na izgradnju regulacije korita rijeke Sokoluše na dionici Most Lido – Most Etivaža u Gračanici – Faza III, u vrijednosti od 200.000,00 KM, te sanacija i rekonstrukcija rezervoara u MZ Soko (Izgradnja rezervoara) za koji je odobreno 50.000,00 KM;


O nama – Montelibero\nGušča Anton Valerijevič\nOn je razvio informacione sisteme za Sajberleninku, južnokorejsku korporaciju PaxNet, koji su doprineli projektima otvorenog koda. Živeo je znatno u Indiji, na Filipinima i u Južnoj Koreji.\nKripto-anarhista i pristalica društva zasnovanog na pripadnosti osobe samom sebi, traži praktično otelotvorenje ovih principa u projektu Montelibero.\nŽivi u Crnoj Gori od 2020.\nDiplomirao je neženju u NAU na smeru "psihologija", diplomu neženje na smeru "marketing" i magistrirao na smeru "ekonomija" na smeru "psihologija".\nRadio je kao CCO u tente Rollen GmbH (Nemačka), CCO i suvlasnik u CASCOO EUROPE GmbH (Nemačka) i u "CASCOO Ukraine" honorarno, brend ambasador evropskih kompanija FACH-PAK GmbH i ESB System Bau GmbH u istočnoj Evropi.\nAgorist, protivnik trenutnog korporativnog uređaja. Ubeđen sam da će projekat Montelibero delovati kao brod u budućnosti slobodnog kretanja novca, robe i ljudi širom sveta.\nRoрen 1988 u Barnaulu. Diplomirao je neženju na Državnom univerzitetu Altai na smeru "političke nauke", nastavlja studije magisistrije Nacionalnog univerziteta Donetsk, kao i Data science u Skillbox-u. Preduzetnik od 2007.\nAktivista Libertarijanske partije Rusije od 2009. godine, od 2010. godine - analitičar obrazovne organizacije "Centar za filozofiju slobode". Šef informativne službe prvog libertarijanskog onlajn medija na ruskom jeziku RLN. Od 2011. godine, suovlasni organizator sveruštenog pokreta "Pravo na oružje" (ru.wikipedia.org) kasnije se transformisao u stranku "Naoružani građanin" (https://vk.com/vg_rf).\nPanarhist, koautor u nacrtu https://panarchy.ru/.\nOd 2021. je član pokreta Montelibero, očekujući da će on akumulirati najbolje prakse u oblasti ekonomske i socijalne modernizacije.\nDokumentarni i ulični fotograf, trenutno snima dugoročni projekat o akrobacijama iz vazduha u Tel Avivu. On je izložio pojedinačne fotografije na nekoliko izložbi u Izraelu i širom sveta. Proizvodi sopstvene foto-knjige.\nU 2013-2017. studirao je politiku i medije na Koledžu Adasa u Jerusalimu. Radio je u društvenom pokretu "Darkeinu" kao regruter volontera.\nVoli jogu, љah i filozofiju. U prošlosti je vodio popularnu javnost na društvenim mrežama o politici Izraela.\nRoрen i odrastao u Krasnodaru, Rusija.\nTrenutno ћivi u Odesi.\nDiplomirao je na Belgorodu i Kijevskim teološkim bogoslovskim fakultetima.\nDoktorirao je teologiju.\n15 godina u međunarodnom poslovanju, preduzetnik, investitor, obožava da stalno uči i prima nove informacije, komunicira sa ljudima.\nPostoji iskustvo diplomatskih aktivnosti.\nProjekat Montelibero privukao je svežinu i želju ljudi da stvore nešto novo, a ne kao "osokoljeni" sistemi država sa svojim diktatorima. Takođe je veoma prijatno što je projekat internacionalan i postoji prilika da se stvori novi život, nova ekonomija. Pa, sama Crna Gora je neverovatna zemlja lepote - ne morate da kupujete prelepe zidne murale. Dovoljno je samo živeti tamo.\nHaldor, čovek koji je živeo u mnogim zemljama, veći deo života proveo je na Islandu, u Skandinaviji i Sjedinjenim Državama. Putuje po celom svetu, dobro je upoznat sa zapadnim svetom. Kao preduzetnik, investitor manjeg obima i diplomatski predstavnik, učestvovao je u stvaranju mnogih projekata i u zajedničkim međunarodnim aktivnostima.\n"Očekujem da ćemo izgraditi nešto značajno i važno za zemlju i za lokalnu zajednicu, i kao rezultat toga, za slobodu čovečanstva širom sveta. Naučićemo mnogo dok to radimo. Zato sam odlučio da učestvujem u projektu Montelibero.\nJevhen Mikhasyuk (Yagen Mkhasyuk)\nRođen 1994. u Rubižnu (region Lugansk, Ukrajina), od 3 do 26 godina živeo je i studirao u Minsku (Belorusija). Trenutno živi u Lvivu, u Ukrajini.\nStudirao je na Istorijskom fakultetu Beloruskog državnog univerziteta (BSU), specijalnosti istorije-političkih nauka. Od 2012. do 2018. bio je aktivan učesnik i lider Nacionalne unije studenata (NSA). Od 2019. je aktivan učesnik Libertarijanskog pokreta Belorusije (LDB).\nBavi se marketingom i radi u međunarodnoj kompaniji.\n"Pristalica sam postepene transformacije društva i smanjenja države u korist privatnih kompanija, javnih organizacija i lokalnih zajednica. Pre svega kroz obrazovanje i obrazovanje. Minarиista. Nadam se da će Montelibero postati uspešan primer organizacije libertarijanske zajednice"\nIzraelska državljanka, majka četvoro dece, vajar, učiteljica, članica libertarijanske stranke.\nZa mene je učešće u projektu prilika da naučim nešto novo, da podržim inicijativu i širim ideju slobode i osnovne principe libertarijanizma.\nFitkulina Amina Sergejevna\nRođen u Kazahstanu 23. jula 2001. godine, u gradu Pavlodaru, gradu sa izuzetno nepovoljnom ekologijom u to vreme. Cela porodica se 2014. preselila u Rusiju, u Novosibirsku u potrazi za boljim životom.\nVolonter je, aktivista Libertarijanske partije, student Pedijatrijskog fakulteta NSMU i deo radničke klase u isto vreme.\nMotivacija za učešće je potraga za još boljim životom, možda čak i preseljenje roditelja u Crnu Goru kada odu u penziju, kao i pristup prelepog slobodnog sveta budućnosti.\nNaša knjiga brendova za promociju projekta


