Ovo krivično delo osumnjičena je izvršila 2. januara, oko četiri sata ujutru, u porodičnoj kući u Ševici, nakon kraće svađe\nDevojci Veroniki M. (26) iz Požarevca određeno je zadržavanje zbog sumnje da je pokušala da ubije svoju babu M. D. (69) iz mesta Ševice kod Kučeva.\n“VJT u Požarevcu odredio je zadržavanje prema osumničenoj Veroniki M. iz Požarevca (26) zbog krivičnog dela ubistva u pokušaju, jer je u alkoholisanom stanju, sa 1, 84 promila alkohola u krvi, nakon što se vratila iz grada u kuću svoje babe Mire D. iz sela Ševice opština Kučevo, kod koje je došla za vikend, uzela nož i iz za sada nepoznatih razloga zadala oštećenoj više uboda u predelu stomaka, nanevši joj pritom teške telesne povrede opasne po život”, navodi se u saopštenju MUP.\nViši sud u Požarevcu podigao je optužnicu protiv Arjetona Krasnića (30) iz Kostolca jer je u najmanje dva navrata obljubio rođenu sestru L.K. (13), pri čemu je zatrudnela.\nZa ovaj zločin preti mu 15 godina robije.\nKako je navedeno u optužnici, on je u odsustvu roditelja tokom novembra prošle godine obljubio sestru u maloj porodičnoj kući. Devojčica se porodila 23 avgusta i rodila dečaka. Analiza DNK je nedvosmisleno pokazala da je Arjeton otac, pa je on u oktobru uhapšen i do danas se nalazi u pritvoru.\nIz nalaza veštaka psihijatra i psihologa utvrđeno je da je Arjeton slabih intelektualnih potencijala i nepismen. Takođe, utvrđeno je i da kod okrivljenog posotji "duševna zaostalost lakog stepena i otežani uslovi socio-emocionalnog razvoja , pa su sposobnosti okrivljenog za shvatanj dela bile umanjene, ali ne bitno".\nRoditelji Kadri Krasnić i Zurafeta Idriza živeli su na Kosovu i Metohiji, a 1999. godine su došli u Kosotolac, gde su kupili kuću u kojoj je bila samo jedna soba u kojoj su živeli svi. Kada su roditelji primetili da devojčici raste stomak, to su prijavili policiji. Nakon ćerkinog porođaja, saznali su da je njihov sin otac deteta 10. oktobra ove godine kada je i uhapšen.\nDevojčica je ispričala policiji šta joj se desilo, ali je njen brat sve to negirao, rekavši da nikada nije imao seks.\nVladimir M. (40) iz sela Voljavce kod Jagodine uhapšen je zbog sumnje da je ubio svoju nevenčanu suprugu Saru R. (23), a Više javno tužilaštvo u Jagodini odredilo mu je zadržavanje.\nSarino telo pronađeno je u Vladimirovoj kući.\nNesrećna devojka imala je povrede i ujede po telu i glavi.\nPoliciju je pozvao Vladimir i prijavio da je zatekao Saru. Nedugo zatim je uhapšen pod sumnjom da je izvršio ubistvo.\nSarina tetka Nataša Mehović za Kurir je izjavila da nije iznenađena i da je očekivala tragičan epilog.\n"Da sam iznenađena i nisam, ja sam to i očekivala. Tukao ju je stalno, lomio vilicu. Govorila sam joj da ga ostavi, ali ona nije smela", rekla je Nataša Mehović.\nVladimir M. (40) iz sela Voljavce kod Jagodine uhapšen je zbog sumnje da je ubio svoju nevenčanu suprugu Saru R. (23), a njena tetka kaže da nije iznenađena što se dogodila tragedija.\n"Da sam iznenađena i nisam, ja sam to i očekivala. Tukao ju je stalno, lomio vilicu. Govorila sam joj da ga ostavi, ali ona nije smela", priča Nataša Mehović, za Kurir.\nKako tvrdi, policija je često dolazila zbog nasilja u porodici, a Sara nije smela da posećuje svoju rodbinu koja živi u istom selu, jer joj je Vladimir to branio.\n"Uvek pobegne na pola sata kad dolazi kod nas i uvek je bila pretučena i u modricama", dodaje Nataša Mehović.\nVladimir M. je pozvao policiju i prijavio da je zatekao Saru mrtvu. Telo je zatečeno u kući, sa brojim povredama i ujedima po telu i glavi.\nOkolnosti zločina još se utvrđuju, a naložena je obukcija tela.


source.ba | Ivaylo Petev zvanično predstavljen bh. javnosti\nFOTO: Foto: Damir Hajdarbašić, Reprezentacija.ba\nIvaylo Petev: Pustite me da radim, sudite mi kroz rezultate U Fudbalskom savezu BiH danas je zvanično predstavljen novi selektor reprezentacije Ivajlo Petev. Najavio je otvorenu i iskrenu komunikaciju tokom svog mandata.\nNeka od pitanja postavljenih za Peteva nam prenosi "reprezentacija.ba".


Super liga Srbije 2016/17 - Page 35\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Sre Maj 17, 2017 5:21 pm\nOd 5 golova , 4 su bila iz penala\nMogli su komotno i zvanično izvoditi klasične penale\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Sre Maj 17, 2017 5:32 pm\nsto je najcrnje mislim da su svi bili penali, a moguce da cak dva nije dosudio za Krusevac...prosto neverovatno ako nije neko iz odrane namestao da budu...svasta...\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 5:04 am\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 5:17 am\nMa ostaju, ali u drugom rangu. Lik se sprda, pali masu.\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 5:22 am\nnadam se, ali to je i realan sled dogadjaja ako ne postavimo reflektore\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 5:43 am\nSvako bi nas šutnuo ako ne postavimo reflektore, i za ovoliko čekanje treba biti zahvalan.\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 6:31 am\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 3:05 pm\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 10:09 pm\nNaslov: Re: Super liga Srbije 2016/17 Čet Maj 18, 2017 11:37 pm\nAko Klisura ode mozda je pravo resenje Stojanovic iz Zvezde koji je na pozajmici u Bezaniji. A valjalo bi za spic obratiti paznju na sina Save Milosevica, kada vec imamo i Jevrica


Sorošoid: Priča o britanskom istraživačkom portalu - Raskrinkavanje\nBelingket je nezavisni međunarodni skup istraživača i novinara koji istražuju različite teme – od meksičkih narko kartela i zločina do sukoba širom svijeta. Međutim, pojedini mediji koriste teorije zavjere i ovaj sajt predstavljaju drugačije Portal IN4S objavio je 3. decembra tekst pod naslovom: IN4S se u ovom tekstu bavi portalom Bellingcat, njegovim osnivačima, finansijerima i …\nBelingket je nezavisni međunarodni skup istraživača i novinara koji istražuju različite teme – od meksičkih narko kartela i zločina do sukoba širom svijeta. Međutim, pojedini mediji koriste teorije zavjere i ovaj sajt predstavljaju drugačije\nPortal IN4S objavio je 3. decembra tekst pod naslovom:\nBelingket: Portal britanske MI6 za borbu protiv Rusije – od „državnog udara“ do „ruskog špijuna“.\nIN4S se u ovom tekstu bavi portalom Bellingcat, njegovim osnivačima, finansijerima i istraživanjima, ocjenjujući da je sve je izvjesnije da serija lansiranih afera koje su usmjerene ka prikazivanju Rusije kao glavnog remetilačkog faktora i izazivača raznih potresa širom svijeta potiču iz jednog izvora, odnosno da se ova platforma zapravo bavi obavještajno-hibridnom djelatnošću.\n„Portal Belingkat poznat kao internetska istražna organizacija iz Velike Britanije čiji je osnivač britanski novinar Eliot Higins (Eliot Ward Higgins), predstavlja se kao istraživač događaja koristeći informacije otvorenog koda (open-source information), kao što su video snimci, mape i slika. Ustvari, radi se o medijskoj ispostavi MI6 i klasičnom obrascu hibridnog ratovanja protiv Rusije i svih država i političkih pokreta koji su protivnici Soroševog doživljaja unipolarnog i anacionalnog svijeta.“\nTeza IN4S-a da je Belingket medijska ispostava MI6 i klasični obrazac hibridnog ratovanja protiv Rusije, nije utemeljena.\nBelingket je, od svog osnivanja 2014., istražujući razne teme – od meksičkih narko kartela i zločina protiv čovječnosti, do praćenja upotrebe hemijskog oružja i sukoba širom svijeta – postao renomirana istraživačka mreža.\nBelingket danas ima 18 zaposlenih i oko 30 dobrovoljaca koji se bave istraživačkim novinarstvom koristeći informacije otvorenog koda i društvene mreže.\nFokus Belingketa nije samo na pričama koje se tiču Rusije, kako sugeriše IN4S, već obuhvata širok spektar tema, što je moguće provjeriti uvidom u dostupne analize na njihovom sajtu.\nTakođe, Belingket je neprofitna organizacija na čijem sajtu se nalazi impresum i podaci o vlasničkoj strukturi, uz mogućnost donacije svih koji žele da podrže rad te istraživačke mreže.\nSpisak donatora Belingketa javno je dostupan na njihovom sajtu i ne obuhvata samo Fondaciju za otvoreno društvo Džordža Soroša, već i druge donatore, dok značajan izvor prihoda predstavljaju i radionice na kojima novinari Belingketa dijele svoja znanja i tehnike.\nIN4S, takođe, tvrdi da je osnivač Belingketa, Eliot Higins, prošle godine bio meta novinara u Velikoj Britaniji koji su ga pitali zašto u svojim istraživanjima targetira samo Rusiju, uz uvredljive komentare da treba odgovori na pitanja njegovih veza sa Džordžom Sorošem i američkom obavještajnom službom CIA.\nHigins, naime, kao se vidi na videu kojim IN4S potkrepljuje svoju tvrdnju, nije bio meta više novinara, već jednog, Grejama Filipsa, koji se u javnosti označava kao pro-ruski orjentisan novinar.\nIN4S paušalnim tvrdnjama i polovičnim informacijama podržava teoriju o ugroženosti Rusije i pokušava podriti kredibilitet istražne organizacije čiji je rad priznat i prepoznat na brojim adresama, zbog čega objavu portala IN4S ocjenjujemo kao maniplisanje činjenicama, ali i teoriju zavjere.\nOvi izvještaji uglavnom koriste tačne informacije za izvođenje netačnih zaključaka ili tvrdnji, čime usmjeravaju zaključke konzumenata medijskog sadržaja u pogrešnom smjeru u odnosu na stvarno značenje predstavljenih činjenica.\nTeorijom zavjere smatra se medijski izvještaj koji daje neistinit ili neprovjerljiv opis neke pojave, događaja ili osobe, predstavljajući ih kao dio ili rezultat skrivenog plana (“zavjere”). Za ovakve sadržaje karakteristično je da iznose niz tvrdnji, predstavljenih kao činjenice, između kojih se utvrđuju uzročno-posljedične veze, bez nuđenja bilo kakvih kredibilnih dokaza.


Remzi Kembel i Šeri Teper dobitnici WFA nagrade za životno delo • Art-Anima\n03/07/2015 03/07/2015 admin\nRemzi Kembel i Šeri Teper dobitnici WFA nagrade za životno delo\nPrema odluci žirija “Svetske nagrade za fantastiku” (World Fantasy Award), dobitnici ovog priznanja u kategoriji za životno delo, su Remzi Kembel i Šeri S. Teper. Nagrada se dodeljuje za izuzetan doprinos na polju žanrovske književnosti, a među dosadašnjim dobitnicima su velikani poput: Horhea Luisa Borhesa, Roalda Dala, Ursule Legvin, Reja Bredberija, Stivena Kinga, Terija Pračeta, Harlana Elisona, Ričarda Metisona…\nEngleski pisac horora Remzi Kembel rođen je u Liverpulu 1946. godine. Tokom gotovo pedesetogodišnje karijere pisca, značajan doprinos dao je još i kao urednik i kritičar. Objavio je 36 romana, dvadesetak zbirki priča, jednu knjigu eseja i uredio četrnaest antologija horor proze. Za svoja dela više puta je dobio “Svetsku nagradu za fantastiku”, “Britansku nagrade za fantastiku” i nagradu “Brem Stoker”. Dva njegova romana (“The Nameless” i “Pact of the Fathers”) doživela su filmske adaptacije, a za svoj ukupni rad na promociji žanrovske književnosti, zavredio je počasnu titulu doživotnog predsednika “Britanskog društva za fantastiku” (British Fantasy Society).\nŠeri Stjuart Teper, rođena je 1929. godine u Litltonu u Koloradu. Napisala je oko četrdeset romana iz domena fantastike (često feminističkog usmerenja). Na početku književne karijere, pisala je priče za decu, a 1982. godine objavljuje prvu knjigu za odrasle. Njeno delo “Beauty” 1991. godine osvaja “Lokus” nagradu za najbolje ostvarenje u kategoriji romana. Za istu nagradu je bila nominovana još dvadesetak puta, a njena dela su se više puta nalazila u najužim izborima za prestižne nagrade “Hugo”, “Džon Kembel”, “Artur Č. Klark” i “Džejms Tiptri Junior”.\nUručenje nagrada za životno delo, kao i proglašenje ostalih dobitnika “Svetske nagrade za fantastiku” biće upriličeno tokom “Svetske konvencije fantastike” koja se od 05. do 08. novembra održava u američkom gradu Saratoga Springsu. Ove godine, počasni gosti konvencije biće slavni pisac epske fantastike Stiven Erikson i dobitnica prošlogodišnje nagrade za životno delo Čelzi Kvin Jarbro.\nŠeri Teper i Remzi Kembel\nSvetska nagrada za fantastiku, popularni ”Hauard”\nLoiz Mekmaster Bižol dobitnica nagrade ''Dejmon Najt''\nSLOBODA NARODU! - 34. roman Terija Pračeta o Disksvetu\nPrevious Otvorena izložba posvećena franšizi ”Igre gladi”\nNext Predstavljen roman ”Vetrovi zla” Branislava Jankovića


