Adini Feriha Koydum - Page 1219 - Turske serije - Forum\nPage 1219 of 3513\nPa i ja bih isto samo ne znam koliko bi me izdrzala\nPa zna on mangup ko najbolje mazi\nma ne brini mogu ja i vise\nmirkic evo ceka te kad se opet taliznes do foruma pocasti se\ndanas je vedro bez grmljavine\nVÃ©Nus likes this\nkceriiiiiiiii evo za potreosene kalorije sa profom\ni tebi skijasice trebat ce ti za upalu mislim misica\nsele a ti evo sjedi i pleti mila\nsele djete ce doci ostavila sam je kod profesora za tango\nLepotica nasa razigrana .... da vidis kad se vrati za savladanim novim korakom , nece proci dugo i ucice ona njega kako se igra\ndrage moje kad navratite posluzite se\nsele moja hajde\nkako ovome odoleti ????\nufffffffffff sele kad vidi ima da me ubie ja zaboravila d je ona i Emirceka ucila tango\ncarna pa hajde javi se gdje si curo nasa\nsanita jedna za tebe\nzoki abi da i tee ne zaboravim evo uz kaficu\ndrage moje uzivajte dok se ja vrnem\nmegi 32 1872\nMegi32 draga ... evo spremila sam kafu i cekam koje slovce od tebe nemoj ovako\nDraga, bas si me nasmejala s dijagramom! Eto vidis sta je tehnika uradila od moje maste i osecajnosti! (Nema diskusije...2+2=4 i tacka)\nA korpa za otpatke ne postoji, kad pisem, pisem direktno, doduse sa ponekim "delete" .\nU pravo vreme - kafa i to u velikoj solji. Lolu loli megi :wub: (ovo za oba obraza)\nJenis sta cekas ? Limun ili kafu ? .... evo jedne za opustanje\nne treba limun ....dovoljna i kafica ....zanam da je tvoja uvek od srca .........\nne steka komp ....dva posta pocela pisati .....ali sruja me zezala ....nestaje pa dolazi ........neki kvar popravljali .....pola naselja nije imalo ........struje ....juce nisam ni imala vremena .........\nsad sem jedva prictala sta ste ispisale.............samo strikate ............\nProcitala sam tvoja post o Emiri ...... na zadatku Nikolininu temu ..........Fenomenalnooooooo.....sve je napisano ..........a zakljucak u samo jednoj..... ali vrednoj recenici ..........\nTako draga moja Nikolina , ja mislim da Emir nije sa Ece bio zbog poriva maÄomena ... Ece mu je bila veza za izazov Yavuz ...i svo njegovo dalje zadrÅ¾avanje Ece uz sebe nije bilo zbog Ece nego zbog Yavuza ... ona mu je sluÅ¾ila kao sredstvo da protivnika drÅ¾i u borbi do konaÄne pobede .\nNapisala bi samo par recenica o macizmu..........\nPitanje koja svaka zena sebi postavi .........barem jednom u zivotu .....kakav je to idealan muskarac???........\nmaco tip? ....lep ,zgodan,dobar muz i otac,pazljiv,osecajan,duhovit,uvek spreman da pomogne .....onaj koji predvodi ....ili vodi ......ili onaj koji nikad ne posustaje ?.......\nMaco muskarca najlakse opisujemo kao jakog ....snaznog muskaraca .....\nzene vole takve muskarce ...........i Feriha voli Emira takvog ....jakog ....snaznog .....koji zna sta hoce u zivotu .....koji je stiti .............\na onda se desi Ece ........Emir se pogubi u celoj prici .....pogubi na putu kojim je krenu .........putu kako je to Boba lepo napisala .....koji je vodio na dve strane ........Feriha mi i daje da odabere ....ili JA ili POSAO(Ece)........\nEce se vesto infiltrirala ....pod velom posla .........ona je igrala staru dobru igricu ........po sistemi ......"mamac","riba","obrt"......."zez".........koja po pravili vodi do skrivene "dobiti"......tu igricu su Hande i Cansu a bome i Ruya igrale takodje .........iako na prvi pogled takva igra izgleda racionalana .....ono sto bi neki rekli u ljubavi i ratu su sva sredstava dozvoljena ....takva igra je po svojoj pravoj pritodi duboko iracionalna i destruktivna ...........jer unistava ono sto je zaista lepo .........\nVerka moja ....napisala si o ovo .......\nI sad dok ovo piÅ¡em pada mi\nnapamet onaj razgovor Ece â€“ Feriha koji Yavuz sluÅ¡a u 66 ep. ...Ece je\nsvesno navela Yavuza na Emira , znala je da Ä‡e MAGARAC Emir progutati\nmamac ... da se neÄ‡e skloniti sa crte Yavuzu a da Ä‡e proraditi njegova\ndÅ¾entlmenska zaÅ¡tita za nju .\nA kod Ece.... nista mu nije smetalo......\n.... ni Å¡to ga je ostavila , ni doktor ni Yavuz ... mogla je Å¡ta je\nhtela ... I veridbu je obezbedila zbog njegovog oseÄ‡aja duga ... da je\nÅ¡titi od Yavuza ... i kad mu je Yavuz ... glasno i jasno rekao ...\nslobodni ste sa moje strane , ona me viÅ¡e ne zanima ... isto veÄe je\ndobila nazad burmu ... ni njega viÅ¡e nije zanima .\nSustina te igrice je u tome sto si napisala...........i Yavuz i Emir su samo sredstava da Ece dodje do svog cilja ..........\nOno sto nijedan maco muskarac nece da dozvoli sebi je da s oseca iskoristeno ...........a tako se osecaju i Yavuz i Emir ...........i stoga ce je obojica odbaciti .........\nzene vole i zele muzevnije muskarce ....dominantnije u odnosu na nju ......ali nikako AGRESIVNe........