Danas je Vidovdan - Grocka Info\nNaslovna Vesti Danas je Vidovdan\nSrpska pravoslavna crkva (SPC) obeležava Vidovdan, kada se daje pomen knezu Lazaru Hrebeljanoviću i srpskim ratnicima poginulim u bici s Turcima na Kosovu polju 1389. godine.\nSrpsku vojsku protiv Turaka u toj bici predvodio je knez Lazar. Od tada, borba za oslobođenje zemlje od Turaka ukorenjena je u srpsku tradiciju.\nKneza Lazara Srbi ne pamte samo po hrabrosti u bici na Kosovu već i po tome što je izgradio mnoge manastire i druge zadužbine. Na ikoni se knez Lazar predstavlja u carskoj vizantijskoj odori, ali bez krune na glavi. U levoj ruci drži svoju glavu, a u drugoj krst.\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije služiće povodom Vidovdana svetu arhijerejsku litrugiju u manastiru Gračanica, a potom i parastos na Gazimestanu.\nPočetak liturgije je u 8:00 časova, a parastosa u 12:00 časova, najavljeno je iz Eparhije raško-prizrenske.\nU porti manastira Gračanica u četvrtak je, u okviru Vidovdanskih svečanosti, za “Kosovku devojku” izabrana Jovana Jovanović iz Leposavića, učenica Srednje medicinske škole.\nNa manifestaciji “Kosovka devojka 2014. godine”, na koju se prijavilo 14 devojaka, za prvu pratilju je izabrana Nikolija Simić, a za drugu pratilju Milica Ivanović.\nU porti manastira Gračanica sinoć je održano “Pesničko pričešće”, a nakon toga je otkriven spomenik Milošu Obiliću.\nSpomenik ovom srpskom junaku porušen je 1999. godine u Obiliću, pa je prenesen u portu manastira Gračanica, odakle je pre tri dana postavljen na kružnom toku u neposrednoj blizini manastira, na mestu na kome je 2010. godine bio postavljen mozaik kraljice Simonide.\nPrethodni tekstU Kolarčevoj ulici u Beogradu na stepenicama leži mrtav čovek\nSledeći tekstZašto je Princip ubio Ferdinanda\nVikend-putovanje: GROCKA kao turistička destinacija u reviji SAT Plus\nVINČA: Stanovnici naselja Radmilovac i dalje se protive planiranoj izgradnji trafostanice


~ Razdvajanje integrisanog Flac-a pomocu Cue fajla ~ | Kompjuteri\n~ WinLame ~ →\n~ Razdvajanje integrisanog Flac-a pomocu Cue fajla ~\nPostoji vise nacina da se ovo uradi, ovde cemo objasniti jedan koji koristi besplatne programe i codece. Bice vam potrebni player Foobar2000 & Flac encoder. Za ove potrebe sam koristio F2000 u verziji 1.1.7 sa portabilnom instalacijom, i Flac encoder v1.2.0 u zipovanom obliku. Iako je generalno bolje koristiti poslednje stabilne verzije programa, pomenuta kombinacija se pokazala kao stabilna i efikasna.\n1/ Skinite i instalirajte Foobar2000. Skinite zipovani Flac encoder i raspakujte ga. Ovde su linkovi ka preporucenim verzijama, ako zelite koristite poslednje.\n2/ Pokrenite Foobar i prevucite preko njega Cue fajl koji treba da se nalazi u istom folderu sa odgovarajucim Flac-om. Pojavice se playlista sa razdvojenim pesmama.\n3/ Selektujte sve pesme > Desni klik > Convert > Convert…; Output Format > Flac > kliknite Back; Destination > klinite dugme ‘…’ pod Name Format > izaberite format imena (Npr. nn. title). Zatvorite Formating prozor i pri dnu cete videti output preview > Back. Opciono mozete snimiti preset konverzije sa Save.\n4/ Kliknite Convert > Izabarete lokaciju (Npr. Desktop) > Ok.\n5/ Na ovom mestu ce vas Foobar pitati za lokaciju flac.exe. Browsujte do foldera gde ste raspakovali zipovani flac, zatim u subfolder ‘bin’ i izaberite flac.exe. Od ovog trenutka pocinje konverzija.\nNapomena 1: Ako ste sacuvali preset konverzije, prilikom sledece upotrebe ce biti ponudjena u Convert submeniju. U koliko zelite da napravite novi preset, jednostavno izaberite ‘…’ (tri tacke) kao opciju.\nNapomena 2: Na identican nacin je moguce konvertovati flac u mp3 (bilo integrisani ili odvojeni) pomocu lame encodera. Razlika je sto ce vam Foobar traziti lame.exe. U koliko zelite ovu vrstu konverzije preporucujem lame 3.92.2 koji mozete skinuti ovde.\nNaponema 3: Stepen kompresije Flaca ne utice na kvalitet (on je lossless), vec na zahtevnost koja se stavlja pred procesorom. Danas je ovo manji problem, ali su slabije kompresije (duzi fajl) zadrzane zbog starijih masina.\nSrecno sa audio konverzijama.. :)\nPosted on 2012/03/23, in Audio, Tutorijali. Bookmark the permalink.\tLeave a comment.