PDV broj 10/2021 od 13.10.2021.\nU časopisu PDV br. 10/2021:\nFiskalizacija - Novi propisi za primenu sistema fiskalizacije prometa dobara i usluga na malo\nObaveza dostavljanja podataka o preuzetim, iskorišćenim, oštećenim i neiskorišćenim markicama za cigarete, alkoholna pića i kafu - obrasci AM-C, AM-A i AM-K (rok za dostavljanje je 15.10.2021. godine)\nRefakcija plaćene akcize na derivate nafte (gasna ulja, tečni naftni gas) i biotečnosti koje se koriste za grejanje i podnošenje Obrasca REF-G\nDatum izdanja: 13/10/2021\nObim: 142 strane, Format: A5\nFISKALIZACIJA - Novi propisi za primenu sistema fiskalizacije prometa dobara i usluga na malo\nUsvojen je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji\nDoneta je Uredba o utvrđivanju Programa finansijske podrške obveznicima fiskalizacije za usklađivanje poslovanja sa zakonom kojim se uređuje fiskalizacija i raspisan je Javni poziv za podnošenje Izjave o zainteresovanosti za finansijsku podršku za fiskalizaciju\nPravo na korišćenje finansijske podrške i obaveze korisnika finansijske podrške za fiskalizaciju\nKo nema pravo na korišćenje ove finansijske podrške?\nNačin ostvarivanja prava - Javni poziv za podnošenje Izjave o zainteresovanosti za finansijsku podršku za fiskalizaciju\nGubitak prava na korišćenje finansijske podrške\nPravilnik o vrsti i načinu dostavljanja podataka o poslovnom prostoru i poslovnim prostorijama, kao i o načinu generisanja oznake poslovnog prostora u primeni je od 1. oktobra 2021. godine\nIzmene Pravilnika o uslovima i proceduri izdavanja i načinu korišćenja bezbednosnog elementa\nPitanja i odgovori u vezi sa novim modelom fiskalizacije (preuzeti sa sajta Poreske uprave) /nastavak teme iz broja 9/2021 časopisa "PDV"/\nPRIMENA PROPISA O PDV-u\nRefakcija PDV-a stranim diplomatskim i konzularnim predstavništvima i međunarodnim organizacijama - rok za podnošenje zahteva na obrascu REF 4 je 30. oktobar 2021. godine\nPRIMENA PROPISA O AKCIZAMA\nobrasci AM-C, AM-A i AM-K (rok za dostavljanje je 15.10.2021. godine)\nSastavljanje i podnošenje prijave o mesečnom obračunu akcize za period od 1. do 30.09.2021. - rok za podnošenje Obrasca PP OA je 15.10.2021.\nTabelarni prikaz lica koja imaju pravo na refakciju plaćene akcize na derivate nafte (gasna ulja, tečni nafni gas) i biotečnosti, koja koriste za grejanje i uslova za ostvarivanje refakcije\nPRIMENA PROPISA O DUVANU\nObaveza dostavljanja izveštaja od strane proizvođača, obrađivača i prerađivača duvana za treći kvartal 2021. godine, najkasnije do 15.10.2021.\nProizvođači i uvoznici duvanskih proizvoda podatke o količinama kupljenih, prodatih i stanju zaliha duvanskih proizvoda, prikazuju i dostavljaju Upravi za duvan u propisanim jedinicama mere, bez obzira na vrstu pakovanja\nPODSETNIK NA OBAVEZE PODNOŠENJA PORESKIH PRIJAVA I OBRAZACA U OKTOBRU 2021. GODINE\nIII. Fiskalne kase\nČlanak objavljen: 13/10/2021


Kompas - ELEMENTARIJUM\nVilijam Gilbert (1544–1603)\nKompas je vekovima bio jedan od onih instrumenata koji rade, ali niko ne zna kako\nMoreplovci u Evropi počinju da koriste kompas pre više od 800 godina, ali sve do 17. veka nije bilo poznato na kom principu kompas radi. Ova jednostavna mehanička sprava za orijentisanje u prostoru sastoji se od magnetne igle čiji se jedan pol uvek okreće prema severu. Međutim, jako dugo se nije znalo zbog čega se to baš uvek događa. Prve naučne eksperimente sa elektricitetom i magnetima izvodio je još 1269. godine francuski krstaš i inženjer Petrus Peregrinus de Marikort, no, biće potrebna čak četiri veka da bi nekome palo na um kako tajna kompasa leži u magnetizmu Zemlje.\nU međuvremenu, upotreba kompasa postala je rasprostranjena u navigaciji i omogućila je velika prekookeanska putovanja poput Kolumbovog otkrića Amerike. U takozvanoj Zapadnoj Indiji nikle su već i prve kolonije, moreplovci su sa kompasom oplovili planetu, i tek tada je lekar engleske kraljice Elizabete I, Vilijam Gilbert, dao prvo objašnjenje principa rada kompasa.\nMeđunarodni CERN-ov čas


Rivalstvo Đokovića i Federera — Википедија, слободна енциклопедија\nNovak Đoković iz Srbije i Rodžer Federer iz Švajcarske su profesionalni teniseri koji su igrali do sada 45 puta, i Đoković vodi sa 23:22 (plus predaja Federera u finalu završnog mastersa 2014), sastajali su se na svim podlogama. Đoković vodi 2:1 na travi i izjednačeno je 17:17 na betonu i 4:4 na šljaci. Đoković je jedini igrač pored Nadala koji je pobedio Federera na više grend slem turnira još od 2004, jedini igrač pored Nadala koji je pobedio Federera na grend slem turnirima dva puta uzastopno (2010. na US Openu i na Australijan Openu 2011), takođe jedini teniser koji je pobedio Federera barem jedanput na sva četiri grend slem turnira. Federer je okončao savršen start sezone Đokovića (41:0) pobedom u polufinalu Otvorenog prvenstva Francuske 2011. godine. Rivalstvo Đokovića i Federera svrstava se kao deo velike četvorke u tenisu koju čine Federer, Nadal, Đoković i Mari. Mnogi teniski stručnjaci smatraju ovo rivalstvo kao najbolje igrano na tvrdoj podlozi u istoriji tenisa.\n1 Mečevi na grend slem turnirima\n1.1 Otvoreno prvenstvo Australije\n1.2 Otvoreno prvenstvo Francuske\n2 Finala ATP Masters 1000\n3 Kritike Federera\n4 Lista mečeva\n4.2 Đoković—Federer (23:22)\n5 Analiza mečeva\n5.2 Mečevi na podlogama\n5.3 Grend slem mečevi\n6 Egzibicioni mečevi\n6.1 Đoković—Federer (2:0)\nMečevi na grend slem turnirima[уреди]\nOtvoreno prvenstvo Australije[уреди]\nĐoković i Federer su igrali četiri puta na Otvorenom prvenstvu Australije, Srbin je pobedio tri puta, a Švajcarac jednom. Prvi put su se sreli na Otvorenom prvenstvu Australije 2007, gde je Federer u osmini finala pobedio u tri seta. Drugi put su se sastali sledeće godine, u polufinalu, kada je Đoković dobio meč u tri seta i dostigao svoje drugo grend slem finale, gde je na kraju osvojio svoju prvu titulu pobedom nad Francuzem Congom. To je bio prvi put da je Federer pobeđen maksimalnim rezultatom pošto je postao svetski broj jedan. Tri godine kasnije, u polufinalu 2011, Đoković je ponovo pobedio u tri seta i, kao i 2008, osvojio je titulu, ovog puta pobedivši Endija Marija. Đoković je prvi set dobio neizvesno, u taj-brejku. Federer je održao dobru igru u drugom setu i trećem setu, ali je na kraju posustao i izgubio meč.\nU polufinalu 2016. godine, Novak je dominirao u prva dva seta i na kraju dobio meč sa 3:1.\nOtvoreno prvenstvo Francuske[уреди]\nFederer je prekinuo niz od 43 uzastopne pobede Đokovića na Rolan Garosu 2011.\nIgrali su dva meča na Rolan Garosu do sada, i to oba na polufinalu. Prvi meč je odigran 2011. godine. Đoković je započeo turnir sa pobedničkim nizom od 39 pobeda i bio senzacija u toj sezoni. Federer je pobedio u četiri seta. Tako je on prekinuo Đokovićev pobednički niz od 43 meča uzastopno bez poraza i 41 od početka 2011. godine. Ovom pobedom, Federer je povećao prednost nad Đokovićem na 14-9 i 3-1 na šljaci. Drugi meč je igran naredne godine, ali ovog puta Đoković je pobedio ubedljivo u tri seta za svoje prvo finale Rolan Garosa. Ujedno to je bio i pokušaj da osvoji sva četiri grend slema u nizu što je jedino pošlo za rukom Rodu Lejveru. U finalu je poražen 4:6, 3:6, 6:2, 5:7 od Rafaela Nadala koji je osvojio rekordnu sedmu titulu na Rolan Garosu.\nFederer i Đoković sastali su se u polufinalu Vimbldona 2012. Taj meč je dobio Federer rezultatom 6:3, 3:6, 6:4, 6:3. Sa ovom pobedom, Federer je postao prvi igrač koji je pobedio Đokovića na sva četiri grend slem turnira. Federer je pobedio Endija Mareja u finalu, a kao rezultat toga, preuzeo od Đokovića prvo mesto na ATP svetskoj rang listi. U epskom finalu 2014. Đoković je savladao Federera sa 3:2 i tako ga pobedio prvi put u nekom grend slem finalu. Nakon toga je preuzeo prvo mesto na ATP listi ispred Nadala. Đoković i Federer su se opet sastali u finalu 2015. godine, i opet je Đoković pobedio, ovoga puta sa 3:1.\nĐoković je pobedio Federera 2010 i 2011 u polufinalu US Opena\nDvojica igrača su igrali šest puta na US Openu, a skor je nerešen 3:3. Đoković je igrao svoje prvo grend slem finale protiv Federera 2007. godine, koje je Švajcarac dobio sa 3:0. Sledeće četiri godine Švajcarac i Srbin su se sastajali u četiri uzastopna polufinala poslednjeg grend slema u sezoni. Federer je dobio prva dva, 2008. i 2009. godine. Posebno se izdvaja trenutak sa meča 2009, kada je on osvojio poen prebacivši lopticu kroz noge i u polje Đokovića. Njihova sledeća dva meča na ovom turniru su odigrana 2010 i 2011. Oba su završeni u pet setova i u oba je pobedio Đoković. Srpski teniser je spašavao dve meč lopte na ta dva susreta. Kad je Federer servirao u petom setu za meč 2011. godine, pri njegovom vođstvu 5-3, Đoković je osvojio poen iz forhend riterna pogodivši liniju. Nakon toga, dobio je 4 uzastopna gema za finale sa Nadalom. Osvajanjem tog finala, u četiri seta, Đoković je prvi put trijumfovao u Njujorku. Na sledeći meč ove dvojice tenisera čekalo se 4 godine i to u finalu. Đoković je pobedio u teškom psihološkom meču sa 3:1 (6:4, 5:7, 6:4, 6:4) i stigao do druge titule na US Openu.\nFinala ATP Masters 1000[уреди]\nPrvo finale iz kategorije ATP Masters 1000 Đoković i Federer su odigrali 2007. godine u Montrealu. Meč je odigran u tri seta, a posle neizvesne borbe pobedio je Novak Đoković koji je oba seta osvojio u taj-brejku. Još dva finala su igrali, i to oba u Sinsinatiju, SAD. Federer je pobedio ubedljivo u dva seta na oba finala, 2009. i pogotovo 2012. godine kad je dobio prvi set sa nulom, što se prvi put dogodilo u njihovim mečevima.\nNa završnom Tenis masters kupu 2012. Đoković je pobedio Federera i tako potvrdio prvo mesto na kraju godine. Takođe, Đoković je pobedio Federera na završnom turniru 2014. bez borbe, pošto se Federer povukao zbog povrede leđa. To je bilo prvi put u istoriji tog turnira da je igrač predao finalni meč.\nRodžer Federer je u više navrata kritikovao Đokovića zbog ponašanja na terenu i van njega. U meču Dejvis kupa između Švajcarske i Srbije 2006. godine, Đoković je pobedio Vavrinku i više puta tokom meča je tražio medicinski tajm aut zbog povrede što je razljutilo Federera. Na meču u Monte Karlu 2008. godine se dogodio prvi veći incident. Federer je ućutkao Novakove roditelje u loži (smatrajući da su preglasni) rečenicom „Be quiet, ok!“ (na srpskom Budite tihi, ok). Đoković je nastavio sa igrom i nije davao izjave povodom toga. Zatim 2009, posle predaje Đokovića u četvrtfinalu Australijan Opena protiv Rodika zbog bolova i visoke temperature, Federer je izjavio da je „razočaran potezom Đokovića, kao i da je bez obzira na predaju Endi potpuno zaslužio pobedu, navodeći pritom da je on u karijeri predao samo jedan meč“. Posle meča u Njujorku 2011. godine, kada su igrali u polufinalu, Federer je izjavio da je Đoković slučajno pogodio viner iz forhend riterna na meč loptu: „Ja verujem da se vredan rad isplati... Tako da je meni jako teško da razumem kako neko može da odigra taj udarac na meč poenu. Ali, možda on to radi već 20 godina i to je za njega normalno. Morate njega (Đokovića) da pitate.“ Na njihovom finalnom meču završnog mastersa u Londonu, Rodžer je seo na mesto koje je pripadalo prvom teniseru sveta, nije utvrđeno da li je to uradio slučajno ili namerno. Domaći i strani mediji su dosta pisali o njihovom odnosu i o tome da li su prijatelji. Federer je izjavio da novinari često umeju da pogrešno prenesu izjave i da ne postoji netrpeljivost između njega i Đokovića.\n2. 2006 Dejvis Kup Tvrda (d) 1. kolo Federer 6:3, 6:2, 6:3 0 2\n19. 2010 Masters kup Tvrda (d) Polufinale Federer 6:1, 6:4 6 13\n29. 2012 Masters kup Tvrda (d) Finale Đoković 7:6(8:6), 7:5 13 16\n31. 2013 Masters kup Tvrda (d) Grupna faza Đoković 6:4, 6:7(2:7), 6:2 15 16\n34. 2014 Monte Karlo Šljaka Polufinale Federer 7:5, 6:2 16 18\n35. 2014 Vimbldon Trava Finale Đoković 6:7, 6:4, 7:6, 5-7, 6-4 17 18\n36. 2014 Šangaj Tvrda Polufinale Federer 6:4, 6:4 17 19\n— 2014 Masters kup Tvrda (d) Finale Đoković predaja[a] 17 19\n37. 2015 Dubai Tvrda Finale Federer 6:3, 7:5 17 20\n38. 2015 Indijan Vels Tvrda Finale Đoković 6:3, 6:7 (5:7), 6:2 18 20\n39. 2015 Rim Šljaka Finale Đoković 6:4, 6:3 19 20\n40. 2015 Vimbldon Trava Finale Đoković 7:6, 6:7, 6-4, 6-3 20 20\n41. 2015 Sinsinati Tvrda Finale Federer 7:6(7:1), 6:3 20 21\n42. 2015 US Open Tvrda Finale Đoković 6:4, 5:7, 6:4, 6:4 21 21\n43. 2015 Masters kup Tvrda (d) Grupna faza Federer 7:5, 6:2 21 22\n44. 2015 Masters kup Tvrda (d) Finale Đoković 6:3, 6:4 22 22\n45. 2016 Australijan Open Tvrda Polufinale Đoković 6:1, 6:2, 3:6, 6:3 23 22\nGrend slem: Đoković vodi 3:1\nMasters kup: Đoković vodi 3:0 (2014. godine je Federer predao meč zbog povrede pre nego što su izašli na teren)\nATP Masters 1000: 4:3\nATP 500 Serija: Nerešeno 2:2\nUkupan rezultat: Đoković vodi 12:6\nMečevi na podlogama[уреди]\nŠljaka/finala: Đoković vodi 1:0\nŠljaka Grend Slem finala: 0:0\nTrava: Đoković vodi 2:1\nTrava Grend slem finala: Đoković vodi 2:0\nTvrda podloga: 17:17\nTvrda podloga/finala: Đoković vodi 7:5\nTvrda podloga Grend slem finala: 1:1\nGrend slem mečevi[уреди]\nTvrda podloga: Đoković vodi 6:4\n1. 2011 Abu Dabi Tvrda Polufinale Đoković 6:2, 6:1 1 0\n2. 2014 Nju Delhi Tvrda egzibicija Đoković 6:6[b] 2 0\nRekord od 34 mečeva koji su odigrali jedan protiv drugog na tvrdoj podlozi.\nRekord od 15 mečeva koji su odigrali jedan protiv drugog na grend slemu.\nJedini igrači u istoriji koji su se susreli 10 puta u grend slem polufinalu.\nRekord od 6 mečeva koji su odigrali jedan protiv drugog na US Openu.\nRekord od 5 uzastopnih mečeva koji su odigrali jedan protiv drugog na jednom grend slem turniru (na US Openu).\nĐoković proslavlja pobedu nad Federerom u finalu završnog Mastersa u Londonu 2012. godine.\n^ Myles, Stephanie (5. 4. 2011). „Djokovic joining Federer, Nadal in ‘trivalry’”. National Post. Приступљено 4. 10. 2011.\n^ G. Čvorović. „Đoković: Okrećem novi list! | Sport”. Novosti.rs. Приступљено 2016-02-06.\n^ Blic:Fantastični Đoković deklasirao Federera, sa Nadalom za titulu! Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ B. O. „Neopisivo: Magični Novak posle 0:2 sa Federerom stigao do finala!”. Sport.blic.rs. Приступљено 2016-02-06.\n^ Blic:Katastrofalan prvi set koštao Novaka, Federeru peti trofej Sinsinatija! Pristupljeno 17. 1. 2013.\n^ Večerenje Novosti:Djokovic-Federer 7-6, 7-5 Pristupljeno 17. 1. 2013.\n↑ 10,0 10,1 Blic Sport-Federer: Ne postoji netrpeljivost između Đokovića i mene Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ ESPN:Federer-Rafa still the best rivalry Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ Federer critical of Djokovic Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ Blic Sport-Federer: Trebalo je ja da pobedim Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ B92:Federer seo na Novakovo mesto Pristupljeno 1. 1. 2013.\n^ „Djokovic dominates to secure place in final against impressive Ferrer”. 30. 12. 2011.\n^ Federer je predao finalni meč pre početka zbog povrede leđa i ne ulazi u zvaničnu statistiku, Đoković je automatski osvojio turnir, prema ATP sajtu i taj meč je zaveden u njihovim međusobnim duelima ali bez promene u ukupnom skoru.\n^ Đoković osvojio odlučujući gem za svoju ekipu UAE Rojalse.\n(на језику: енглески) Novak & Roger: The Rivalry\nSve meč lopte Rivalstva Đokovića i Federera\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Rivalstvo_Đokovića_i_Federera&oldid=19978307“\nОва страница је последњи пут уређена на датум 22. април 2018. у 00:13 ч.