\nFeriha je zato i rekla Emiru .....ti se razlikujes od mog oca i brata .........njih dvojica nisu dominatni u svom braku .....i u odnosu na svoje zene .....pa ,svoj "macizam"izrazavaju ....upravo kroz agresivnost..........Nijedna zena ne sme da pisne ........sve zacute kad u kucu ulaze Riza ili Meho ...........\nx_y, mirka and Boba like this\njeste mila cim me vidi sjedne mi u krilo\nBosanko, da li verujes da sam mislila da je stvarno rodjendan tvom unuku? A onda se upitam...pa ja uopste ne znam koliko imas godina i da li mozes da budes baka (makar maloletna!) Dobro je malo stati i ocutati...Voli te megi\nbosanka likes this\nGLUME FENOMENALNO LJUBAV,BRIGU...SVE EMOCIJE SU DONIJELI DO SAVRÅ ENSTVA.....\nDa veoma jaka scena ......\nEmir ....njen maco ......njen zastitnik .............sve je ne bitno kad nju treba zastititi ..........\ns vrata ce odgurnuti ....onu koja je sve cinila ......da njihovoj vezi i njima naudi .........koliko joj je puta samo rekao da ih se kloni ......ona je jedna od onih koja je pokusala da se infiltrira u njegov zivot ako ne na drugaciji nacin ono kroz posao ....samo da mu bude u blizini .......da li je to dovoljno...........\nNE JENIS NIJE DOVOLJNO ....KAD NEKOG VOLIÅ ONDA SU DRUGI NEBITNI......ON SA ECCE 3 GODINE...I NEMA LJUBAVI....ONA SA LEVANTOM 3 GODINE I NEMA LJUBAVI.....LJUBAVI IMA KAD JE IMA-FEMIR\nmegi 32 likes this\nPOÅ TO VIDIM DOLE ZAHVALNU PUBLIKU NEÅ TO ZA NAÅ U DUÅ U......\nBoba and Gaby like this\nI OVDE SU PREKRASNI PEJZAÅ½I,MUZIKA I RIJEÄ†I\nPostirano danas, 03:22 PM\nJENIS, on 24 Mar 2013 - 15:16, said:\ns vrata ce odgurnuti ....onu koja je sve cinila ......da njihovoj\nvezi i njima naudi .........koliko joj je puta samo rekao da ih se kloni\n......ona je jedna od onih koja je pokusala da se infiltrira u njegov\nzivot ako ne na drugaciji nacin ono kroz posao ....samo da mu bude u\nblizini .......da li je to dovoljno...........\nNE JENIS NIJE DOVOLJNO ....KAD NEKOG VOLIÅ ONDA SU DRUGI\nNEBITNI......ON SA ECCE 3 GODINE...I NEMA LJUBAVI....ONA SA LEVANTOM 3\nGODINE I NEMA LJUBAVI.....LJUBAVI IMA KAD JE IMA-FEMIR\nUpravo tako Mirka ....nije dovoljno ...........jer nema ljubavi ..........\nSRETAN ROÄENDAN MOMKU....ALI IZGLEDA VELIKOM MJEZIMCU I MAZI\nx_y and bosanka like this\nWho's Online 5 Members, 2 Anonymous, 85 Guests (See full list)


[es] - RVS-COM i dialup internet\n12.10.2007. ISDN: Telekomov NetMod i RVS-COM\n25.04.2004. Callback Isdn Pc 2Pc\nRVS-COM i dialup internet\n[es] :: Fiksna telefonija :: RVS-COM i dialup internet\n[ Pregleda: 3858 | Odgovora: 6 ] > FB > Twit\nRVS-COM i dialup internet 02.02.2006. u 02:47 - pre 199 meseci\nKoristim verziju RVS-COM Pro lite 3.11 i kada je ucitan pomenuti program i probam da se konektujem na internet umesto da uspostavi komp konekciju izbaci mi poruku kao open port i moram da ugasim program da bi mogao da idem na internet, zna li neko kako ovaj problem da resim, i jos jedna stvar koji program moze da snima razgovore sa ISDN linije.\nRe: RVS-COM i dialup internet 02.02.2006. u 08:07 - pre 199 meseci\nRe: RVS-COM i dialup internet 22.03.2006. u 19:24 - pre 198 meseci\nTreba da u konekciji za internet chekiras da se konektuje preko rvs-com-a\nDr Miloš Rakić\nČlan broj: 91845\nRe: RVS-COM i dialup internet 17.04.2006. u 23:20 - pre 197 meseci\nKada stikliram da se Dial Up konekcija odvija preko RVS Com-a, sve ide ok ali prve 2 sekunde, jer cim se konektuje, istog trenutka se kompjuter resetuje!\nSta je problem i kako da ga resim. Inace, preko RVS Com-a normalno saljem i primam faksove i sve radi ok osim sto moram da iskljucim RVS Com pre konektovanja na internet. Da li neko zna odgovor na pitanje?\nRe: RVS-COM i dialup internet 18.04.2006. u 07:41 - pre 197 meseci\nMoras da iskljucis sekretaricu(answerphone) pre konektovanja.\nRe: RVS-COM i dialup internet 19.04.2006. u 08:49 - pre 197 meseci\nGde da pronadjem RVS-com, a da nije na nemackom. Jedina verzija koju sam nasao ver. 4.1 je na nemackom!\nRe: RVS-COM i dialup internet 19.04.2006. u 11:54 - pre 197 meseci\nJa cetvorku na engleskom traaaaazim vec dugo ali nesrecno\nUspevao sam da nadjem ali ne i da skinem na e-muleu ali...