Preventivni očni pregledi | Vidar Novi Sad\nPreventivni očni pregledi su od izuzetnog značaja za rano otkrivanje i pravovremeno lečenje bolesti.\nKoliko često je potreban pregled oftalmologa zavisi od godina starosti, opšteg zdravstvenog stanja i porodične anamneze.\nKod dece mlađe od 5 godina najčešći razlog upućivanja oftalmologu jeste bežanje oka (strabizam) ili porodična opterećenost u smislu neke optičke greške (visoka kratkovidost, dalekovidost ili astigmatizam). U zavisnosti od mogućnosti i spremnosti deteta za saradnju, proveru vida i sveobuhvatni pregled treba obaviti oko 4. godine života.\nObavezan sistematski pregled vida potrebno je obaviti pre polaska u škoku. U školskom uzrastu, ukoliko dete nema smetnji sa vidom, preglede treba vršiti na svake dve godine. Ukoliko dete ima simptome i tegobe sa vidom ili pozitivnu porodičnu istoriju očnih bolesti ili dioptrijskih grešaka, vid je potrebno kontrolisati češće, prema savetu pedijatra.\nKod odraslih ukoliko nema tegoba sa vidom, kontrole treba ponavljati na dve do tri godine dok posle 65. godine na svakih godinu dana. Kod osoba koje nose naočare, imaju porodičnu istoriju očnih bolesti ili neku hroničnu bolest kod koje postoji povećan rizik od nastanka komplikacija na oku, kao što je dijabetes, kontrole vida neophodno je obavljati najmanje jednom godišnje a prema indikacijama i češće.


VOJVODJANSKI - Od danas iskazivanje interesovanja za vakcinisanje preko eUprave\nRedakcija TV Subotica | 14:36 - 11. 01.\nGrađani Srbije od danas mogu da iskažu interesovanje za vakcinisanje protiv korona virusa popunjavanjem upitnika na portalu www.euprava.gov.rs.\nDa bi koristili ovu uslugu na portalu eUprava, građani ne moraju da budu registrovani korisnici. Da bi se popunio upitnik potrebno je kliknuti na obeleženo polje „Pokreni uslugu“, nakon čega se otvara formular koji treba popuniti i uneti tražene podatke. Nakon popunjavanja neophodnih podataka, poput kontakt telefona i mejl adrese, moguće je odabrati i proizvođača vakcine, čiju je upotrebu Agencija za lekove i medicinska sredstva odobrila, ili željenog proizvođača vakcine, jednog ili više njih.\nO terminu i mestu vakcinacije građani će biti obaveštavani putem mejla ili SMS-a. Od četvrtka kreće i kontakt centar putem kojeg će građani moći takođe da iskažu interesovanje za vakcinisanje protiv kovida 19.\nUpitnik se može popuniti i za bliže članove porodice. Potrebno je navesti njihove podatke i ostaviti kontakt. Ukoliko član porodice, za kog popunjavate uslugu nema mobilni telefon ili mejl, možete navesti svoj.