Barsa - Prodaš Mesija, dobiješ osmoricu! - Sportske.net\nHipotetički gledano, da Barselona želi da pusti Mesija, ali i da Argentinac hoće da napusti Kataloniju, postoje dva kluba koja bi platila otkupnu klauzulu od 250 miliona evra, u pitanju su Pari Sen Žermen i Siti.\nAli, to se neće desiti. Naime, Leo pregovara oko novog ugovora koji će ga načiniti apsolutno najplaćenijim igračem sveta.\nBarsina lista eventualnih pojačanja je procurela, Bertomeu i Zubizareta su se usaglasili oko meta, ali naravno neće svi ovi igrači doći u klub. Već su kupljeni Ter Štegen i Halilović, par igrača poput Rafinje i Delofeua bi mogli da se vrate za pozajmice.\nVeć je poznato da je prva meta u odbrani David Luiz, na adresu Čelsija otići će ponuda od oko 40 miliona evra koja bi mogla da ubedi Murinja, dok sa druge strane iz Bilbaoa žele Laportea koji je lakša meta, oko desetak miliona.\nBarselona razmišlja i o Vertongenu kao alternativi za Luiza, ali kako rekosmo prva meta je brazilski reprezentativac.\nU veznom redu želja je Vidal, ali to je teška meta pošto Juve ceni Čileanca oko 50 miliona evra. Kvadrado iz Fiorentine bi predstavljao rešenje po boku, on može da igra slično Deniju Alvešu na više pozicija po desnoj strani.\nGolman Kurtoa je nedostižna meta, pošto ga Čelsi sigurno neće pustiti, ali će Barselona iskoristiti šansu ako se ukaže.\nNa kraju, Mesijeva želja je Aguero, sa kojim se sjajno slaže na terenu i van njega, dok bi Ozil bio udarac za Real, ali dobri odnosi sa Arsenalom i činjenica da se Nemac nije baš snašao u Engleskoj ovaj transfer čine realnijim nego što se čini na prvi pogled.\nNaravno, male su šanse da stignu Ozil i Aguero, ali Barsa će pokušati da dovede vrhunskog igrača u ofanzivi koji bi činio trio sa Nejmarom i Mesijem.\nZanimljivo, kada se pogledaju cene ovih igrača, mada i to nije pouzdano jer cena zavisi od prodavca, njih osmorica vrede oko 250 miliona evra, koliko Mesi sam.\nDa li bi Barsa pristala na tako nešto, hipotetički gledano?\nVerovatno, imajući u vidu kult Argentincam, ne, pa će zbog toga morati da bude skromnija, planiraju da uz prodaje igrača poput Sančeza, Danija Alveša i nekolicine igrača iz drugog plana potroše na transfere nešto više od 100 miliona evra. To bi trebalo da bude dovoljno za dva štopera, verovatno Kvardrada i još jednog kvalitetnog veznog igrača.\nŠta će ostati za napadača, teško je reći...


Novi Sony Walkman NW-A35 – spoj stila i Hi-Res audio sadržaja Novi Sony Walkman NW-A35 – spoj stila i Hi-Res audio sadržaja – Personal magazin\nNovi Walkman uređaji iz serije NW-A35 kompanije Sony vam pružaju priliku da uživate u muzici sa stilom. Kreirani sa fokusom na modu i individualnost, nove Walkman modele karakteriše živopisan dizajn…\nNovi Walkman uređaji iz serije NW-A35 kompanije Sony vam pružaju priliku da uživate u muzici sa stilom. Kreirani sa fokusom na modu i individualnost, nove Walkman modele karakteriše živopisan dizajn i jednostavno korišćenje, čineći ih savršenim spojem za svaki životni stil. Besprekorna jasnoća zvuka, zahvaljujući kompatibilnosti sa audio formatima visoke rezolucije[i] , intuitivni korisnički interfejs i kvalitetan bežični prenos, samo su neke od odlika Sony audio noviteta predstavljenih na CES sajmu.\nNovi Walkman NW-A35 je kompaktnih dimenzija i teži samo 98g, dok kompatibilnost sa Bluetooth i NFC standardima omogućava bežično povezivanje sa zvučnicima ili slušalicama, bez brige o zapetljanim kablovima. Odličan je partner Sony bežičnim slušalicama MDR-1000ABN sa funkcijom za potiskivanje buke. Takođe, novi model odlikuje i duže trajanje baterije od 45 sati (za MP3 sadržaj), odnosno 30 sati (za audio sadržaje visoke rezolucije) nakon jednog punjenja, pa možete da uživate u muzici satima, gde god da se nalazite.\nZahvaljujući kombinaciji najboljih audio tehnologija, uključujući podršku za DSD formate[ii] , ovaj uređaj nudi audio kvalitet koji oduzima dah. Novi model poseduje i pet POSCAP[iii] kondenzatora koji jačaju napajanje za S-Master HX digitalno pojačalo, čime se uklanjaju distorzija i šum širom različitih frekvencija. Takođe, uređaj je unapređen i sa dva clock oscilatora napravljena za pružanje optimalne modulacije koja povećava jasnoću zvuka i poboljšava stereo doživljaj, tako da možete da osetite svaki dah, svaki udarac bubnja i svaku notu.\nOvaj model odlikuju i unapređeni ekran na dodir od 3,1 inča, kao i intuitivni korisnički interfejs sa bočnim tasterima za praktično upravljanje. Kapacitet interne memorije iznosi 16GB, a za skladištenje velikih muzičkih kolekcija, na raspolaganju je mogućnost korišćenja eksterne microSD kartice. Walkman NW-A35HN takođe poseduje sve pomenute opcije, ali dolazi i sa slušalicama za unutrašnjost uva kompatibilnim sa audio sadržajem visoke rezolucije, sa funkcijom za digitalno potiskivanje buke.\nNovi Walkman uređaji iz serije NW-A35 biće dostupni u Evropi od februara 2017. godine u pet jarkih boja – viridijan plavoj, cinober crvenoj, ugljeno crnoj, limeta žutoj i bordo roze.\nNovi Sony Walkman NW-A35 – spoj stila i Hi-Res audio sadržaja was last modified: January 9th, 2017 by Redakcija


10 Facts About Me #CollabWithMartina - Boomy's Place\n10 Facts About Me #CollabWithMartina\nPosted on 09.12.2015.\nHey,everyone. Pre samog početka želela bih da se izvinim Martni jer nisam ranije napisala post,jer stvarno nisma videla da ga je ona napisala i onda sma mislila da smo odustale od toga :( Ali izgleda da nismo nego sam ja ćorava i nisma videla među pitanjima + Njen post je OVDE :)\n1. Volim da sređujem stvari i uvek sve pomeram onako kako ja hoću,svaki dan mi je soba drugačija ili je krevet do prozora ili je radni sto sa sve kompjuterom do prozora.Obožavam sređivanje :)\n2. Na svom telu najviše volim svoju kosu,kojoj tootalno posvetim jedan dan u nedelji perem je na svaka 2 dana jer volim kad mi je uvek sveža i čista a živim u gradu,ulice su skoro svaki dan pune dima,tako da je gotovo nemoguće da kosa zadrži svoj svež miris.Tako da, ako sam sa jednom stvari opsednuta to bi bila moja kosa :)\n3. Treniram odbojku 6 godina i na treningu sam upoznala strava osobe sa kojima se družim već jaaako dugo <3\n4. Volim žurke,nekad kad mi je dosadno prava sama sebi žurku... +\n5. Jedina vrsta muzike u kojoj se mogu pronaći je EDM.Mnogo mi se sviđa taj ritam i zvuk...Nekako me baš opisuje,najviše volim one pesme bez reči,istina je da onbe nemaju reči ali za mene je svaki zvuk reč tako da zvuk govori 1000 reči....Moja logika.\n6. Nisam nešto romantična i mrzim romantiku,ali takođe hoću momka koji će meni zvezde sa neba da skida,da mi peva , da me očara , da mi kupuje cveće.....Zeznuta sma znam.\n7. Ono što je normalnim ljudima STRAŠNO I ODVRATNO meni je EXTRAA I ZABAVNO :)\n8. U horoskopu sam škorpija,što objašnjava mnogo toga.....\n9. Od svih časova najviše volim srpski i biologiju :)\n10. Moji gradovi iz snova su : Amsterdam,Rio de Žaneiro :)\n10 Facts About Me #CollabWithMartina Dragana Dukić 15:52:00\nGalaxy Team 22.12.15. 00:22\nIma dosta zajedničkih stvari hehe <3 Inače odličan post <3\nAdrijana Cvetkovic 7.1.16. 22:52\nOdličan post! <33333