Tržišno rešenje: Libertarijanska utopija\nat Friday, January 25, 2013 posted by Ivan Jankovic\nNe pominjes vojsku, ali je u izvesnom smislu i ona bila privatna u Rimu, ili sam barem ja stekao takav utisak...\nMozes navesti neku tvoju omiljenu knjigu na ovu temu za dalja razmatranja?\nnisam siguran za vojsku: ona jeste bila 'privatna' tokom najveceg dela republike u smislu da su vojnici bili gradjani sa pravom glasa. Nisam siguran kada, ali verujem jos uvek tokom republike javlja se stajaca vojska. lai, ne znam oko finansiranja i ostalog, to bi trebalo proveriti.\nsto se tice literature, ja preporucujem izvanredne uvodne studije Andrew M. Riggsby (2010 )"Roman Law and the Legal World of the Romans", Cambridge University Press, ili Hans Julius Wolf (1951), 'Roman Law: An Historical Interpretation', University of Oklahoma Press. Malo naprednija i detaljnija knjiga je George Mousourakis (2012) "Fundamentals of Roman Private Law", Springer.\nSiguran sam da ima dosta dobrih knjiga o rimskom pravu i istoriji i na srpskom, ali nisam citao nista, tako da ne mogu da sudim.\ninternet je totalna anarhija a funkcionise savrseno. U online pokeru se recimo vrte mnogo velike pare i mnogo ljudi je zaposleno, a postoje samo forumi koji sude bolje od bilo kog drzavnog suda. Ako neka poker soba ili poker igrac napravi nesto sto nije legitimno, kazna stize istog trenutka.\n'Zamislite društvo u kome vlada gotovo potpuni laissez-faire, ne postoji nikakva državna regulativa privrede, prava investitora su striktno zaštićena i uopšte, reč je o uzornom kapitalističkom sistemu kakav bi svaki libertarijanac podržao. Njihovi zakoni štite sve oblike privatnog vlaništva, uključujući kupoprodaju, transfer, ugovore, nasleđivanje, ortakluke i sve ostalo što srećemo i u modernim kapitalističkim ekonomijama. Štaviše, naš utopijski sistem je rotbardijanski do te mere da zabranjuje frakciono bankarstvo: onaj ko pozajmi drugome i jedan cent depozita po viđenju smatra se kriminalcem.'\nNe shvatam gde je tu utopija? Pogledajte ovaj video, kada više ne bude retkosti neće više biti ni kapitalizma, tek onda će postojati utopija, to može da se desi za oko 100 godina. :)\nЗаиста занимљив пример.\nБило би добро, ако би могао са више појединости, и баш на том конкретном примеру да опишеш функционисање друштва.\n"Ne shvatam gde je tu utopija? Pogledajte ovaj video, kada više ne bude retkosti neće više biti ni kapitalizma, tek onda će postojati utopija, to može da se desi za oko 100 godina. :)"\nНе живи човек само о хлебу. :)\nИспуњавање свих жеља за поседовањем неће ни изблиза решити човекова питања.\nKoga ovakve stvari zanimaju, mozda ce ga zanimati i "Pravni sistemi veoma razliciti od naseg", predmet koji drzi Dejvid Fridman na Univerzitetu Santa Klara. Izmedju ostalog, pokriva carsku Kinu, serijatsko pravo, indijansko pravo, Island u ranom srednjem veku....\nOvde je silabus sa nekim linkovima, a ovde je spisak nekih kjiga i clanaka.\nКада (и да ли) ћете убацити и подршку за ћирилицу? Хоћу да шерујем :) овако добре текстове, али да су при томе на ћирилици.\nТаман да разбијемо предрасуде да либерализам не значи пљување по својој култури и ниподаштавање исте. :)\nИначе, када бисте текстове писали на ћирилици, они би могли аутоматски да се пребаце у латиницу. Из латинице у ћирилицу то, нажалост, није могуће.\nCitaju nas ljudi iz Hrvatske, Slovenije, Bosne, Crne Gore... Mnogi ne znaju cirilicu, a jos ne sretoh Srbina starijeg od 8-9 godina koji ne zna latinicu.\nInace, sad sam probao: ako ukucas nasu adresu u Google Translate i odaberes da je prevede na srpski, izadje sajt na cirilici :)\nНисте добро прочитали моје питање нити видим неки смисао у Вашем одговору.\nСад ми је жао што сам и предложио, али то обично тако и буде када се деле савети, а да их нико није тражио.\nNema govora o nipodaštavanju kulture, jer ni ćirilica nije u srpskom nacionalnom biću. Samo je prva stigla, ali i jedno i drugo pismo su jednako uvoz sa strane. Kao i indijsko-arapski brojevi koje koristimo.\nЗанимљиво је како је само Србима тешко да локализују сервисе на ћирилицу.\nЕво, нпр, одговора једног Американца, власника бесплатног (!) веб сервиса који користим, на моју примедбу да ми се ћирилица не приказује и питање да ли ће бити локализације на ћирилицу:\n"Ah, that's a dumb bug/easy fix. Check it now and it should be good. Thanks for pointing that out! (also we do plan to localize at some point, thanks for reminding me of it's importance!)"\nИ данас управо, када сам му опет пријавио проблем са ћирилицом:\n"Sorry about this, we obviously need to get better at testing for our non-english speaking friends!"\nНи Ви, Славиша, нисте прочитали шта сам написао.\nНе желим да се расправљам о ћирилици (већ имате формиране ставове, а могли бисмо се расписати о естетским, практичним, културним и историјским аргументима). Само ми се чини да се одричете једног дела тржишта због тога.\nДеснице у Србији нема, а Ви пишете:\n"ni ćirilica nije u srpskom nacionalnom biću."