Uhapšena zbog zloupotrebe službenog položaja - Raski Portal\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Kraljevu, uhapsili su B.M.S. (1963), odgovorno lice Centra za socijalni rad u Paraćinu, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo zloupotreba službenog položaja.\nOna se takođe sumnjiči da je u istom vremenskom periodu zaključila ugovore o nabavci robe široke potrošnje sa jednim privrednim društvom iz Paraćina, kao i da je od jedne radnje nabavljala pogrebnu opremu bez ugovora o kupoprodaji robe. Na ovaj način je favorizovala navedene dobavl?ače, omogućila im plasman i prodaju njihove robe mimo zakona, kao i korist u iznosu od 2.096.054 dinara.\nCrkva Svetog Dimitrija u Novom Pazaru - spomenik kulture


Наслов: Jelena Dokic Sat Apr 11, 2009 12:26 am\nJelena Dokić (rođena 12. aprila 1983. u Osijeku, SFR Jugoslavija) je profesionalna teniserka koja je igrala i za Australiju i Srbiju, a trenutno igra za Australiju.\nJelena Dokić je rođena u Osijeku, SFRJ (današnja Hrvatska). Za vreme raspada SFRJ sa porodicom se seli u Sombor (Srbija), da bi se nekoliko godina kasnije preselili u Sidnej, u Australiju. Najpre je porodica Dokić živela u gradiću Ferfild, a zatim se preselila u Sidnej.\nJelena Dokić se pokazala kao jedna od najboljih teniserki tog vremena u juniorskoj konkurenciji. 1998. godine, osvojila je Otvoreno prvenstvo Amerike u pojedinačnoj juniorskoj konkurenciji i Otvoreno prvenstvo Francuske u konkurenciji parova juniorki, sa Kim Klajsters. Na kraju sezone 1998, Jelena Dokić bila je prva u pojedinačnoj i sedma juniorka sveta u konkurenciji parova.\nNa početku karijere (od 1999. do 2001.) Dokićeva nastupa za Australiju. 1999. godinu počela je nastupom na Hopman kupu. Učestvovala je i na prvom grend slem turniru u sezoni, Otvorenom prvenstvu Australije, na kome ju je u trećem kolu porazila prva teniserka sveta Martina Hingis. Napravila je pravo iznenađenje pobedivši Hingisovu u prvom kolu Vimbldona, sa 6-2, 6-0. Tada je bila 129. teniserka sveta, i postala je najniže rangirana igračica koja je pobedila prvog nosioca na jednom grend slem turniru. U meču četvrtog kola porazila je i Meri Pirs, ali ju je u četvrtfinalu pobedila Aleksandra Stivenson. Zajedno sa Amandom Kutser, dostigla je svoje prvo finale u konkurenciji parova, na turniru u Tokiju. Jelena Dokić je godinu počela na 129, a završila na 43. mestu VTA liste.\nMađarska teniserka Rita Kusi Kis pobedila je Jelenu Dokić u prvom kolu Otvorenog prvenstva Australije, rezultatom 6-1, 2-6, 6-3. Primila je mnogo kritika za svoju izjavu nakon meča: "Izgubila sam od igračice koja nikada nije ni bila igračica, i verovatno nikada neće ni biti".\nTokom prolećnog dela sezone, Dokićeva je dostigla polufinala turnira prve kategorije u Hilton Hedu, Čarlstonu i Rimu (usput porazivši i Venus Vilijams), a u mečevima Fed kupa porazila je uspešne teniserke kao što su Kim Klajsters, Ana Kurnjikova i Sandrin Testu. Ipak, na Otvorenom prvenstvu Francuske je izgubila već u drugom kolu.\nNjen uspeh na Vimbldonu se nastavio. Izgubila je u polufinalnom meču protiv Lindzi Devenport, sa 6-4, 6-2 po setovima. Dostigla je i četvrto kolo Otvorenog prvenstva Amerike, u kom ju je porazila Serena Vilijams. Dokićeva je zatim predstavljala Australiju na Letnjim olimpijskim igrama 2000. u dve konkurencije. U konkurenciji parova je igrala sa Rene Stabs, ali su poražene u drugom kolu. U pojedinačnoj konkurenciji, Dokićevu je u meču za bronzanu medalju pobedila Monika Seleš, nastupajući za SAD. Jelena Dokić je godinu završila na 26. mestu VTA liste.\nNakon poraza Dokićeva od Lindzi Devenport u prvom kolu Otvorenog prvenstva Australije njen otac, Damir Dokić, optužio je organizatore prvenstva za nepravilnosti u žrebu što vodi do nesporazuma (a i zbog "nasilnog ponašanja"). Potom se porodica Dokić preselila u SAD, a Jelena je počela da nastupa za Jugoslaviju.\nU maju 2001. je osvojila svoju prvu titulu, na Italija openu, porazivši u finalu Ameli Morezmo. U paru sa Končitom Martinez je dostigla finale Rolan Garosa u konkurenciji parova, ali su ih porazile Virhinija Ruano Paskval i Paola Suarez.\nTokom godine je dostigla još pet finala, osvojivši od toga dve titule. Prvu je osvojila u Tokiju (pobedivši u finalu bivšu prvu teniserku sveta Aranču Sančez Vikario), a drugu na Kupu Kremlja (pobedivši u finalu Jelenu Dementjevu). Kvalifikovala se za VTA prvenstvo, na kom je dostigla četvrtfinalu. Godinu je završila kao osma teniserka sveta.