"Masovna tortura" nad demonstrantima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » „Masovna tortura“ nad demonstrantima\nIzveštaji o nasilju nad pritvorenima u Belorusiji\n7Piše: D. J. 14. avgusta 2020. 23.27\nLjudi koji su privedeni tokom protesta su, posle oslobađanja, izneli detalje o prebijanjima koja su pretrpeli u pritvoru, što je Amnesti International (AI) nazvao „masovnom torturom“.\nPošto je Evropska unija zapretila uvođenjem novih sankcija, vlasti su obećale da će osloboditi zatvorenike.\nOd kada su protesti počeli u nedelju uveče, privedeno je oko 6.700 ljudi, najmanje dve osobe su poginule, a više stotina povređeno.\nBelorusi svakodnevno protestuju od kada su održani predsednički izbori, koje su EU i Sjedinjene Države opisale kao neslobodne i nepravedne.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je podržala uvođenje novih sankcija „protiv onih koji su ugrozili demokratske vrednosti ili zloupotrebili ljudska prava“.\nIzborna komisija je proglasila da je Aleksandar Lukašenko, na vlasti od 1994, ponovo izabran, ali pristalice Tihanovske tvrde da je ona pobedila.\nOna je izjavila da je, na glasačkim mestima na kojima su glasovi pravilno prebrojani, osvojila između 60 i 70 odsto podrške glasača, umesto svega 10 odsto, koliko izborna komisija tvrdi da je dobila.\nOna je pozvala gradonačelnike širom Belorusije da organizuju „mirna masovna okupljanja“.\n„Građani Belorusije nikada ne bi želeli da ponovo žive sa prethodnom vladom. Većina njih ne veruje u ovu pobedu“, rekla je Svetlana Tihanovska.\nDopisnici Bi-Bi-Sija iz Belorusije su razgovarali sa nekoliko ljudi, uključujući i tinejdžere, koji su opisali kako su bili prebijani.\n„Prebijali su ljude okrutno, bez krivičnih posledica, i hapsili su sve redom. Bili smo prinuđeni da stojimo u dvorištu cele noći. Mogli smo da čujemo kako tuku žene. Ne mogu da razumem takvu okrutnost“, rekao je jedan čovek, pokazujući modrice.\nPredsedavajuća Senata Natalija Kočanova je za državnu televiziju izjavila da je predsednik naredio istragu masovnog pritvaranja demonstranata, a zamenik ministra unutrašnjih poslova Aleksander Barsukov odbacio je optužbe da su oni bili zlostavljani.\nOni koji su pušteni iz pritvora su na aplikaciji za društvenu mrežu Neksta postavili slike koje prikazuju povrede.\nAI je saopštio da su zatvorenici opisali kako su skidani do gole kože i prebijani, kao i da im je prećeno silovanjem.\n„Oslobođeni zatvorenici rekli su nam da su centri za pritvor pretvoreni u sobe za mučenje, gde su demonstranti primoravani da leže u prljavštini dok ih je policija šutirala i tukla palicama“, kaže Meri Stuters, direktorka AI za Istočnu Evropu i Centralnu Aziju.\nU audio-snimku koji je zabeležio novinar Nikita Telčenko čuju se vrisci iz unutrašnjosti Okrestina, centra za pritvor u Minsku. Osim svedočenja ljudi koji su pušteni, Telčenko je na ruskom sajtu znak.com objavio i izveštaj o svom boravku u zatvoru.\nOpisao je kako su ljudi ležali na podu, nagomilani jedni na druge, u lokvama krvi i fekalija. Nije im bilo dozvoljeno da koriste toalet, niti da se pomeraju.\nVisoki komesar EU za spoljnu politiku Žozef Borelj zatražio je da vlasti u Belorusiji prekinu nasilje, oslobode sve privedene osobe i otvore dijalog sa društvom.\n„Beloruski građani su jasno pokazali da žude za demokratijom i poštovanjem ljudskih prava. Znatna politička promena je preduslov za dalji razvoj odnosa između EU i Belorusije“, istakao je Borelj.\nŠef nemačke diplomatije Hajko Mas takođe smatra da EU mora da pojača pritisak na beloruske vlasti. Premijeri Češke Andrej Babiš i Poljske Mateuš Moravjecki zajedno su juče pozvali da se predsednički izbori u Belorusiji ponove tako da budu fer i transparentni.\nBelorusija, demonstranti, Hapšenja, Protesti, torturaMinsk\n15. avgusta 2020. u 00.48\nBelorusi ni po koju cenu ne smete da vam državu okupiraju NATO zločinačke sluge,procicete kao Srbija,država koja praktično nepostoji.\n15. avgusta 2020. u 17.57\nMilane, ali Srbija je već okupirana od strane zločinačke organizacije zvane SNS!\n15. avgusta 2020. u 02.14\nPrijatelji Srbije: Lukašenko, Erdogan, Gruevski, Orban, Putin, onaj Kinez, oni Arapi… Koje društvo…\n15. avgusta 2020. u 13.24\nNije to tek tako društvo.To je i poslovno udruženje, tako reći ekipica…\n15. avgusta 2020. u 02.47\nIsta nasa policija, zar ne! Uopste se ne srame divljacki prebijati ljude. Da sam malo zlobniji, rekao bih da uzivaju u tome.\n15. avgusta 2020. u 07.49\nVeć poznata medijska i evropska ofanziva protiv istočnih lidera. Laži laži i još mnogo laži. Već viđeno i na našim prostorima.\nI kod nas su izbori bili kao u Belorusiji. Pa EU i Amerika ćute.


Vučić: Albanci nas u Vašingtonu "miniraju" filmom | MONDOBA\nVucic u SAD u sa Metjuom Palmerom\n24. September, 22:12\nVučić: Albanci nas u Vašingtonu "miniraju" filmom 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n01.03.2020. / 21:13\nAutori mondo.rs Autori Tanjug Izvor RTS 01.03.2020. / 21:13\nOn je ispričao i kakva kampanja se u SAD vodi protiv Srbije.\nU Srbiji ne razumeju koliko je ovo važan događaj (INFO)\nU Srbiji ne razumeju koliko je ovo važan događaj\nVučić: Sedlarov film - albanska kampanja (INFO)\nVučić: Sedlarov film - albanska kampanja\nPredsednik Srbije će večeras učestvovati i na godišnjoj konferenciji Američko-izraelskog komiteta za javne poslove AIPAC na kojoj će govoriti o globalnim izazovima.


Specijalne-jedinice.com | Poenta jednoobraznosti\nTekstovi / Stručni saradnik / Poenta jednoobraznosti\nJednoobraznost u opremanju operatera, prosto uzev, podrazumeva nabavku i uvođenje u službenu upotrebu kontingenata iste opreme. U pitanju je višedecenijska praksa, koja se do nedavno nije uopšte dovodila (a negde se i dalje ne dovodi) u pitanje.\nOvako definisana, predstavlja jednoobraznost u objektivnom smislu, dakle deo jednog opšteg (i konstantnog!) procesa opremanja operatera policijskih i vojnih jedinica. Jednoobraznost u objektivnom smislu je neizbežna posledica racionalizacije svake konkretne nabavke, u smislu spuštanja cene, s obzirom na veličinu porudžbine. Naravno, što je kontingent obimniji, to bi trebalo da je pojedinačna cena svakog elementa porudžbine niža. Stoga, nije teško zaključiti da se nadležna ministarstva u svom funkcionalnom obliku trude da, u skladu sa dostupnim sredstvima, uvećavaju obim nabavki koje realizuju. Pored ovog, naravno, postoje i drugi načini kojima se u praksi „obara“ cena nabavke, primera radi, odlučivanje za opremu nižeg kvaliteta, ili manje poznatog proizvođača itd.\nZavisno od vrste opreme, jednoobraznost može biti i unapred određena, pre same nabavke. Ovo je najčešće slučaj sa odevnim predmetima, na prvom mestu taktičkim uniformama, ili kombinezonima, kada se pravnim propisom, vrlo često uredbom, propisuju standardi o uniformama i oznakama službenih lica. U tom slučaju, proizvođač čija se ponuda prihvati na tenderu jednostavno mora da isporuči opremu u skladu sa svim propisanim standardima.\nSa druge strane, moguće je govoriti, a još više i raspravljati, o jednoobraznosti u subjektivnom smislu, koja se odnosi na istovetne konfiguracije opreme svakog operatera.\nDruže Tito, mi ti se...\nJednoobraznost u subjektivnom smislu je, pomalo šaljivo, veoma aktuelna tema na ovim prostorima. Čini se kao da su pojedini principi iz prošlih vremena i dalje duboko ukorenjeni u svestima grupa, ali i istaknutih pojedinaca, te je potreba i za ostvarivanjem ove jednoobraznosti u subjektivnom smislu i dalje jako bitna.\nAli, da li je zaista bitna? U čemu je njena praktična korist, poenta?\nJedini slučaj kada ostvarivanje jednoobraznosti opremanja svakog operatera ima neku poentu jeste prilikom izrade medija, radi promovisanja konkretne aktivnosti, ili jedinice. I zaista, foto ili video kadar u kojem operateri nose i rade u istovetnim konfiguracijama opreme izgleda atraktivno, nema sumnje. Jednoobraznost opreme pojačava utisak kod gledalaca, čime se, jednim delom, ostvaruje i svrha neke javne aktivnosti, poput parade, a svakako se ostvaruje i željena promocija.\nVan ovih aktivnosti i ovih ciljeva, insistiranje na jednoobraznosti opremanja u subjektivnom smislu je potpuna glupost!\nNije teško razumeti, ali izgleda da je mnogo teže prihvatiti, da nisu svi isti, te da je svakome u obavljanju određene profesije, aktivnosti, posebno onda kada je potrebno primeniti veštine i znanja, nužno ostaviti i određen prostor za individualizaciju! Kako će operater da konfiguriše svoj šlem, balistički ili taktički prsluk, trebalo bi da bude isključivo njegov izbor. Pojedinac najbolje zna kako je njemu logično i praktično da rasporedi futrole, torbice, kako da organizuje svoj borbeni komplet, pirotehnička sredstva, zatege (ili još uvek popularne lisice), pribor za prvu pomoć, gurtnu (eng. personal retention lanyard) i tome slično.\nDalje, nisu svi ni anatomski isti, ne odgovara svakome prsluk, ili „kerijer“, u istoj meri. To je i jedan od razloga zašto operateri često nabavljaju nosače ploča i privatno.\nSujeta i nestručnost\nNažalost, u praksi mnogi operateri koji žele da prate trendove, inovacije, ili jednostavno žele da individualizacijom sebi olakšaju rad, često bivaju sputavani od strane kolega i starešina, ponekad čak i ismevani.\n„Vidi ga ovaj, stavlja futrolu i pištolj na prsluk, šta glumi?!“\n„Šta će ti ti adapteri za antifone, ne glupiraj se!“\n„Šta će vam, koji djavo, „FAST“ šlemovi?“\nPrimera je mnogo... Nezainteresovanost, neznanje, sujeta... Sve ovo može biti posebno frustrirajuće kada dolazi od šefa grupe, tima, čete i dr.\nDobar šef treba da podstiče profesionalni razvoj svojih ljudi, kao i da daje primer svojim odnosom prema poslu.\nDodatno, treba da koristi svoj položaj u hijerarhiji, te da sa momcima (i sposobnim devojkama) oprobava, uvežbava i usvaja inovacije, trendove koji se primenjuju u svetu. Jer, kao i sve druge, i ova profesija je veoma dinamična, brzo se menja, shodno potrebama na terenu i stečenim iskustvima. U skladu sa tim, i oprema se konstantno menja, usavršava, usklađuje sa popularnim trendovima i potrebama iskusnih operatera.\nNema sumnje da je praćenje najnovijih trendova i veoma skupo, stoga i teško dostižno za mnoge, ali to ne znači da treba ići i u drugu krajnost, te stvarati okruženje u kojem se ništa ne menja, niti sme da se menja.\nOnoga ko se ne razvija u skladu sa vremenom u kojem živi i radi, vreme gazi.\n U praksi često preko administrativnih odeljenja, ili uprava za nabavku.