\nNiste u pravu obojica. :) Srpsko nacionalno pismo (strogo filološki posmatrano) NIJE samo slovenska ćirilica (btw, veoma originalno autorsko delo Ćirilovih učenika), a definitivno nije (latinska ili srednjeevropska) latinica, nego "vukovica", tj. Vukova ćirilica, takođe više nego originalna tvorevina jednog konkretnog čoveka po čijem imenu je i nazvana. S druge strane, hrvatsko nacionalno pismo se naziva "gajevica", tj. modifikovana sr.evr. Latinica od strane vođe Ilirskog pokreta, Ljudevita Gaja, koju su, kao takođe svoje pismo, u novije vreme prihvatili i svojataju je pripadnici novoformirane nacije Bošnjaka, tj. prethodećih jugoslovenskih Muslimana. Takođe, od vremena Kraljevine Jugoslavije sve više je upotrebljavaju i Srbi, bilo zbog političke korektnosti, bilo zbog pomodarstva, tehničke prednosti, kontriranja nacionalistima, ili kao ja, usled lenjosti i navike. :) Ali čak i da 100% Srba počne da piše latinicom (ili klinastim pismom/hijeroglifima), budimo realni, ona neće postati "srpska latinica", nego će ostati hrvatska, kao što bi i hijeroglifi i klinasto pismo vazda bili i ostali egipatski odn. asirsko-vavilonski, pa makar ih počeli koristiti Englezi i Kinezi. Isto tako i arapski/rimski brojevi ne mogu postati anglo-saksonski, korejski, čak ni "svetski" (iako to faktički jesu), jer su im ishodišne kulturne matrice vrlo precizno određene u strukturalnom, geografskom i istorijskom smislu.\nDakle, nije problem pisati hrvatskom latinicom (ja to rado i gotovo redovno činim), ali svojatati je i "patriotizovati" po meni je jadnije, ako ne i gore nego smatrati Knin, Karlobag ili Viroviticu srBskim gradovima. :)\nMilane, moguce je da te ne razumemo, jer nemamo pojma sta ti znaci "lokalizacija na cirilicu".\nNiko od nas nije programer ni web dizajner, zato i imamo blog na blogspotu, a nemamo svoj domen. Meni "lokalizacija na cirilicu" znaci "treba da pravimo duple postove ili da pisemo sve na cirilici". Za to niko od nas nema ni volje ni vremena.\nAko je to nekako moguce lako odraditi, kazi kako, pa cu da odradim. Ako meni treba 15 minuta, a tebi to bas, bas puno znaci, sto da ne uradim... :)\nPrevod na makedonski jazik.\n"Таман да разбијемо предрасуде да либерализам не значи пљување по својој култури и ниподаштавање исте. :)"\nA mogli bismo da razbijemo i onu predrasudu da liberalizam podrazumeva istinitost & sveobuhvatnost fraze "one size fits all".\n(Au, znam da naasedam na trolovanje, ali ne mogu da se obuzdam).\nTaj Amerikanac koji se polomio oko lokalizacije je dobar biznismen, pa se trudi da udovolji zahtevima svojih musterija, nije neki cirilica-sajber-fajter u nastanku.\nA zahtev da se blog lokalizuje sa latinice na cirilicu da bi, kao, dokazao, da ne pljuje po nasem nedodirljivom i krhkom dostojanstvu...\nЗнам о чему причаш, али не желим сад да потежем теме о култури и историји на блогу о либерализму.\nИзвињавам се, употребио сам технички термин - локализација. То би у суштини у овом примеру значило да аутори (администратори) пишу на једном писму, а да се аутоматски праве две верзије, ћирилична и латинична, па корисник одабере коју жели. Не знам ни да ли blogger то омогућава, погледаћу мало. Није ствар ни у томе да ли ћете то да урадите. Сасвим добар одговор би био и: немамо довољно корисника (читаоца) којима је то у интересу. Последње што сам очекивао од либерала је расправа типа: не треба ти то, а то ти ионако није битно. :) Мада, то је вероватно моја кривица и грешка у комуникацији (због термина локализација).\n"Taj Amerikanac koji se polomio oko lokalizacije je dobar biznismen, pa se trudi da udovolji zahtevima svojih musterija, nije neki cirilica-sajber-fajter u nastanku."\nНаравно. Данас су сви решили да ме просветле. :) (а и ја друге :D )\n"A zahtev da se blog lokalizuje sa latinice na cirilicu da bi, kao, dokazao, da ne pljuje po nasem nedodirljivom i krhkom dostojanstvu..."\nИзвињавам се, још једаред, због термина локализација. Он не значи избацивање латинице.\nA hoće li želja za večnom mladošću? :)\nInače ta naprava o kojoj priča Michio Kaku bi trebala da izgleda i funkcioniše otprilike ovako nekako: Nanotech Assembler :)\nDa Vi sami niste uokvirili zahtev za upotrebom cirilice u terminima Pljuvanja Po Sopstvenoj Kulturi, ni ja ne bih posegnula za trivijalnim zakljuckom koji bi Vas "prosvetlio".\nU toj utopiji koju opisujes, robovi su bili realnost i najnormalnija stvar.\nI u stvari kada poslozis stvari kao sto jesi, ne vidim, kako bi uopste izbegao pojavljivanje robovlasnistva?\nZamisli da tebi kao istaknutom blogeru u takvom sistemu zakucaju neki Legija i ekipa na vrata i kazu "Od sada mali, ima da pises tekstove koje ti mi damo i nema da pisnes o tome". Kako zamisljas da bi se izvukao iz takve situacije?\nU stvari, za vrlo kratko vreme bi apsolutni gospodari i zivota i smrti postali ljudi koji su dobri sa oruzjem, a ne oni sa najboljim idejama.\nA sta sada smeta tim legijama sto su najbolji sa orizijem da isto to urade?