\nDokićeva je dostigla finale turnira u Parizu, ali je zbog povrede morala da preda meč Venus Vilijams. U aprilu je osvojila svoju četvrtu titulu, na turniru u Sarasoti. Na turniru u Hamburgu, pobedila je Žistin Enen u četvrtfinalu, ali je svoj polufinalni meč morala da preda zbog povrede. Takođe, nije joj uspelo da odbrani svoju titulu u Rimu, jer ju je u trećem kolu pobedila Anastasija Miskina. U Strazburu ju je Italijanka Silvija Farina Elija porazila u finalu u tri seta, sa 6-4, 3-6, 6-3.\nNa Rolan Garosu, Dokićeva je izgubila u četvrtfinalu od prvog nosioca Dženifer Kaprijati, i to u tri seta (6-4, 4-6, 6-1). Zatim je osvojila svoju petu titulu u Birmingemu. Tako je postala jedna od ne tako čestih teniserki koje su osvojile bar po jednu titulu na sve četiri podloge. Na Vimbldonu, Dokićevu je u četvrtom kolu pobedila Danijela Hantuhova. I pored poraza u drugom kolu Otvorenog prvenstva Amerike, Dokićeva je zauzela četvrto mesto na VTA listi, njen najbolji rezultat na listi u karijeri.\nDokićeva je zatim dostigla polufinala turnira u Tokiju i u Baiji, a kvalifikovala se i za VTA prvenstvo. Tu je izgubila u četvrtfinalu od Serene Vilijams. Krajem 2002. godine dolazi do pada u igri Dokićeve, što se odrazilo na njene rezultate. Do tog trenutka osvojila je pet turnira i izgubila sedam finala. Tada počinju da se pojavljuju naslovi u novinama o neslaganju sa ocem.\nGodine 2003. počinje saradnju sa hrvatskim teniskim trenerom Bornom Bikićem. Sa Bikićem Jelena uspeva da ponovo uđe u top 20 i bude 14. igračica sveta nakon što je igrala finale Ciriha krajem 2003. i polufinale Tokija 2004. godine.\nSredinom 2004. godine, Dokićeva se zajedno sa porodicom vratila u Srbiju. Veruje se da je to povezano sa sređivanjem porodičnih odnosa i mirenja sa ocem. Međutim, povratak je bio neuspešan i Dokićeva se povlači sa teniskih turnira na 4-5 meseci. Potom se vraća u Australiju i izjavljuje da bi želela da ponovo igra za Australiju. Za to vreme, njena porodica nije znala ni gde se ona zapravo nalazi.\nIgrajući za Australiju po prvi put nakon pet godina, Dokićeva se takmičila na turniru u Oklandu, ali je izgubila već u prvom kolu. Takođe se takmičila na Otvorenom prvenstvu Australije, na kome je ponovila isti rezultat. Dokićeva je zatim neko vreme radila sa trenerom Nikolom Pilićem i igrala nekoliko turnira. U novembru 2006, porekla je glasine koje je raširio njen otac, Damir, da je Jelenu bio kidnapovao njen dečko Tin Bikić. Takođe je potvrdila kako se neće takmičiti na Otvoreno prvenstvu Australije 2007. zato što još uvek nije spremna za grend slem turnire, a naglasila je da joj je plan povratak u top 30 najboljih teniserki sveta.\nKrajem 2006. godine, Dokićeva je napustila tenisku akademiju Nikole Pilića. Trebalo je da potpiše jednogodišnji ugovor sa akademijom, ali ga je odbila, rekavši da nije zadovoljna njime. Vratila se svom treneru Borni Bikiću, i neko vreme trenirala u Zagrebu.\nPosle dvogodišnje pauze Jelena Dokić je počela ponovo da igra u kvalifikacijama za manje turnire i polako ulazi u formu. Na kraju 2007. godine nije je bilo na VTA rang listi. 17. oktobra 2007, dala je intervju za australijski magazin Tenis da vredno trenira kako bi se što pre vratila među najbolje teniserke planete, a kao svoje uzore navela je Meri Pirs, Dženifer Kaprijati i Andrea Agasija. Takođe je rekla kako bi joj dobro došla podrška organizatora australijskih turnira kako bi što brže napredovala. Pokušala je i da se kvalifikuje na Otvoreno prvenstvo Australije 2008, ali nije uspela\n2008. godine, Dokićeva se takmičila na turniru Murila Hobart internešonal, dostigavši drugo kolo. Predala je svoj meč drugog kola Flaviji Peneti zbog povrede zgloba. Zatim se kvalifikovala na turnir u Fesu, ali ju je Greta Arn porazila već u prvom kolu. 5. maja 2008, Jelena Dokić osvojila je ITF turnir u Firenci. Naredni turnir igrala je u Strazburu, gde ju je u prvom kolu pobedila Timea Baksinški. Zatim je u julu osvojila ITF turnir u Darmštatu.\nNakon perioda nešto lošijih rezultata, Jelena Dokić je otkazala učešće na svim ITF turnirima u septembru i oktobru. Vratila se sredinom oktobra, kvalifikovavši se za turnir u Lincu, gde je izgubila u drugom kolu od Džil Krejbas. Novembar je Dokićeva posvetila pripremama za kvalifikacioni turnir za Otvoreno prvenstvo Australije 2009.