Globalisti" - kraj Imperije i rađanje neoliberalizma | Savremeni svet\nSAD: POMOĆ ZA NEZAPOSLENE PROŠLE NEDELjE ZATRAŽIO JE JOŠ 1,3 MILIONA OTPUŠTENIH RADNIKA\nIRSKI MINISTAR FINANSIJA PASKAL DONOHJU IZABRAN ZA PREDSEDNIKA EVROGRUPE\nDIREKTNO.RS: ŠTA ĆE ANDREJ VUČIĆ U ZGRADI PREDSEDNIŠTVA SRBIJE?\nNA DANAŠNjI DAN ROĐENI SU NIKOLA TESLA, PAVLE VUISIĆ I KARL ORF; BORIS JELjCIN 1991. GODINE PREUZEO DUŽNOST PREDSEDNIKA RUSIJE\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > "Globalisti" - kraj Imperije i rađanje neoliberalizma\nPrikaz knjige Quinn Slobodian, Globalists: The End of Empire and the Birth of Neoliberalism, Harvard University Press, Cambridge, MA, 2018, 440 pp (Kvin Slobodian, Globalisti - kraj imperije i rađanje neoliberalizma)\nPočetkom dvadesetog veka slabi neoliberalna hegemonija i uticaj globalne imperije, SAD, koja je svojom vojnom i ekonomskom moći obezbeđivala funkcionisanje svetskog kapitalističkog sistema. Poslednjih godina, naročito posle velike krize 2008, sve je više knjiga u kojima se osporavaju osnovni principi neoliberalne ideologije i poretka. Jedna od najboljih studija o toj temi je ove godine objavljena knjiga američkog istoričara mlađe generacije Kvina Slobodiana, Globalisti. Autor tumači suštinu neoliberalizma istorijskim metodom, tako što prati njegov nastanak i razvoj. Za razliku od uobičajenih shvatanja, po kojima se ova doktrina dovodi u vezu sa dolaskom na vlast Ronalda Regana i Margaret Tačer, ili sa formiranjem Društva Mont Pelerin, 1947. godine, Slobodian tvrdi da je neoliberalizam nastao u Beču, neposredno posle Prvog svetskog rata. Ovaj centralnoevropski grad je u to vreme bio središte ekonomske misli i na liberalnom krilu, i na levici. Još pre rata razvijena je kritika marksizma sa Bem-Baverkom i Karlom Mengerom kao glavnim protagonistima, kasnije im se pridružuje Ludvig Mizes, koji je posle pobede Oktobarske revolucije bio jedan od glavnih kritičara socijalizma i planske privrede. Na levici su bili austromarksisti, među njima najznačajniji ekonomista bio je Rudolf Hilferding.\nKrajem rata propada Habzburško carstvo, Austrija je postala demokratska republika, održani su prvi slobodni izbori sa opštim pravom glasa za muškarce, što je dovelo do velikog uspona socijaldemokratije, jačanja radničkog pokreta i serije štrajkova. U periodu od 1918 do 1934 govorilo se o crvenom Beču kao modelu demokratskog socijalizma, postojali su socijalni stanovi i široke mogućnosti za obrazovanje dece i odraslih.\nTi događaji, pored Boljševičke revolucije izazvali su paniku u redovima buržoazije koja je bila suočena sa opasnošću da izgubi vlast, ili da će ona biti oslabljena. Ideja neoliberalizma rađa se u krugovima oko bečke Trgovačke komore, u kojoj je istaknutu ulogu imao Mizes. Sama ideja da obični ljudi imaju politički uticaj preko svojih predstavnika, da učestvuju u donošenju zakona, da odlučuju o vlasničkim pravima i da donose mere u interesu nižih slojeva, za njih je bila neprihvatljiva. Vladavina naroda morala je biti onemogućena, za bečke neoliberale pitanje je bilo kako u uslovima demokratije očuvati hijerarhiju bogatstva i moći.\nKasnije se sedište ove škole pomera u Ženevu, naziv Ženevska škola Slobodian koristi kao sinonim za neoliberalizam. U tom gradu bilo je sedište Lige naroda, čije delovanje je počivalo na principima ekonomskog liberalizma.\nAutor istoriju neoliberalizma prati preko intelektualnog I političkog delovanja njegovih glavnih protagonista, Mizesa, Fridriha Hajeka, Gotfrida Haberlera, Vilhelma Ropkea, Valtera Ojkena, Britanca Lajonela Robinsa i dr. Iako među ovim autorima ima razlika, Slobodian uspešno pokazuje kako se radi o izrazito antidemokratskoj, autoritarnoj, antisocijalističkoj doktrini koja je jednako netrpeljiva i prema trećesvetskim razvojnim nacionalizmima, pravu naroda na samoopredeljenje i drugim pozitivnim tekovinama socijalnih borbi u XX veku. Cilj pokreta koji je u vreme svog nastanka bio marginalan, dominantan postaje sedamdesetih godina, bio je obnova političke i ekonomske moći buržoazije koje je bila ozbiljno poljuljana ishodima rata. Autor tvrdi da je neoliberalni globalizam intelektualni projekat nastao na ruševinama Austro-Ugarske. Propast imperija je od suštinskog značaja za njegovu pojavu.\nPosle propasti Carstva postavljeno je pitanje kako rešiti problem postimperijalnog poretka. Centralnoevropske zemlje nisu imale velika unutrašnja tržišta, problem je bio kako utvrditi strategije za balansiranje državne moći i ekonomske međuzavisnosti, po neoliberalima, privrženost nacionalnom suverenitetu i autonomiji je opasna. Posle nestanka imperija, nacije moraju biti uklopljene u međunarodni institucionalni poredak koji će zaštiti kapital i omogućiti mu da se slobodno kreće po svetu. Kardinalna greška počinjena u XX veku bila je vera u neograničenu nacionalnu nezavisnost, neoliberalni poredak zahteva prinudnu izonomiju, isti zakon za sve, nasuprot iluziji o autonomiji i vlastitim zakonima.\nPripadnici Ženevske škole nastojali su da reše tenziju između svetske ekonomije i sveta nacija distinktnom geografijom. Koncept je 1950. dalje osmislio bivši nacistički pravnik Karl Šmit. Prema njegovom mišljenju, ne postoji jedan svet, nego dva: jedan je podeljen na teritorijalne države, sa čvrstim granicama unutar kojih vlade vladaju ljudima. Za taj svet on je koristio latinski izraz imperium. Drugi je svet vlasništva, u njemu ljudi poseduju stvari, novac i zemlju koji su razbacani po svetu, to je dominium. Ta dva sveta srasli su u XIX veku, sveprisutnost stranih investicija omogućavala je da ljudi poseduju imovinu u zemljama čiji državljani nisu i u kojima nikad nisu boravili. Vladao je zlatni standard, novac je bio razmenljiv po fiksnim kursevima. Ugovori su univerzalno poštovani zahvaljući pisanim i nepisanim pravilima poslovnog ponašanja, čak ni vojna okupacija nije dovodila u pitanje vlasnička prava. Prema Šmitu, podela na imperium i dominium važnija je od distinkcije strano-domaće, nedržavna ekonomska sfera omogućavala je postojanje globalne ekonomije. Idealni neoliberalni poredak trebalo je da održava balans između dve globalne sfere putem primenjivih globalnih zakona koji stvaraju minimalni ustavni poredak i odvajanje javne sfere od privatnog domena.\nJedan od najpoznatijih predstavnika nemačke neoliberalne škole, ordoliberalizma, Vilhelm Ropke smatrao je da je smanjivanje nacionalnog suvereniteta urgentni zadatak, preterani suverenitet treba ukinuti, a ne zamenjivati ga političkim i geografskim jedinicama većim od nacionalnih.\nŽenevska škola ponudila je nacrt globalizma baziranog na višestepenom upravljanju koje je izolovano od demokratskog donošenja odluka, kako bi se obezbedila potpuna zaštita kapitala, između ostalog i takvim institucijama kao što su Evropski sud pravde ili Svetska trgovačka organizacija. (STO).\nMilitantni globalizam zahteva institucionalnu zaštitu od nastojanja nacionalnih država da ometaju funkcionisanje svetske ekonomije i njenog holističkog integriteta, on ne nastoji da zameni nacionalne države već da deluje preko njih, kako bi se obezbedilo nesmetano funkcionisanje globalne ekonomske celine. Međunarodno pravo treba da onemogući države da čine štetu jedne drugima, globalni institucionalni okvir treba da omogući ukidanje demokratski donetih odluka kada su one u sukobu sa principima globalnog poretka. Trebalo je obezbediti ekstraekonomski okvir za nesmetano funkcionisanje kapitalizma. Neoliberalni normativni koncept ne podrazumeva tržište bez granica i država, nego dvojni svet imperijuma i dominijuma koji, putem čvrstih ustavnih normi, štiti kapitalizam od masovnih zahteva za socijalnu pravdu i redistribuciju.\nPostoji mnogo nacija, a jedna ekonomija. Najznačajnije polje uticaja nije u ekonomiji per se, nego u međunarodnom pravu i međunarodnom upravljanju, neophodno je postojanje serija institucija koje su tako dizajnirane da onemoguće nacionalne vlade da utiču na funkcionisanje globalnog tržišta. Proglašena je smrt distance, zastarelost granica, nemogućnost autonomne domaće politike i njena detronizacija. Svetska ekonomija je jedna i ne može se deliti, ekonomski nacionalizam je štetan, demokratija je problem.\nNeoliberale je zabrinjavao proces dekolonizacije, nacionalni suverenitet treba suzbiti u interesu konkurencije. Globalna ekonomija je svet cenovnih signala koji komuniciraju unutar konstitucionalizovanog pravnog poretka koji individualnim ekonomskim akterima obezbeđuje uslove za predvidivost i stabilnost. Prema Slobodianu, neoliberalizam je politički inspirisan intelektualni projekat reorganizacije sveta posle kraja imperija putem međunarodnog prava i konstitucionalizma kojima se ograničava autonomija nacija.\nZa liberale svet na prestaje na granicama, pisao je Mizes 1927.godine, njihova politička misao obuhvata celo čovečanstvo. Kapitalistički internacionalizam trebalo je da se suprostavi stavu, koji je bio raširen posle Pravog svetskog rata , da je nacija najvažnija kategorija za organizovanje ljudskih aktivnosti. Širenje prava glasa otežavalo je održavanje zlatnog standarda preko unutrašnjih prilagođavanja. Treba obnoviti svetsku trgovinu i ograničiti moć sindikata, smatrao je Mizes. On se bojao intervencionističke vlade koja legitimitet crpi iz naroda. Cilj države je zaštita svetosti privatne imovine i sila konkurencije, on nije bio protiv upotrebe državne vojne sile da bi se otvarala i osiguravala prekomorska tržišta, a kritikovao je državu što nije agresivnija u suzbijanju sindikata. Mizes je bio vatreni pristalica Musolinija, smatrao je da je ovaj spasio evropsku civilizaciju.\nNa celom svetu prevladaće tendencija ujednačavanja nadnica i cena. Unutrašnja prilagođavanja, smanjivanje nadnica i ukidanje tarifa, nužna su u interesu međunarodne konkurentnosti, mala zemlja poput Austrije ne može biti samodovoljna. Prema Mizesu, jednakost se mora ograničiti na jednakost pred zakonom. Glavni oblik demokratije je potrošačka demokratija, kupovanje i investiranje na tržištu, bogatstvo je posledica potrošačkog plebiscita, ukoliko politička demokratija ne donosi ekonomsku stabilnost, nema smisla da postoji. Krugovi oko bečke Trgovačke komore smatrali su da štrajk treba proglasiti ilegalnim, a protiv štrajkača treba koristiti antiteroristički zakon, demokratiju treba suspendovati kada to zahteva stabilnost tržišta.\nJedan od istaknutijih pripadnika Mizesovog kruga, Haberler, smatrao je da donosioci političkih odluka ne smeju da se povinuju narodnim zahtevima, bolje je prihvatiti rizik socijalnih sukoba nego inflacije. On se zalagao za prostorno neograničenu svetsku ekonomiju u kojoj ni prirodne, ni granice koje su nastale ljudskim delovanjem, neće ometati najoptimalniju alokaciju resursa putem mehanizama slobodnog tržišta. Kapital, nadnice i cene roba, moraju se slobodno formirati, bez obzira na nacionalne granice. Nacionalnu državu, međutim, treba sačuvati kao kontejner za rad. Zbog delovanja sindikata cenovni mehanizam na tržištu rada je suspendovan, Haberler je smatrao da radnici ne treba da budu mobilni preko nacionalnih granica, sve dok su pokretne cene. Siromašna ekonomija može biti konkurentna bogatijim samo ukoliko su nadnice i drugi oblici dohotka odgovarajuće niski, kada standard i dohoci dovoljno padnu, ekonomija napreduje. Austrija je prototip male države u oluji globalizacije, ovakve države moraju biti atraktivne za strane investicije i da se koncentrišu na stabilnost svoje valute.\nNeoliberali u Ženevi verovali su da ni statistika, ni matematički osnovana ekonomska teorija , ekonometrija, koja je tada nastajala, nisu dovoljni da bi se predvidele ili sprečile buduće krize. Dvadesetih godina dominirao je stav da je ekonomska nauka izvanpolitička tehnička ekspertiza, neoliberali su, nasuprot tome, insistirali da su metafore, pre nego matematika, centralne za razumevanje ekonomije. Oni su se koncentrisali na kulturne i socijalne veze, okvire tradicije i vladavinu prava koji su tridesetih bili u procesu dezintegracije. Umesto na statistiku i privredne cikluse, usredsredili su se na poredak, tj. institucije koje na najbolji način štite tržište, na nacionalnom nivou, ali, što je još važnije, i na globalnom.\nNeoliberali su smatrali da jedino slobodan cenovni sistem može da reši problem znanja, cene funkcionišu samo unutar uniformne pravne strukture. Celina nacionalne ekonomije, da ne govorimo o svetskoj, ne može se obuhvatiti, ona je nesaznatljiva i nevidljiva, ne može se reprezentovati. Najvažniji instrumenti nisu u merenju, observaciji ili nadzoru, nego u uspostavljanju zajedničkog, primenjivog prava i u računovodstvu ljudskih potreba koje se ne mogu zadovoljiti na tržištu. Po Hajeku, neoliberalizam je rođen kao sintetička društvena nauka u kojoj je najmanje važan disciplinarni pristup bio onaj ekonomske nauke, ciklusi i brojevi nisu dovoljni, treba se koncentrisati na faktore koji omogućavaju funkcionisanje sistema.\nPrema neoliberalima, socijalizam je nastojanje da se preokrene spontani tržišni poredak u svesno vođenu organizaciju koja služi doborovoljno određenim socijalnim ciljevima, iza takvih poduhvata stoji bolest zvana proletarijat. Ropke je 1942. pisao da svaka nacija može roditi svoje varvarske osvajače.\nProgram ženevskog neoliberalizma nije bio u tome da se opiše funkcionisanje ekonomije i da se teoretiše o spontanom poretku, cilj je bio dizajniranje institucija koje omogućavaju funkcionisanje cele svetske ekonomije, bez stvarnog znanja o njoj. Oni nisu verovali u magično samorganizovano tržište, neoliberalizam su videli kao intelektualni projekat koji je trebalo da pronađe koncept države, prava i organizacija koje treba da služe tržišnom poretku. Tvrdili da je državna intervencija u ekonomiji zasnovana na znanju počiva na iluziji kontrole, na pogrešnom uverenju da primenjeno znanje može nacionalnu ekonomiju učiniti transparentnom nekom intelektualnom autoritetu odozgo i omogućiti planiranje koji bi obezbedilo njen opstanak u izolaciji. Stalno su naglašavali međuzavisnost, tvrdili su da je uverenje da se privredni ciklusi mogu kontrolisati dovelo do dezintegracije svetske ekonomije. Glavna opasnost je politika ekonomske autonomije, nacionalizam kombinovan sa planskom privredom i autarhijom. Pogled na ekonomiju preko statistike i ciklusa, stvorio je fantaziju upravljanja na nivou nacije, što otvara put globalnom neredu. Ukoliko se uklone zidovi koje stvaraju tarife i sindikalni zahtevi za povećanje plata, nastaće slobodno tržište. Suština neoliberalnog projekta bila je da odbrana svetske ekonomije ne može biti samo negativni projekat, nego proaktivni, trebalo je osmisliti novu ulogu prava i države.\nOno što je bilo novo je razmišljanje o poretku, sistemska perspektiva. Dok su preovlađujući koncepti inspirisani Kejnzom, sovjetskim, socijalizmom i nemačkim nacizmom bili nacionalno planiranje, neoliberali su svoje teorije koncipirali na svetskom planu. Slobodno tržište je institucionalni dizajn, pravo samo sebe ne sprovodi. U svetu u kome su ljudi vođeni atavističkim nagonima ili humanitarnim motivima i nastoje da svet učine egalitarnijim i pravednijim mestom. tržište ne može da se stara samo o sebi, neophodna je tržišna policija, kako je govorio Ropke.\nNeoliberalizam je nastao manje kao ekonomski projekat a više kao politički i pravni, Fuko ga je opisao kao pravni intervencionizam. To nije minimalistička, nego aktivistička vizija države mobilisane da odbije zahteve demokratski organizovanih masa i posebnih interesa, uključujući sindikate i kartele, koji nastoje i da opstruišu slobodnu konkurenciju i međunarodnu podelu rada. Prema neoliberalima, koren problema je bila napetost između Vilsonovih principa samoodređenja nacija i ekonomije slobodne trgovine. Posle Prvog svetskog rata svet je podeljen na manje političke jedinice, nasuprot zahtevima tehnologije i razmene kojima je neophodan jedinstven ekonomski sistem. Radilo se o kontrastu između smanjenih političkih teritorija i zahteva tržišta, postavljeno je pitanje kako uskladiti realnost nacionalizma sa zahtevima supranacionalnog ekonomskog poretka; kako sprečiti nacije da opstruiraju svetsku ekonomiju; kako onemogućiti nastanak ekonomski autonomnih poredaka. Hajek i Robins su ponudili koncept slabe, ali velike federacije unutar koje će nacije koje je konstituišu zadržati kontrolu nad kulturnom politikom, ali će trgovina i kretanje kapitala preko nacionalnih granica ostati slobodni. Takav poredak zadovoljiće masovne zahteve za samoreprezentaciju, uz paralelno postojanje međunarodne podele rada i slobodnog traganja za profitabilnim tržištima Dvojna vlast, ekonomska i kulturna, onemogućiće državno upravljanje industrijom i materijalnu redistribuciju. Nacije mogu zadržati formalni suverenitet, a da ostanu ekonomski međuzavisne, mogu imati političku autonomiju uz umanjenu ekonomsku. Nacionalne vlade moraju biti ograničene mrežom prekograničnih ekonomskih odnosa tako da jedna vlada ne može dovoditi u pitanje suverenitet tržišta, a da ne uđe u konflikt sa drugim vladama. Ekonomska i kulturna vlast treba da budu odvojene, kulturna treba da zadovolji zahtev masa za participaciju, dok ekonomska treba da spreči demokratski entuzijazam kako on ne bi ometao funkcionisanje tržišta\nU Habsburškoj monarhiji postojalo je mnoštvo nacija unutar slobodne ekonomske teritorije, unutrašnje granice su bile sterilisane. Mizes je bio impresioniran činjenicom da se u Austro-Ugarskoj država i nacije nisu poklapale, nije postojao identitet političkih i ekonomskih jedinica. Država nije imala naciju kao ideološki temelj, ekonomija je bila oslobođena od političkih uticaja, paralelno su postojale nevidljiva ekonomska vlada i vidljiva vlada politički nemoćnih nacija. Prema Ropkeu, nacionalne države ne smeju imati punu nezavisnost, one treba da budu kao kantoni. Propašću Monarhije izgubljena je ekonomska komplementarnost koja je u njoj postojala, teritorijalna podela rada u Podunavskom bazenu razbijena je nacionalnim partikularizmima.