\nSmeta im to sto izdrzavaju kaznu od 40 godina.\nBtw. evo jos jedne vesti iz "utopije":\n"Da Vi sami niste uokvirili zahtev za upotrebom cirilice u terminima Pljuvanja Po Sopstvenoj Kulturi, ni ja ne bih posegnula za trivijalnim zakljuckom koji bi Vas "prosvetlio"."\nПрво, ништа не захтевам. Ово је приватни блог, и власници могу да раде шта год желе. Имају права и да обришу сваки упис на ћирилици и да напишу да је магарац свако ко је користи.\nЈа причам о интересима. И то је, мислим, једино становиште са ког вреди расправљати о ћирилици на овом блогу.\nNe Milane, pobrkali ste. Obrnuto je. Jedino stanoviste sa kojeg vredi raspravljati je sloboda njegovih vlasnika da rade sta zele. Da li ce to biti interes, dobrocinstvo, to je na njima da odluce. I mislim da blogeri ne pisu iz materijalnih interesa vec zato sto imaju nesto da kazu i to zele da podele javno.\n"Ne Milane, pobrkali ste. Obrnuto je. Jedino stanoviste sa kojeg vredi raspravljati je sloboda njegovih vlasnika da rade sta zele. Da li ce to biti interes, dobrocinstvo, to je na njima da odluce. I mislim da blogeri ne pisu iz materijalnih interesa vec zato sto imaju nesto da kazu i to zele da podele javno."\nСлажем се са свим што сте рекли, али мислим да нисам ништа побркао. О слободи нема шта да се расправља, она се подразумева. Уосталом, нисам ни говорио о материјалним интересима.\nMene jedna stvar jako nervira, a to je što se neodoljivi i nepobedivi srpski/balkanski provincijalizam oseća i ovde, bez obzira koliko je ovaj sajt napredan u odnosu na zapadnobalkanski mejnstrim: ljudi bloguju o krucijalnim pitanjima naše civilizacije, i bude desetak komentara, ali čim se pomene neka lokalna seljačko-mračnjačka budalaština tipa Kosovo, ćirilica, Srbi/Hrvati, rat, devedesete, onda ih je odmah osamdeset, i što je najcrnje, i ja se redovno hvatam kao muva na onu vrstu čokoladnog rolata koji se, za razliku od kanonske varijante, ponekad može naći i u slobodnoj prirodi :))) I još jedna primedba, striktno @Navuhodonosor, ali ustvari i polupitanje za ekonomiste, ja, osim "Tržišnog rešenja", nikada nisam čitao ozbiljne ekonomske knjige na srpskom, pošto je ekonomija počela da me ozbiljno zanima tek u trećoj deceniji života kada sam na srpskom već čitao isključivo ponekog srpskog pisca i novine, ali mi se čini da bi bolji prevod "scarcity" bio "oskudica" umesto retkost.\nsmara me da ti odgovaram.\nOskudnost ili rektost, svejedno, prva lekcija koju sam ja učio kada sam upisao ekonomski fakultet je da su dva glava atributa svake definicije ekonomije: 1. retkost i 2. izbor i da je ekonomija u stvari nauka o retkosti, mada sve to uopšte nije tako u Star Treku, ljudi u 23. veku uopšte ne znaju šta je to novac ili šta je to banka :)\nOK, baš me zanimalo, ali ja bih ipak pre tamo stavio oskudnost ili oskudicu, mislim da je precizniji prevod na srpski :) U svakom slučaju, kao celoživotni fan pravog SciFi-ja (za razliku od StarTreka :) ) i čitalac raznih futuroloških knjiga, moram da vam kažem da niste u pravu: scarcity je u socijalnom kontekstu inteligentih kompetitivnih individua pretežno subjektivni fenomen, ali takođe i povezan sa raznim objektivnim darvinističkim momentima, pa je post-scarcity samo mit nadobudnih socijalnih inženjere. Na svakom danas zamislivom nivou tehnologije, čak i ako se ne bude previše razlikovala od Klarkovog čarobnjaštva, postojaće nekakav faktor limitacije, a, ako, ne daj bože, ne postanemo jedan kolonijski organizam ili mravinjak, konkurencija i borba za opstanak će diktirati i neki oblik trke u naoružanju, pa se ni nekog oblika oskudice i, sledstveno, ni ekonomije, bojim se, nećemo tako lako osloboditi, čak i ako postanemo besmrtni kiborzi ili nematerijalna energetska bića :))\nБаш интересантан чланак, хвала Ивану.\nЧитати на писму које је доминирало у детињству је бар за нијансу пријатније, па према томе, ћирилица би требала бити привлачнија за већину Срба (онако како су сцена родног краја и лик рођене мајке привлачнији од неких других). С тим у виду, ја не разумем очигледну равнодушност Срба према ћирилици - феномен који изостаје у, рецимо, Бугарској или Македонији.\nА писање на њој се лако уреди и на Windows-у и на Линуксу, након чега не захтева никакво допунско време.\nCitaju nas ljudi iz Hrvatske, Slovenije, Bosne, Crne Gore... Mnogi ne znaju cirilicu,...\nКоја вам је мисија, која вам је хијерархија приоритета??\nВраћајући се на почетну тему: „U toj utopiji koju opisujes, robovi su bili realnost i najnormalnija stvar.“\nСтатус "робова" у задњим вековима Римске Републике је по правилу био неупоредиво бољи од статуса "робова" у модерној историји Запада. (Тако ми је бар рекао историчар Старог Рима!)