\nU decembru 2008. godine, Jelena Dokić se takmičila na kvalifikacionom turniru za Otvoreno prvenstvo Australije 2009. godine. Nakon dve pobede i jednog poraza, Dokićeva je pobedila Moniku Vejnert i kvalifikovala se za prvi grend slem turnir u sezoni. Na početku 2009. godine, Dokićeva je rekla da je ova godina presudna za njen povratak.\nPrvi turnir Jelene Dokić bio je turnir u Sidneju. Nakon vrlo teškog meča prvog kola, porazila ju je bivša prva teniserka sveta Ameli Morezmo. Dokićeva je rekla kako je vrlo zadovoljna svojim nastupom, iako je ispala već u prvom kolu. Zatim je nagrađena "vajld" kartom za Murila Hobart internešonal turnir, ali je morala da otkaže učešće usled povrede ahilove tetive.\nMeč prvog kola na Otvorenom prvenstvu Australije Dokićeva je igrala protiv Tamire Pašek. Pobedila je austrijsku teniserku u tri seta, rezultatom 6-2, 3-6, 6-4. U drugom kolu, napravila je veliko iznenađenje pobedivši 17. nosioca, rusku teniserku Anu Čakvetadze, sa 6-4, 6-7, 6-3. Dokićeva je u meču trećeg kola savladala 11. nosioca Karolin Voznjacki u tri seta. U meču četvrtog kola pobedila je rusku teniserku Alisu Klejbanovu i plasirala se u četvrtfinale. Zahvaljujući ovoj pobedi, Dokićeva će se nakon Otvorenog prvenstva Australije naći među 100 najboljih teniserki planete. Njena naredna protivnica biće Dinara Safina.\nU intervjuu koji je dala nakon pobede u prvom kolu Otvorenog prvenstva Australije, Dokićeva je rekla kako su ona i njen dečko Tin Bikić u vezi već pet godina. Takođe je rekla kako nema nikakvog kontakta sa svojim ocem, ali da ponovo redovno kontaktira majku i brata.\nPotvrđeno je da će Jelena Dokić, zajedno sa Kejsi Delaskva, Samantom Stosur i Rene Stabs, nastupati za Fed kup reprezentaciju Australije.\nPlasman na VTA listi na kraju sezone [uredi]Godina 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008\nPlasman 341 43 26 8 9 15 125 351 621 - 178\nНаслов: Re: Jelena Dokic Sat Apr 11, 2009 2:28 pm\ne, ja nju obozavam i mnogo bih volela da se vrati u sam vrh! Mnogo mi se svidja kako igra, stvarno je pravi sportista!!


LookBook Alfaparf Studio Farbanje cele dužine - kratka kosa - 25. april 2021. (#WL41DP) - SrediMe\nAlfaparf Studio pre 4 meseca\nBez obzira da li želite da drastično promenite boju kose ili jednostavno osvežite postojeću, ljubazni članovi našeg tima i farbe iz bogate palete italijanskog brenda Alfaparf Milano postaraće se da dobijete ono što želite. Upotreba profesionalnih i kvalitetnih proizvoda garantuje Vam da će Vaša kosa nakon ovog tretmana ostati zdrava i neoštećena. Veoma jednostavno pronađite i zakažite preko sredime.rs svoj termin za farbanje kratke kose i vratite svojoj kosi izgubljeni sjaj. Pranje kose specijalizovanim šamponima pomenutog brenda, kao i nanošenje regeneratora, uključeni su u cenu usluge. Feniranje se posebno zakazuje i dodatno naplaćuje.


TEŠKO ĆE MU PASTI: Rusija zabranila ulazak u tu zemlju slavnom američkom glumcu | Slobodna Bosna\nRuske vlasti zabranile su danas i za 26 Kanađana ulazak u Rusiju, uključujući Sophie Trudeau, suprugu kanadskog premijera Justina Trudeaua.\nRusija je objavila listu od 963 istaknuta Amerikanca, uključujući predsjednika Joea Bidena, prvog čovjeka Facebooka Marka Zuckerberga, ali i holivudskog glumca Morgana Freemana, kojima je zabranjen ulazak u zemlju. To je mjera odmazde kao odgovor na slične poteze SAD-a od početka ruske invazije na Ukrajinu.\nMeđu onima na listi objavljenoj na web stranici ruskog ministarstva vanjskih poslova nalaze se i drugi vladini zvaničnici, kongresmeni i druge istaknute ličnosti. Mnogi od njih, posebno Biden i državni sekretar Antony Blinken, već su dobili ruske sankcije.\nFreemana, kojeg ruske vlasti ranije nisu stavile ni na jednu od sankcionih lista, Moskva optužuje da je 2017. snimio video u kojem se tvrdi da Rusija kuje zavjeru protiv Sjedinjenih Država.\n"Ruske kontrasankcije su potrebne i imaju za cilj da ograniče Sjedinjene Države, koje pokušavaju nametnuti neokolonijalni 'svjetski poredak' ostatku planete", navodi se u današnjem saopćenju ruskog Ministarstva vanjskih poslova.\nDodali su da Moskva ostaje otvorena za "fer dijalog" i povukli granicu između naroda Sjedinjenih Država i vlasti koje promoviraju rusofobiju, prenosi francuska novinska agencija AFP.\nRuske vlasti zabranile su danas i 26 Kanađana ulazak u Rusiju, uključujući Sophie Trudeau, suprugu kanadskog premijera Justina Trudeaua.