\nPrema Ženevskoj školi, ne smeju se resursi raspoređivati na osnovu logike jednakosti ili socijalne pravde. Federalizam obezbeđuje da države ne bude pod kontrolom masa, ekonomski sistem mora biti konstitucionalizovan. Masovna demokratija dovodi do degeneracije ekonomske politike, treba odvojiti vladavinu nad stvarima od vladavine nad ljudima, ograničiti nacionalni suverenitet, atomizovati nacije u suverene individualne potrošače. Upravljanje ekonomskim pitanjima mora biti odvojeno od kulturnih pitanja, preko supranacionalnih formi ekonomija se depolitizuje. Opšte pravo glasa u industrijskim demokratijama uvelo je u politiku interesne grupe, narod i njegove strasti i haotičnu moć masa. Glavne opasnosti za slobodno tržište u eri demokratije su populizam i socijalizam koji nastoje da sruše granice između tržišta i države, političku moć treba pomeriti sa nacionalnog plana unutar koga deluje demokratska politika na supranacionalni. Nacionalizam je izborna strategija pomoću koje političari kupuju birače različitim beneficijama, on nije iracionalan, to je nastojanje različitih grupa unutar nacija da iskoriste svoj politički uticaj kako bi obezbedile privilegije od države. Suverena demokratska država ne obezbeđuje dovoljno garancija za odbranu privatnog vlasništva.\nNeoliberali su izričito bili protiv pravila po kojima u međunarodnim organizacijama jedna država ima jedan glas, zalagali su se za ljudska prava kapitala. Države treba onemogući da krše pravila igre i ograničiti ekonomsku autonomiju. Suverenitet se ne sme proširivati na ekonomiju, treba onemogućiti postojanje političkih formi koje blokiraju kapital i koje omogućavaju kontrolu nad resursima i privredom, nacionalni ciljevi moraju biti podređeni međunarodnom poretku. Oni nisu bili protiv ljudskih prava, za njih je bilo pitanje šta u njih spada, kršenje principa slobodne trgovine tretirali su kao njihovo kršenje. Međunarodno pravo je sistem normi kojima treba da budu zaštićeni investitori od agresivnog nastojanja nacionalnih država da donose mere kojima je cilj kontrola kapitala i redistribucija. Prava investitora treba da budu iznad građanskih prava, ljudska prava su prava biznisa, ona treba da obezbede zaštitu vlasnika kapitala od demokratskih zahteva i da ograniče suverenitet novonastalih država.\nSlobodian ukazuje kako je propast imperija ugrozila interese kapitala u zemljama centra, rešenje je pronađeno u njegovoj internacionalizaciji Svetski ekonomski ustav treba da obezbedi da ekonomska sfera bude izvan političke jurisdikcije, da se kontitucionalizuje princip slobodnog tržišta, svaka forma kontrole kapitala treba da bude onemogućena nacionalnim ustavima. Neoliberali su organizovano nastojali da podriju socijalno-demokratsku interpretaciju ljudskih prava i da ih kooptiraju tako da odgovaraju potrebama kapitalizma. Umesto četiri Ruzveltove slobode. (od gladi i straha i slobode veroispovedanja i govora) neoliberali su insistirali na garancijama prava vlasništva i slobodnom kretanju kapitala, rada, roba i usluga.\nPrema Ženevskoj školi, vlast nad teritorijom ne znači i vlast nad imovinom unutar nje.\nPosle Drugog svetskog rata Ujedinjene nacije donele su više rezolucija kojima je proklamovano pravo naroda da slobodno koriste svoje nacionalno bogatstvo, što predstavlja inherentan deo suvereniteta. Neoliberali su optuživali socijal-demokrate da rade u tandemu sa nacionalističkim pokretima u Trećem svetu. Lajonel Robins je tvrdio kako parola „Papua Papuancima“ ima istu logiku kao parola „rudnici rudarima“.\nImperije mogu da propadaju pod uslovom da nije ograničena sloboda kretanja kapitala, robe i novca, tj da se nacionalne države onemoguće da postavljaju barijere na tržištu. Umesto razvojnih industrijskih politika nerazvijene zemlje treba da budu izložene konkurenciji, kako bi bile sposobne da odgovore na tržišne zahteve, nestanak imperija treba da bude nadomeštan konkurencijom.\nKoncept labave svetske federacije treba da onemogući da narodna očekivanja postanu realnost, da nacionalne države vode ekspanzivne socijalne politike. zbog opasnosti od bekstva kapitala. Decentralizacija vlasti je način da se onemogući kolektivno odlučivanje za emancipativnu organizaciju društva kao celine, da se razdvoji javni svet prava od privatnog sveta vlasništva. Najvažnije pravo je da se neka lokacija napusti, volim ono što mogu da ostavim. Univerzalizacijom vlasničkih prava, globalizacija je obezbedila mnoštvo zona i načina da se izbegne regulacija nepovoljna po kapital na nacionalnom planu.\nRopke je tvrdio da postoji smrtna opasnost od nacionalnih država u kojima dominiraju populacije nesposobne da racionalno misle. Organizovani rad, planiranje i protekcionizam politizovali su ekonomske procese i narušili temelje liberalnih međunarodnih ekonomskih odnosa, globalni urbani proletarijat otuđen je od tradicije. Prema Ropkeu, svet jednake razvijenosti i ekonomske jednakosti nije moguć, zemlje u razvoju treba da ostanu nerazvijene kako ne bi došlo do preterane industrijalizacije i nedovoljne razvijenosti poljoprivrede. Industrijalizacija u Trećem svetu će propasti zbog nedostatka kulturnih pretpostavki, Ropke je verovao u hijerarhijski biološki esencijalizam, bio je izraziti rasista. Iako svi neoliberali nisu podržavali rasizam, izražavali su bojazan da nestanak rasističkih režima u Rodeziji i Južnoj Africi može dovesti do dominacije crnaca nad belcima, stoga su predlagali da se različitim mehanizmima ograniči biračko pravo crnaca.\nU sistemu opšteg prava glasa postoji tiranija parlamentarne većine. Za razliku od nacionalnih parlamenta, u STO i MMF broj glasova zavisi od učešća neke zemlje u svetskoj trgovini ili osnivačkog udela u kapitalu. Neoliberali su se zalagali za supranacionalne organizacije, a ne međunarodne, poput UN.\nHajek je osporavao mogućnost primene metoda prirodnih nauka na istraživanje kompleksnih sistema. Fatalna je ideja da čovek može da kontroliše društvo, civilizaciju nije kreirao jedan mozak, ona je nastala slobodnom aktivnošću miliona umova. Ekonomija je nesaznatljiva, njom se ne može upravljati, ali se mogu otkriti pravila po kojima funkcioniše i koja omogućavaju realizaciju kreativnih potencijala konkurencije. Polazna pozicija ustava je neznanje, ekonomski akteri raspolažu malim obimom informacija koje prenose cene. U sistemu postoji kompleksna međuzavisnost, ishodi su neizvesni, znanje i mogućnost delovanja su ograničeni, ne postoji samo jedan put, autonomni agent je bazična jedinica socijalnog života. Primarna opasnost po poredak nije animalna, ne dolazi od strane impulsa nižeg nivoa, od zakona džungle. Razum, ukoliko je zloupotrebljen, je neprijatelj poretka. U sistemu nije privilegovan pojedinac, nego celina, nepravedni ishodi su funkcionalni zahtev poretka, proceduralna pravda treba sve aktere jednako da tretira bez obzira na istoriju.\nSistem funkcioniše ukoliko se spontani poredak dopuni dobro koncipiranim institucijama čiji cilj je da omogući nesmetano delovanje tržišnih sila konkurencije. Posle udara u Čileu i uspostavljanja krvave Pinočeove diktature, Hajek je tvrdio da je bolja liberalna diktatura nego demokratska neliberlana vlada. Diktator može da vlada na liberalni način, pod uslovom da postoje ekonomske slobode i da se radi o privremenom aranžmanu. Ekonomska integracija može da postoji bez političke, sve dok dobro dizajnirani ugovori kreiraju pravni mehanizam koji sprečava koncentraciju javne i privatne moći.\nKonstitucionalizacija na međunarodnom planu je Hajekova ideja, tim putem treba sprečiti narušavanje ekonomskih sloboda od strane nacionalnih legislativa i onemogućiti ih da donose protekcionističke i redistributivne mere. Prema ovom autoru, treba kreirati ambijent u kome pojedinci deluju, zadatak ekonomske politike je utvrđivanje pravila koja uokviravaju ekonomske aktivnosti. Onaj ko je samo ekonomista ne može biti dobar ekonomista. Prema Hajeku, koncept ekonomije je kejnzijanska i socijal-demokratska konstrukcija, naročito je napadao zahtev za punu zaposlenost.\nPrema Ženevskoj školi, demokratija dovodi do vladavine posebnih interesa. Potreban je je poredak utvrđen zakonom, a ne laissez faire, on se kreira političkim odlukama, ekonomija nije mašina koja se održava nepolitičkim sredstvima. Tržište je centralni organizacioni principi društva koji treba da bude naturalizovan, izvan domena dnevne politike, ideja da globalna pravila mogu biti organizovana na principima socijalne pravde je destruktivna.\nNeoliberali su bili podeljeni u vreme nastanka evropskih integracija, neki su u njima videli segmentiranje svetskog tržišta i protekcionistički izum, preferirali su globalne solucije, bojali su se francuskog dirigizma. Druga struja je u evropskim integracijama videla novi entitet u međunarodnom pravu koji tržišnim akterima omogućava da deluju u prostoru širem od nacionalne države, u kome postoji distribucija vlasti nagore, prema supranacionalnom nivou i nadole, prema građanima. EU je realizacija Hajekovog principa nomokratskog društva koje štiti razliku između privatnog i javnog prava i onemogućava demokratske vlade da intervenišu u ekonomiji. Radi se o integraciji tržišta sa pravnom strukturom koja je u stanju da obezbedi prekograničnu konkurenciju. Zajedničko evropsko tržište je idealni okvir za prenošenje cenovnih signala kroz sve nivoe,individualni, nacionalni i supranacionalni.\nPosle Drugog svetskog rata u prvi plan na međunarodnoj sceni dolaze principi redistribucije, solidarnosti, razvoja, države blagostanja, ekonomskih i socijalnih prava. Došlo je do transformacije svetske scene, nastaje veliki broj novih, nezavisnih država koje pripadaju različitim civilizacijama. To je dovelo do promene karaktera međunarodnog prava i ugrozilo važenje dotadašnjih principa naklonjenih zapadnom biznisu.\nPosebnu zabrinutost među neoliberalima izazvale su aktivnosti UN u oblasti nerazvijenosti. Naime, UN su donele više rezolucija kojima je proklamovano pravo na razvoj, redistributivnu pravdu, nadoknadu za posledice kolonijalne eksploatacije, na povećanje pomoći i regulaciju transnacionalnih kompanija.\nNeoliberali su insistirali na reafirmaciji vladavine prava u međunarodnim odnosima. Njihov projekt je bio stvaranje međunarodnih ekonomskih institucija preko kojih bi se suzbile progresivne tekovine antifašizma i uticaj zemalja Trećeg sveta, naročito u UN. Posebno je bio na meti sistem glasanja u Generalnoj skupštini u kojoj svaka država ima jedan glas. Univerzalna ljudska prava, po neoliberalnom konceptu, trebalo je da obezbede mobilnost kapitala i onemoguće posezanje u vlasnička prava. Svetska ekonomija je iznad nacija, treba oslabiti demos. Njihov zadatak je bio da se oblikuje sistem pravila koji omogućava cenovnom signalima da deluju u vremenu u kome je svetski ekonomski poredak poremećen pitanjima distributivne pravde. Trebalo je pravo odlučivanja o sistemskim pitanjima preneti na sudska ili kvazisudska tela koja su u stanju da deluju sa pozicije dugoročnih ciljeva. Globalni jug smatran ja kao glavna smetnja za organizaciju svetskog trgovačkog sistema.\nNeoliberali su optuživali zemlje u razvoju da sprečavaju organizovanje sistemskog koncepta za svetsku ekonomiju i univerzalno priznat, jedinstveni koncept poslovnog prava. Globalna ekonomija treba da bude bazirana na ekonomskim slobodama, bez svetske države, uz poštovanje ljudskog prava na trgovinu. Cilj je bio uklanjanje opasnost od pluralizma u svetskom privrednom pravu. Insistirali su na tome da nerazvijene zemlje treba da traže svoje razvojne puteve unutar globalnog poretka, međunarodno pravo treba da štiti tržište od država, da spreči vlade da deluju u interesu „sebičnih“ populacija, tj svog stanovništva. Poredak čine stalna prilagođavanja, zadatak institucija je da transformišu sistemska pravila u obavezujuće norme, neformalna spontanost, uokvirena pravilima je najbolji sistem. Inherentna tendencija nacionalizma je da pretvori ekonomsku politiku demokratskih država u igru nulte sume, što jedna dobija, druga gubi. U demokratijama mase zarobe državu i podrede je svojim interesima i tako ugrožavaju ekonomske slobode, demokratija sledi logiku socijalizma. Rad ekonomskog sistema počiva na opštim pravilima, demokratski politički poredak nastoji da obezbedi privilegije za posebne grupe, poremećaji u cenovnom sistemu nisu ekonomski, već politički problem. Treba sprečiti demokratski emancipovane mase da odlučuju o uređenju ekonomskog sistema, njega treba da oblikuju supranacionalna tela koja su oslobođena od demokratskog pritiska, tako da se zahtevi o jednakosti i socijalnoj pravdi ne mogu postavljati. Svetku ekonomiju treba odbraniti od demokratije i nacionalizma, donošenje pravnih normi treba da bude izvan domašaja nacionalnih država. Sudska nadležnost STO trebalo je da oslobodi tržište od demokratske odgovornosti ,legitimnost je kreirana tako što su pojedincima omogućena direktna prava preko granica nacija, na taj način vrši se imunizacija kapitalističkog tržišta od egalitarne internacionalističke demokratske politike.\nDa bi postojala tržišna disciplina neophodan je ekstraekonomski okvir. Unutrašnje, nacionalno pravo treba usidriti u međunarodno koje utvrđuje diplomatija, pravosuđe je način da se izbegne mešanje demokratski izabranih tela u ekonomiju. Unutrašnje zakonodavstvo treba da bude podređeno međunarodnim normama, ne sme biti autonomno. Globalni poredak treba da bude ustanovljen na decesionistički način, prenošenjem principa Kala Šmita na svetski plan, stvaranjem međunarodnog privatnog prava kao globalnog domena koji je održiv uprkos nacionalnim jurisdikcijama. Treba sprečiti regionalne ili nacionalne aktivnosti čija logika nije u saglasnosti sa diktatima slobodnog kretanja roba i kapitala. Disciplina se nacijama nameće preko mogućnosti bekstva kapitala i investicija (exit option) kao bi se sprečila ekspanzija socijalne politike. Ukoliko se neka nacionalna vlada ne prilagodi ovakvim pravilima, slede spekulativni napadi na njenu valutu. Vladavina prava (rule of law) služi tome da se odluke o ekonomiji oslobode od demokratskih pritisaka. Principi i pravila treba da budu tako dizajnirani da utiču na individualno ponašanje i promovišu spontani poredak. Totalitet je nepoznat, poznata su samo pravila neophodna da bi se sistem održavao. Svetsku ekonomiju treba konstitucionalizovati, globalna pravila ne smeju biti orijentisana prema socijalnoj pravdi. Nacije treba onemogućiti da postupaju suprotno pravilima međunarodnog poretka, svetska ekonomija treba da bude ekonomija signala.\nPrema Slobodianu, funkcija neoliberalizma je redizajniranje države, prava i drugih institucija kako bi se zaštitilo tržište. Ne radi se o obnovi stare ideje, neoliberali tvrde da tržište ne može da funkcioniše bez ljudske intervencije, klasična liberalna doktrina o državi kao noćnom čuvaru nije odgovarajuća, minimalna država nije poželjan koncept. Pravo treba da bude garant privatnog vlasništva i konkurencije. Dekolonizacija je jedan od najvažnijih uzroka pojave neoliberalizma, ona je otvorila opasnost od mobilizacije globalnog juga na kraju imperija i zapretila da volja većine postane svetska sila.\nGlobalizacija zamenjuje kolonijalizam. Šampioni globalizacije tvrde da nastaje svet u kome robe i kapital cirkulišu po zakonima ponude i potražnje i tako dolazi do prosperiteta i mogućnosti za sve. Glavna je svetska ekonomija, politika postaje pasivna, globalizacija obezbeđuje da se kapitalizam i tržišni akteri odbrane od demokratije. Predsednik američkih Federalnih rezervi Alen Grinspen, 2007. je izjavio:“ Nije važno ko će biti sledeći predsednik, svetom upravljaju tržišne sile“ Za neoliberale, globalizacija je institucionalni okvir koji onemogućava destruktivno delovanje demokratije na ekonomiju, ona uspeva zato što u perifernim zemljama nalazi doborovoljne kompradore, domaće elite koje obavljaju najveći deo posla u interesu metropola.\nIstorijski pristup neoliberalizamu, kojim se koristio Slobodian, saznajno je produktivan. Autor uverljivo dokazuje kako neoliberlizam i globalizacija nisu nastali spontano, ili na osnovu nepristrasnog rezonovanja, radi se o organizovanom poduhvatu odbrane klasnih interesa buržoazije u socijalističkom dvadesetom veku. Podrška Pinočeu pokazala je jasnu vezu između neoliberalnog koncepta i krvavih diktatura.