\nTreba napomenuti da su u robovi u proseku oko 25 posto svega sto stvore davali gazdi. Sad jasno je koliko su oni kao ljudi bili u lošem položaju,ali ekonomski gledano današnji porezi na prihod u razvijenijim zemljama su po pravilu preko tih 25 posto.\nza starog glasnogovornika u ove hladne dane.\nZato je rimska republika zadnjih 150 godina provela u krvavim gradjanskim ratovima. Tek su Cezar i Avgust uveli red u tu drzavu, i rasirili blagostanje svim gradjanima.\nMarko Paunović je vec pomenuo i Island, cini mi se da je jedan period i Irska imala nesto slicno, tzv. Americki "divlji" zapad (koji nije bio ni priblizno divlji kao u vestern filmovima), rana Pelsivanija itd.\nOvo su manje vise sve primjeri i aproksmacije sistema koji su funkcionisali. Danas imamo dobar primjer najveceg privatnog poslodavca na svijetu, eBay, koji funkcionise prakticno bez uplitanja drzavnog sudtva, VISA itd.\nNo po meni najbolji primjer je svako od nas ponaosob i nasi zivoti! Kako?\nPa kada ste vi poslednji put nekoga opljackali? Zatvorili u kavez mozda? Ili ne daj boze ubili?? Nasi zivoti funkcionisu savrseno dobro bez inicijacije sile.\nPozdrav svima na blogu!\nSamo da se javim i da kažem da je tekst sjajan i da sam ga čitao sa uživanjem.\nHteo sam da napomenem da je u Rimu postojala privatna Vojska, poznato je da je Marko Kras imao svoju privatnu vojsku.\nInače vojska je često bila daleko više uz svoje vojskovođe nego uz republiku.\nKao jedna od bitnih činjenica je i to da su često vojskovođe bile zadužene za plaćanje vojske, tako da u neku ruku vojska je bila u nekoj vrsti privatnog vlasništva,\nŠto se tiče knjiga vezanih za rimsko pravo na srpskom, preporučio bih Istoriju rimskog prava, banjolučkog profesora Nikole Mojovića (mog strica xD )\nPuno hvala, iako imam, :) uvek je lepo sresti ljude sa sličnim ukusom. Ako vam zatreba nešto zaista opskurno na engleskom, javite, sasvim je moguće da imam i rado ću vam poslati, posedujem vrlo biranu kolekciju SciFi elektronskih knjiga, od kojih, za divno čudo, priličan broj čak i nije baš lako naći na netu, :) par desetina hiljada naslova (od kojih sam neki pristojan procenat štaviše i pročitao, :) doduše, ima tu dosta novela i priča koje su samostalne ebooks, inače ne bih postigao toliko ni za tri života :) ), i preko 1500 fizičkih tj. papirnih, većinom na engleskom, ali i bukvalno sve što je sedamdesetih, osamdesetih i, delimično, devedesetih izašlo od te vrste stvari na SHBCG, ukljuučujući i, naravno, kompletan "Kentaur", "Polaris", "Znak Sagite", plus 90% "Siriusa", sve "Andromede", sve "Monolite", itd, itd, koje, nažalost, kako se ceo život seljakam po raznim državama i raznim iznajmljenim stanovima, držim u Beogradu, i kod sebe imam samo par stotina, više za ukras na policama i ljude oko sebe, jer sam se ja još davno skoro potpuno odvikao od čitanja klasičnih knjiga, Speaker je u stvari već neko vreme upola kiborg :)\nOtvori se zanimljiva tema ovdje, no dosta komentara ode na diskusiju cirilica, latinica i sl. Alo, neka svako pise kako mu je merak, sto je problem? ma salim se, znam otprilike sta je problemali njegovo resavanje trajace, bojim se, decenijama.\nElem, da se vratimo na glavnu pricu, ova Libertarijanska utopija, ostace samo utopija. Poredjenje sa Rimom u doba republike mozda je OK, ali bojim se da Rim u doba republike nije bio bas najsjanije mjesto za zivljenje. Kada se nisu tukli okolo i nesto osvajali, tada su Rimljani mahom vodili gradjanske ratove, a jedino normano vrijeme bilo je kada nekoga na pola godine proglase za diktatora.\nUkratko, koliko god bili liberalno nastrojeni, pozeljan je monopol legalne prisile. Ukoliko imate konkurenciju u toj oblasti, uvijek ce postojati konkurenstke utakmice, u proslosti sa macevima, kasnije puske pistolji, rakete, topovi... Kosta para ekonomiju, a zivota ljude koje briga ko ce od tih ekipa imati monopol. U sustini, korisnici (uglavnom nevoljni) konkurentskom borbom samo gube.\nSudstvo, zakoni i sl. valjali bi u toj utopiji ljudima srazmjerno njihovoj plateznoj moci. Na kraju dana, zamislite u nocnom klubu, zakace se dvije ekipe. Koju ekipu izbacivaci izbacuju vani? Onu koja je imala manji ceh.\nMada, interesantna teorjska pricica koja u praksi ne vozi.\nMeni bi bilo zanimljivo da se poredi stopa privrednog rasta iz perioda Rimske republike sa prosecnim stopama savremenih drustava.\nSumnjam da bi po ovom parametru Rimska utopija pobedila, cak i ako bi joj se uracunao prihod od osvajackih misija.\njasno je da Rim ne bi pobedio, ekonomskog rasta je bilo, kao i u Grckoj pre toga, ali je bio minimalan i privremen. Sa druge strane ne mozemo reci da za to treba kriviti politicko uredjenje, jer rasta nije bilo ni u centralizovanim drzavama pre i dugo posle toga.