Nekretnine Vrbas | Besplatni oglasi nekretnina u Vrbasu\nEKSTRA OGLASI NEKRETNINA U VRBASU\nMREŽNI OGLASI – VRBAS\n€ 155000eur Pogledaj !\nPRODAJE SE POVOLJNO HLADNJAČA SA POSLOVNIM PROSTOROM U VRBASU\nProdaje se povoljno minusna hladnjača u Vrbasu, bruto površine 576m2. U okviru celog poslovnog objekta […]\nPoslednji postavljeni oglasi nekretnina u Vrbasu:\nPLUS OGLASI NEKRETNINA ——- VRBAS\nPLUS OGLASI NEKRETNINA VRBAS\nOvaj tip oglasa za nekretnine u Vrbasu prikazuje se samo na ovom sajtu. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i fotografije (do 5 komada). Za postavljanje oglasa neophodna je registracija. Pošto postavite oglas, zainteresovani mogu da Vas kontaktiraju preko kontakt forme koja se prikazuje pored Vašeg oglasa sa desne strane (Vaša mejl adresa se ne otkriva). Oglasi su podeljeni po kategorijama da li izdajete ili prodajete nekretninu i da li je u pitanju stan, kuća, poslovni prostor, plac ili dr.\nMREŽNI OGLASI NEKRETNINA ——- VRBAS\nMREŽNI OGLASI NEKRETNINA VRBAS\nMrežni oglasi nekretnina u Vrbasu omogućuju da Vaš postavljen oglas ne bude viđen samo na ovom sajtu, već i na mnogim drugim sajtovima, blogovima i društvenim mrežama koji se bave promocijom besplatnog oglašavanja nekretnina u Vrbasu. Uz ovaj tip oglasa možete pridodati i proizvoljan broj fotografija. Neophodno je da u tekstualnom delu oglasa postavite neki kontakt podatak kako bi zainteresovani kupac ili prodavac mogao da Vas kontaktira.\nEKSTRA OGLASI NEKRETNINA ——- VRBAS\nEKSTRA OGLASI NEKRETNINA VRBAS\nPostavljanjem oglasa u rubrici "Ekstra oglasi nekretnina Vrbas" dobijate mogućnost da Vaš postavljen oglas bude viđen na još preko 500 sajtova, blogova i društvenih mreža. I za ovaj tip oglašavanja, isto kao i za MREŽNE OGLASE neophodno je da u tekstualnom delu oglasa postavite neki od kontakt podataka kako bi Vas potencijalni zainteresovani klijenti kontaktirali.\nBLOG OGLASI NEKRETNINA ——- VRBAS\nBLOG OGLASI NEKRETNINA VRBAS\nBlog oglasi nekretnina u Vrbasu pružaju mogućnost da iz ponuđenih sajtova i blogova sami postavljate svoj oglas tamo gde želite i gde Vam je volja. Postavljen oglas se prikazuje za nekoliko minuta. Osim na blogovima ovaj tip oglasa možete postaviti i na facebooku kao i na twiteru. I u ovom tipu oglasavanja potrebno je da postavite neki svoj kontakt kako bi mogao da vam se obrati neko od zainteresovanih. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i 4 fotografije za nekretninu koju oglašavate.\n© 2016 NEKRETNINE VRBAS - Besplatni oglasi nekretnina u Vrbasu.\nDODAJ SVOJ EKSTRA OGLAS ZA NEKRETNINU U VRBASU SA FOTOGRAFIJAMA NEKRETNINE KOJU OGLAŠAVATE. (REGISTRACIJA I PRIJAVA ZA OVAJ TIP OGLASA NIJE POTREBNA)


U BiH 277 novozaraženih, osam preminulih\nU protekla 24 sata, u BiH registrovano je 277 novozaraženih koronavirusom, šest osoba je preminulo.\nU Federaciji BiH testiran je 1.161 uzorak, od kojih je 183 bilo pozitivno na SARS-CoV-2.\nZaključno sa današnjim danom, u Federaciji BiH oporavljeno je 3.959 pacijenata, dok je trenutno aktivno 3.559 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\n68-godišnji muškarac iz Konjica i 70-godišnja žena iz Širokog Brijega preminuli su jutros od posljedica izazvanih koronavirusom. Na bolničkom liječenju u Klinici za infektivne bolesti SKB Mostar liječi se 19 osoba. Od testirana 326 uzoraka, pozitivno je 22 u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, 18 iz Mostara, dva iz Konjica, jedan iz Stoca i jedan iz Čapljine.\nU RS-u 91 novozaražena osoba, dva smrtna slučaja\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo RS, Univerzitetskom kliničkom centru RS, Opštoj bolnici Bijeljina i Univerzitetskoj bolnici Foča izvršeno je testiranje 436 laboratorijskih uzoraka, a novi koronavirus (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 91 osobe u ovom bh. entitetu.\nPrema mjestu prebivališta: 24 osobe su iz Banjaluke, 12 iz Doboja, 10 iz Trebinja, sedam osoba je iz Gacka, po pet iz Bijeljine i Bileće, četiri osobe su iz Kozarske Dubice, po tri su iz Teslića i Šamca, po dvije osobe su iz Modriče, Prijedora i Ribnika i po jedna osoba je iz Berkovića, Vlasenice, Vukosavlja, Dervente, Donjeg Žabara, Kneževa, Laktaša, Lopara, Ljubinja, Petrova, Srpca i Šipova.\n"U posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo RS-a prijavljena su dva smrtna slučaja kod kojih je potvrđeno prisustvo novog koronavirusa. Radi se o muškarcu srednje životne dobi iz Prnjavora i ženi starije životne dobi iz Doboja", saopšteno je iz Instituta za javno zdravstvo RS-a.\nDo sada je u ovom entitetu potvrđeno 5.227 slučajeva koronavirusa, a preminulo je ukupno 185 osoba kod kojih je potvrđen test na novi koronavirus.\nOd novog koronavirusa do sada se oporavilo ukupno 2.830 osoba. Na SARS-CoV-2 testirano je ukupno 52.759 osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u RS-u je 270, u Univerzitetskom kliničkom centru RS 73, a u opštim bolnicama 197.\nPod zdravstvenim nadzorom trenutno je 3.900 osoba, a nadzor je završen kod 44.167 osoba.\nU Brčko distriktu zabilježena su tri nova slučaja zaraze koronavirusom.