Polovni VGM transportna vozila oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > VGM\nPolovna VGM transportna vozila na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih VGM transportna vozila mašina koje su za prodaju. VGM transportna vozila oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o VGM transportna vozila u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih VGM transportna vozila za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og VGM transportna vozila koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih VGM transportna vozila koje Vas interesuju.


BITEF od 15. do 25. septembra – CLUBBING.RS\nBITEF od 15. do 25. septembra\nJuly 26, 2009 • No Comments •Kultura\nBeogradski internacionalni teatarski festival (BITEF), 43. po redu, biće održan od 15. do 25. septembra pod sloganom "Kriza kapitala – umetnost krize", a zbog finansijskih problema imaće manje predstava i pratećih programa nego prethodnih godina.\nOrganizatori 43. BITEF-a su najavili da ovogodišnji festival neće zaostajati kvalitetom, iako će biti finansiran sa manje sredstava.\nSelektor BITEF-a Jovan Ćirilov rekao je da su krize kapitala i društvene krize često tokom istorije bile impuls koji unapređuje umetnost i kulturu.\nPrema njegovim rečima, program 43. BITEF-a obuhvata sedam stranih i dve domaće predstave koje dokazuju tezu da u umetnosti nema krize, izražavajući društveni angažman na nov način.\nNa ovogodišnjem BITEF-u neće biti programa "Show case", koji je obuhvatao domaće predstave, ali su sačuvani programi "Polifonija" na kome se prikazuju predstave u popodnevnim satima i "BITEF na filmu" u Muzeju Jugoslovenske kinoteke.\nOvogodišnji BITEF će biti otvoren u Sava centru predstavom "Sutra" londonskog Sadler's Vels teatra, u koreografiji Sidija Larbija Šerkavija (Cherkaoui), koji je za predstavu "Rien de rien" osvojio Specijalnu nagradu na BITEF-u 2000. godine.\nPredstava "Sutra" sa tibetanskim monasima šaolin manastira istražuje hinduističku mudrost Budinih sutri, a virtuozne pokrete vekovne tradicije kung-fua tretira kao potragu za jedinstvom fizičkog i duhovnog, ugrađujući ih u svoje iskustvo evropske savremene igre.\nU okviru 43. BITEF-a biće izvedena i predstava "Plavi zmaj" kanadskog reditelja i dramskog pisca Robera Lepaža (Lepage), u izvođenju "Ex Machine" iz Kvebeka, švajcarska predstava teatra "Vici" iz Lozane, "Airport kids", u režiji Lole Arias i Stefana Kegija.\nPublika BITEF-a imaće priliku da vidi i zagrebačku trupu "Bacači sjenki", koja je osvojila Specijalnu nagradu za predstavu "Ex-pozicija" na 41. BITEF-u, a sada gostuje predstavom "Odmor od povjesti", u kojoj nema priče, niti vidljive glumačke igre, a autori predstave su Boris Bakal i Katarina Pejović.\nNa BITEF-u će biti izvedena i norveška predstava "Pisac" o Knutu Hamsunu, najpoznatijem norveškom piscu kvislingu, a holandski Teatar "Hotel Modern" iz Roterdama izvešće predstavu "Logor", u kojoj je upotrebljeno 2.000 lutaka, a bavi se temom Aušvica, najvećeg stratišta u Drugom svetskom ratu.\nNemački teatar "Schauspielhaus" iz Dizeldorfa izvešće scensku verziju Marksovog "Kapitala", koju su režirali Helgard Haug i Daniel Vetzel u okviru projekta Rimini-protokol, koji je poznat po predstavama u kojima ne igraju ni glumci ni amateri, već ljudi koji se bave temom koju pozorište obrađuje.\nNa 43. BITEF-u biće izvedene i nagrađivana drama "Brod za lutke" Milene Marković, u režiji Ane Tomović i produkciji Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu, koja je ovogodišnji pobednik na Sterijinom pozorju, i predstava "Sanjari" Jugoslovenskog dramskog pozorišta, retko izvođeno delo međuratnog pisca Roberta Muzila, u režiji Miloša Lolića.\nPredsednik žirija 43. BITEF-a je Patris Pavis, a članovi su Simel Fenik Roland iz Nemačke, Oliver Frljić iz Hrvatske, glumac Vladimir Aleksić i dramska autorka Maja Petrić iz Srbije.\nGrad Beograd podržao je BITEF sa 32 miliona dinara, Ministarstvo kulture Srbije sa 11 miliona, dok su Izvršno veće Vojvodine i grad Novi Sad izdvojili 2,5 miliona.\nProdaja ulaznica za 43. BITEF počeće 1. septembra u Pozorištu na Terazijama.