\n"Na kraju dana, zamislite u nocnom klubu, zakace se dvije ekipe. Koju ekipu izbacivaci izbacuju vani? Onu koja je imala manji ceh"\nja bih izbacio ove sto su poceli tucu. Coase bi izbacio one sto su manje korisni za drustvo. A koga bi ti izbacio Milf? verovatno svi imamo razlicite stavove ali pretpostavljamo da drzavna policija radi u intersu svih nas, a ni sami ne znamo sta su nam interesi.\n@Duke ja samo govorim o praksi nocnih klubova, koji, jel'te, nisu biblioteke. Ukoliko jedna ekipa trosi vrecu para i posvadja se sa momcima koji su dosli da popiju po pivo, gazdin interes je da izbaci jadnicke koji su dosli da popiju po pivo, a ovi sto trose vrece svaki vikend da nastave da trose iste. Slicna situacija je i u kazinima, gdje je tolerancija na nervozu gubitnika proporcionalna parama koje ostavlja. Kako bih ja postupio? Hmmmm... Coasovski vjerovatno ako bih zivio od toga...\nOvo sam napisao kao paralelu liberalnoj utopiji gdje bi trzisna pravda i sredstva represije vjerovatno zavrsila u tom pravcu. Mislim da stvar ne bi vozila, a mozda bi jedino sa gomilom (velikom vecinom) robova. Da li je to bas liberalno?\nTo da bi postali robovlasnicko drustvo je jednako prici da nema socijalnih davanja po ulici bi preskakali mrtvace i beskucnike. Ta prica ne pije vodu, nismo mi stvoreni da mrzimo i ubijamo.\nLepo je sve to. Jedna skoro pa liberterijanska drzava je funkcionisala u praksi. No, gde je sagledavanje ostalih cinjenica?\nPrvo, to je bilo pre koliko hiljada godina? Ja vec duze vreme imam utisak da je libertarijanizam nesto sto je u teoriji vrlo lepo, i sto je u praksi i moglo da funkcionise tamo negde do sredine (ili u nekim delovima sveta do kraja) 19. veka. Sve je fino dok mi imamo zajednicu od par stotina, par hiljada ili cak par desetina hiljada ljudi. Dovoljno mali broj da ljudi svi mogu da se poznaju, ili bar da znaju dovoljno ljudi da kada prodjes krug prijateljstava triput (Pera zna Miku a Mika Ziku a Zika Lazu), pokrivas celo stanovnistvo. I u tom slucaju, neformalne institucije mogu da funkcionisu. Kada se poveca broj ljudi, kada se poveca stepen anonimnosti u drustvu, dolazi i potreba za formalizacijom i pravila (zakona) i institucija.\nNo da se vratimo na rimsku republiku.\n1) To je bila robovlasnicka drzava\n2) To je bila i klasna drzava, gde su bogati imali veca politicka prava od siromasnih (patriciji naspram plebsa)\n3) To je bila drzava koja je drugim zemljama (gradovima, predelima) vladala kao imperijalna sila\n4) To je bilo drustvo koje je u jednom trenutku skoro pa nonstop bilo u gradjanskom ratu\n5) Republika se na kraju transformisala u imperiju, diktaturu jednog coveka (to pocinje fakticki vec sa Cezarom, a Avgust to dovrsava - to sto neke republikanske institucije opstaju jos 200 godina u slicnoj formi kao i ranije ne menja mnogo stvar)\nDakle od tih 700 godina, koliko je ta republika zaista funkcionisala dobro? Bez gradjanskih ratova i slicno? I u tom periodu dobrog funkcionisanja, koliko je imala stanovnika i koliko je pokrivala teritorije? Bez odgovara na ta pitanja ne mozemo da ulazimo u ozbiljniju analizu.\n"Stoga, "libertarijanska anarhija" nije nikakv utopijski model koji nigde nije isproban, nego stari i izvorni model uređenja ljudskog društva koji je u potpunosti napušten tek od 17 ili 18og veka naovamo. Sami koncepti policije i pravosuđa kao "javnih dobara" koje mora država da obezbedi su 20-vekovne izmišljotine etatističkih ekonomista: rimska republika je mogla 700 godina da opstoji bez istih (i prvih 200 godina imperije takođe, u značajnoj meri). Srednji vek takođe ne zna za koncept "monopola sile": kada kralj prekrši ugovor sa feudalcem ovaj ima pravo na primenu sile, i štaviše to se smatra dužnošću.Ako gospodar uvredi slugu ovaj ima pravo da angažuje drugog gospodara da u njegovo ime vodi rat (feud) protiv ovog prvog. I ti feudi su bili regulisani opšteprihvaćenim zakonima, kao pravila ratovanja. Sam koncept teritorijalnog monopola sile je nepoznat u Srednjem veku. Svaki govor o "antičkoj državi" ili "srednjovekovnoj državi" je uvek nužno metaforički."\nPrvo, da li ste sigurni da bas zelite da uzimate feudalizam kao pozitivan primer za bilo sta? Narocito kada uzmemo u obzir kako je nastao srednjevekovni feudalizam - tako sto se raspala jedna centralizovana drzavna struktura - rimska imperija - koja je garantovala sigurnost (pax romana), pa su ljudi koji nisu bili vicni ratovanju (seljaci) postajali skoro pa robovi ratobornim i bogatim (pripadnicima pridoslih ratobornih plemena, i pripadnicima rimske aristokratije koji su imali dovoljno novca da ratnike placaju i da se sami ratnim vestinama posvete), kako bi garantovali sopstvenu sigurnost?