Zvezda se opet mučila sa Tamišem, Omić spasilac sa indeksom 40! | Telegraf - Najnovije vesti\n15. maj 2018 | 14:53 » 15:29\nZvezda se opet mučila sa Tamišem, Omić spasilac sa indeksom 40!\nCrveno-beli će sa prvog mesta u plej-of domaće lige\nKošarkaši Zvezde pobedom nad Tamišem završili su regularni deo KLS sezone na prvoj poziciji grupe odakle će u projektovano polufinale na Partizan, ukoliko pre toga eliminišu rivale u prvoj rundi doigravanja.\nCrveno-beli su u Železniku savladali Tamiš rezultatom 94:87, ponovo uz mnogo muke su došli do trijumfa, tek u finišu su slomili otpor Pančevaca uz impresivne brojke Alena Omića koji je meč završio sa 40 indeksnih poena.\nOmić je za 24 minuta postigao 19 poena bez promašaja iz igre (6/6), imao je 7/10 sa penala, upisao 14 skokova, 5 asistencija i iznudio 11 faulova.\nDrugi strelac je bio Džejms Feldin sa 17 poena.\nNije delovalo da će ekipa Milenka Topića ući u blagu dramu sa Tamišem u finišu posle uverljive prve četvrtine u kojoj su akumulirali vođstvo 29:17, međutim nisu na istom nivou odigrali u nastavku i prednost se konstantno topila do, po Zvezdu, neprijatnog preokreta koji je stigao sa trojkom Stefana Safića za 65:67 pola minuta pre kraja treće deonice.\nEgalom je završena pomenuta četvrtina, da bi igrači srpskog prvaka u poslednjem periodu uložili ogroman trud ne bi li eliminisali pretnju gostiju da dođu do senzacije u Stjepana Supanca.\nTamiš je u poslednjih deset minuta u dva navrata vraćao vođstvo na svoju stranu, Hristov je trojkom doneo 72:69, posle čega su crveno-beli serijom 6:0 preuzeli vođstvo koje nisu ispuštali do kraja, mada je tek trojka Ročestija za 89:84 dva minuta pre kraja otklonila dileme oko pobednika i lišila meč završnice koja je viđena u prvom duelu dva tima.\nKod Zvezde, Lazić je, uz Omića i Feldina, bio raspoložen sa 14 poena, po 10 su dodali dobrić i Davidovac, 11 je ubacio Ročesti...\nAleksandar Ilkić je na drugoj strani dominirao sa 18 poena, po 14 je ubacila trojka Vitković, Savić i Knežević.\nKLS, 10. kolo, Grupa A\nMladost - Borac 16\nMega - Zlatibor 19\nTABELA: Crvena zvezda 8/2, Borac 7/2, Mega 5/4, Zlatibor 4/5, Tamiš 3/6, Mladost 1/8.\nČović o napadu na Omića i Bjelicu u Podgorici: Ko su ti egzotični nabildovani, tetovirani i ugledni građani?\nOglasio se Alimpijević posle smene: Evo šta je rekao o Čoviću!\nTagovi: Alen Omić, KK Crvena zvezda, KK Tamiš, KLS liga\ndarko 15.05.2018 20:18\nsamo pobeda se broji sa zvezdom do kraja uvek sa tobom pa makar bio poslednji i jedini navijac\nD.S 15.05.2018 19:02\nKako vas nije vise sramota????Pa terajte se svi zajedno sto dalje ne iz Zvezde nego Beograda sramota je reci za vas da ste profesionalci, smesni ste nas par iz kraja da se skupi bolje bi igrali!!!Covicu kakvu si bruku i sramotu dozvolio pre god.dana kidali,top rezultati u E.L a ovi misevi se sada muce sa Tamisom!!!Gde su pare od rasprodatog tima??????Sta si doveo ove AMATERE\nGrobar 15.05.2018 17:10\nA na početku se pričalo o fajnal foru sad se dovodi u pitanje KLS Nisko ste pali