Kako spavati kada bole leđa i vrat – Najbolje poze prema savetima lekara Kako spavati kada bole leđa i vrat – Najbolje poze prema savetima lekara\nSvi znamo da je kvalitetan san dobar za zdravlje, ali kako spavati kada bole leđa i vrat. Kada se stalno vrtite u krevetu jer ne možete da pronađete adekvatnu pozu, a ujutru kada se probudite sve vas boli. Nekvalitetan san sprečava opuštanje mišića, odmor celog tela kao i ozdravljenje nakon bolesti koje se obično dešava tokom spavanja. U toku mirnog sna srce i krvni pritisak se usporavaju, mozak oslobađa hormone koji stimulišu rast tkiva i obnavljaju krvne sudove, telo stvara više belih krvnih zrnaca i imuni sistem se pojačava.\nPošto je spavanje toliko bitno onda kako spavati kada bole leđa i vrat, koje su poze najbolje i koje savete preporučuju lekari.\nNajbolje je birati preporučene položaje za spavanje. Međutim, to nije uvek lako rešenje naročito ako ste navikli da spavate u nekom drugom položaju. Za organizam je stesno da se odvikne od jednog nepravilnog i pređe na novi pravilni i zdraviji položaj spavanja.\nStručnjaci savetuju da možete spavati u bilo kojoj pozi koja vam odgovara i nakon koje se osećate odmornim, ali ipak prihvatite i neke promene. Ključ dobrog spavanja jeste da poravnjate položaj ušiju, ramena i kukova koji bi trebalo( manje ili više ) da budu u ravnoj liniji. Prirodno je da postoji prazan prostor između tela i dušeka. Taj prostor može da istegne mišiće leđa i vrata i zato koristite jastuke da biste popunili te praznine i smanjili bolove u telu ujutru kada ustanete.\nLjudi se često okreću tokom spavanja i menjaju više položaja. U tom slučaju da biste održavali onu gore pomenutu ravnu liniju i smanjili prazan prostor koji može da istegne mišiće, koristite više jastuka koji bi popunili te praznine dok se okrećete i menjate položaje.\nKako spavati kada Vas bole leđa i vrat – Najbolje poze za leđa\nNajbolji položaj za spavanje koji će sprečiti bolove u donjem delu leđa jeste upravo spavanje na leđima. Ovaj položaj raspoređuje težinu duž cele kičme. Postavljanje jastuka ispod kolena pomoći će u održavanju prirodne krivine kičme.\nZa one koji spavaju na boku, odnosno sa strane, postavljanje čvrstog jastuka između kolena pomaže u održavanju prirodne usklađenosti kukova, karlice i kičme. Ako ste navikli da spavate sa strane pokušajte u toku noći da menjate strane. Na taj način ćete izbeći mogući dizbalans mišića i sprečiti stvaranje skolioze( deformitet kičmenog stuba). Bočno spavanje u položaju fetusa može pomoći onima koji imaju probleme sa diskus hernijom.\nSpavanje na stomaku je najgori položaj za bolove u leđima. Međutim, ako vam je teško da promenite taj položaj stavite tanak jastuk ispod kukova i stomaka da biste poravnjali položaj kičme.\nNajbolja poza za vrat\nNajbolji položaj za spavanje kada imate problema sa vratom jeste na leđima ili sa strane odnosno na boku. Ako spavate na leđima onda koristite jastuk koji podržava zakrivljenost vrata odnosno malo je tanji i na njemu cela glava prijanja. Ako spavate na boku onda koristite jastuk koji je duži odnosno ide ispod vrata tako da se vrat poravna sa glavom i da kičma bude ravna.\nKada spavate na stomaku onda se glava bukvalno uvija da bi bila sa strane na jastuku na taj način se vrši protisak na nerve. Zato pokušajte da se odviknete od ovog položaja ili koristite tanke jastuke ili spavajte bez jastuka da biste izbegli moguće uganuće i bolove u vratu.\nAko baš imate velike probleme sa vratom onda vam je pored dobrog položaja spavanja bitan i jastuk. Birajte one specijalne sa odgovarajućom podrškom za vrat koji vam neće tokom spavanja vršiti pritisak na vrat i kičmu.\nMnogi ljudi da bi izbegli bolove u vratu spavaju u polusedećem ili naslonjenom položaju. To je česti primer kod trudnica koje imaju bolove u leđima. Za ovaj položaj vam je najbolja podrška za vrat koja se koristi na letovima i dužim putovanjima. Jastuci ispod donjeg dela leđa su takođe dobra ideja.\nPošto je dobar san uslov za dobro zdravlje onda obezbedite sve uslove koji su vam potrebni. Počev od kvalitetnog jastuka, preko udobnog dušeka do samog okruženja. Odgovarajuća sobna temperatura, mesto gde se nalazi krevet, mogućnost zatamnjenja prostorije, možda i miris lavande koji dokazano umiruje i opušta mišiće pa samim tim vam omogućuje da bolje zaspite i da se ujutru odmorni probudite.\nMinđuše i frizure – Kako ih možete uskladiti, modni saveti\nKratke frizure sa šiškama idealne za jesen 2020 godine


DRUGO PRIZNANJE KRIVICE ZA SREBRENIČKI MASAKR | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nNepunih nedelju dana nakon početka, drugo sudjenje Haškog tribunala za srebrenički masakr ostalo je bez još jednog optuženog: od početne četvorice, na optuženičkoj klupi su ostala samo dvojica.\nNakon Momira Nikolića, oficira za bezbednost Bratunačke brigade VRS, koji je pred sam početak sudjenja postigao sa tužilaštvom sporazum o priznanju krivice, u Tribunalu je danas saopšteno da je identičan sporazum postignut i sa Draganom Obrenovićem, bivšim načelnikom štaba Zvorničke brigade.\nZa sutra je zakazana rasprava na kojoj bi sudije trebalo da prihvate sporazum tužilaštva i optuženog, nakon čega će se Obrenović i formalno izjasniti da je kriv za progone na političkim, rasnim i verskim osnovama, kvalifikovane kao zločin protiv čovečnosti. U zamenu za priznanje i punu saradnju, tužilaštvo će povući ostale tačke optužnice kojima se Obrenović, pored ostalog, tereti i za saučesništvo u genocidu, a za optuženog će - baš kao i u slučaju Momira Nikolića - predložiti kaznu u rasponu od 15 do 20 godina.\nObrenović priznaje da je učestvovao u sistematskom i rasprostranjenom napadu protiv civilnog stanovništva Srebrenice, u kojem je ubijeno više od 7.000 muškaraca izmedju 16 i 60 godina starosti. Priznaje, takodje, da je odgovoran za okrutno i nečovečno postupanje sa civilima, zatvaranje i terorisanje srebreničkih Bošnjaka i uništavanje njihove lične imovine. Obrenović priznaje da je u tim zločinima učestvovao sa "diskriminativnom namerom", odnosno zato što su žrtve bile bosanski Muslimani.\nNakon priznanja Nikolića i Obrenovića, na optuženičkoj klupi drugog haškog sudjenja za srebrenički masakr, do daljeg, ostaju Vidoje Blagojević, bivši komandant Bratunačke brigade i Dragan Jokić, načelnik inženjerije Zvorničke brigade VRS.\nDragan Obrenović je, inače, deseti optuženi koji je priznao krivicu, i to upravo u sedmici u kojoj se navršava 10 godina od osnivanja Haškog tribunala. (kraj)


VW će nakon američke afere izaći još jači | Autoindustrija | Al Jazeera Balkans\nHaradinaj: Angažman Macrona može vratiti Srbiju u dijalog\nVučić: Rješenje za Kosova mora biti 'nešto između'\nKhamenei: Iran će odgovoriti na britansku pirateriju\nZarif: Mogući pregovori ako SAD prestane prodavati oružje saveznicima\n5. Oktobar 2015.\nVW će nakon američke afere izaći još jači\nSvaki čovjek na planeti koji ima pristup električnoj energiji, pa tako i medijima, nekoliko puta dnevno čuo je ime ovog poznatog brenda.\nNa blizu 11 miliona vozila postoji softverski program koji lažira podatke o količini štetnih materija u izduvnim gasovimaEPA\nPiše: Goran Stanković\nAmeričko tržište je potresla još jedna Volkswagenova afera, iz koje će se ovaj proizvođač, ako je sudeći po prethodnom slučaju, izvući i vratiti još jači.\nU američkoj javnosti su se javile neke nedoumice na koje su stručnjaci i mediji tražili odgovore. U svakom slučaju, nekoliko dana po oglašavanju menadžmenta, svaki čovek na planeti koji ima pristup električnoj energiji, pa tako i medijima, nekoliko puta dnevno čuo je ime ovog poznatog brenda.\nPrvi podaci govore da na gotovo 11 miliona vozila postoji softverski program koji lažira podatke o količini štetnih materija u izduvnim gasovima i da će taj problem koštati VW oko šest milijardi evra, a možda i više od 16 milijardi evra, ako se veliki broj prevarenih kupaca odluči na tužbe.\nOva prevara treba da prvenstveno pogodi one Amerikance u Kaliforniji koji su izuzetno odgovorni prema pitanju očuvanja prirodne sredine, pa se iz tog razloga osećaju izneverenim.\nUzgred, zakoni u SAD-u se razlikuju od države do države, a kalifornijski su najstroži po ovom pitanju.\nDrugim rečima, Volkswagen, kao nemački nacionalni proizvod, toliko je solidan i siguran u svojoj osnovnoj funkciji da se to i ne dovodi u pitanje, ali odnos kompanije prema zaštiti životne sredine je narušio poverenje kupaca koji voze ovu marku automobila.\nSada je već bivši vodeći čovek VW-a Martin Winterkorn izašao pred svetsku javnost i pošteno rekao da je fabrika ugrađivala sporni softver i da prihvata sve moguće konsekvence. To je, naravno, dovelo do velikog pada vrednosti akcija ove firme, koje su za kratko vreme pale za petinu. Kako će se stvari na berzi u skorijoj budućnosti odvijati, videće se brzo.\nMeđutim, Volkswagenov koncern drži i veliki broj drugih putničkih i teretnih vozila, među kojima su Audi, Škoda, Seat, Bentley, Scania i drugi. Tako možemo zaključiti da se veliki deo konkurentske borbe zapravo odvija između članova iste "porodice". Takođe, mnoga vozila u okviru koncerna se prave na istoj platformi, ili u istoj fabrici, a kupcu se nudi da se opredeli za dizajnerske finese, koje nosi svaki pojedinačni model.\nAmerika, koja je za Volkswagen verovatno i najvažnije inostrano tržište, već je bila suočena sa problemima koje je imao Audi. To se dogodilo pre više od 20 godina, ali se Audi ipak vratio, i to još uspešnije. Provere i istraživanja američke Agencije za zaštitu životne sredine su započete još 2013. godine. Takođe, na tri nedelje pred zvanično saopštenje o velikoj prevari Winterkorn je znao da postoje nepravilnosti u rezultatima koji se odnose na emisiju azotnih oksida.\nPostavlja se pitanje - kako je moguće da se u prethodne dve godine nije moglo doći do pouzdanih rezultata za jedan tako relativno jednostavan test?\nVolkswagen je moćan koncern, koji se po svojoj veličini i uticaju lako može usporediti i sa nekim državama. Pored porodice Porsche, značajan deo akcija poseduje i vlada Donje Saksonije. Ovakva struktura vlasništva, gde su privatni vlasnici i država postali suvlasnici, daje neku vrstu diskrecionog prava menadžmentima da donose odluke za koje znaju da nisu u saglasnosti sa zakonom, ali bi potencijalno mogle biti dobre za kompaniju i za građane neke države.\nKasnije će se stabilnost i opstanak kompanije uspostaviti uz pomoć tesnih veza koje postoje između aktuelnih političara i onih koji upravljaju nekom nacionalnom kompanijom. Primera radi, u upravnom odboru Volkswagena je bio aktuelni vicekancelar Sigmar Gabriel kao i neki drugi političari. Kod aktuelne Volkswagenove afere, u nemačkim medijima se, osim osuda i zabrinutosti, pojavila informacija da će i država finasijski pomoći koncern, ako to bude neophodno.\nPoštenje i povjerenje\nBez sumnje, ovaj događaj je uzburkao svetsku javnost, pa su mnoge države najavile provere i istrage vezane za Volkswagenova vozila. U komentarima svetske javnosti su se često vodile polemike o poštenju i poverenju. Svaki čovek ima svoj lični stav o mnogim pitanjima, a da li se on uvek poklapa sa onim što se javno izgovori, veliko je pitanje.\nTako treba spomenuti da se prodaja dizel vozila u septembru povećala za šest odsto, a u Americi za čitavih 16 odsto, navodi se u listu Politika. Ovakvo poboljšanje prodaje u nekoj kompaniji može da bude rezultat raznih faktora, uključujući i besplatnu marketinšku kampanju.\nOstavka šezdesetosmogodišnjeg Winterkorna predstavlja moralni čin i nemačka javnost na to gleda sa odobravanjem. Međutim, sama koreografija prilikom završne izjave i špekulacije da će na njegovo mesto doći šest godina mlađi kolega Matthias Mueller je više izgledala kao zasluženi odlazak u penziju i predaja dužnosti novom direktoru.\nObičnom građaninu kod ovakvih afera jedino preostaje da donosi zaključke na osnovu dostupnih informacija i lične logike.\nVW ukinuo smjenu u njemačkoj tvornici\nSporno 1,8 miliona privrednih vozila VW-a\nSporni sistem VW-a ima i 1,2 miliona Škoda vozila\nPremijer kaže da bi za Kosovo jedna od opcija kompromisa moglo biti ukidanje taksi u zamjenu za priznanje od Srbije.\nTrump poručio biračima: Ja sam idealan kandidat za rasiste