\nDrugo, da li mislite da mozda postoji razlog zasto su "anarhicni" modeli drustvenog uredjenja napusteni u 16. i 17. veku? I onda kasnije skoro skroz, u 19.? Da to ne mozda veze sa industrijalizacijom, porastom stanovnistva, i mnogo vecoj povezanoscu ljudi na sirokim prostorima (vise nego ikada ranije u ljudskoj istoriji)? I kako da to funkcionise u raznoraznim oblicima u poslednjih 200-300 godina? Komunizam je propao za manje od 100. A drzave (bas to, drzava) sa kapitalistickom i slobodnotrzisnom ekonomijom uspevaju vec jako dugo i vrlo su zilave.\nNe secam se da li sam ovaj link prvobitno pronasla na TR, ali mislim da je korisno (re)postovati ga :)\nЈош један пример анархичног друштва којег су пратили повећана продуктивност и мање-више општи прогрес:\n[T]he area that had been Carolingian Neustria, between the Loire and the Rhine, was reduced to a large number of self-sufficient villages, subject to the private power of mounted spearmen, without any state, monarchy or public authority. This period, and these social conditions, we call a Dark Age. There is nothing wrong with Dark Ages; they are frequently the most productive periods in the history of any civilization. Any of you who have read Lynn White's book on the technological advances of the Dark Ages, such as the plow and harnessing, know that Western Civilization got a great deal from its Dark Age. But, most significantly, out of the Dark Age that followed the collapse of the Carolingian Empire, came the most magnificent thing we have in our society: the recognition that people can have a society without having a state. In other words, this experience wiped away the assumption that is found throughout Classical Antiquity, except among unorthodox and heretical thinkers, that the state and the society are identical, and therefore you can desire nothing more than to be a citizen.\n....In fact, the medieval period blends rather seamlessly into the Renaissance. There were small businessmen, merchants, engineers, artists, philosophers, even nascent scientists in the late Middle Ages, just as there were astrologers, witches, spirit mediums, and religious fanatics in the Renaissance.\nŠto se vojske tiče, u ranim danima republike svaki vojnik je morao sam sebi da obezbedi oružije, oklop i sl. i bili su Rimljani. No to se vremenom promenilo pa su u vojsku kasnije dolazili i oni koji nisu mogli to sebi da priušte, kao i ljudi koji nisu bili Rimljani već su dolazili iz drugih delova Italije.\nInače legije jesu na neki način pripadale vojskovođama, tj. konzulima. Ako je konzul morao da krene u pohod njegovo je bilo da skupi vojsku i legije, nije mogao jednostavno da prisvoji legije koje je imao konzul pre njega niti bi mu ih ovaj dao. Troškove je delom snosila riznica, ali delom i konzuli. Ili su se posle zalagali da se njihovim vojnicima iz pohoda dodeli zemlja u nekom delu carstva i sl. uglavnom, vojske su se često veoma čvrsto vezivale za vojskovođe a ne za sam Rim, što je kasnije i dovelo do sukoba, trijumvirata i sl.\nNo, u danima republike, postojalo je pravilo da vojske u samom Rimu nikad nije bilo, vojska se skupljala za pohode, kada se vojskovođa vrati sa vojskom iz pohoda, čekao je van Rima da mu se priredi trijumf, i on sam a i vojska. Počasni trijumf je bio jedini razlog da vojska umaršira u sam Rim. Posle toga je vojska obično raspuštana do sledećeg pohoda ili neke druge potrebe, ili bi samo par legija ostalo na okupu ako ima potrebe, ali nikako u samom Rimu.\nNaravno, kako je dolazilo vreme imperatora to pravilo se kršilo, npr. kada je Cezar "prešao Rubikon" to je zapravo značilo da sa vojskom ulazi u Rim. No nije on bio prvi, pre njega je to uradio Sula.\n"1) To je bila robovlasnicka drzava"\nDocim kasnije drzave nisu nikad.\n2) To je bila i klasna drzava, gde su bogati imali veca politicka prava od siromasnih (patriciji naspram plebsa)."\nSto je takodje nevidjena i nezabelezena stvar u ljudskoj istoriji.:)\n"3) To je bila drzava koja je drugim zemljama (gradovima, predelima) vladala kao imperijalna sila"\nOpet nezabelezena stvar, kad bi bila tacna. Ali, nije, jer su Rimljani davali potpunu slobodu lokalne samouprave svim zemljama koje osvoje, uz jedinu obavezu vojnog saveza (Dalmacija, Mezija ili Libija su imale neuporedivo vecu politicku autonomiju nego najautonomnije federalne jedinice u najdecentralizovanijoj federaciji danas). Oni su imali i svoje kolonije kojima su upravljali guverneri iz Rima ali to je bila neznatna manjina teritorija.\n"4) To je bilo drustvo koje je u jednom trenutku skoro pa nonstop bilo u gradjanskom ratu"\nTakodje nezabelezena stvar u istoriji drzava.\n"5) Republika se na kraju transformisala u imperiju, diktaturu jednog coveka (to pocinje fakticki vec sa Cezarom, a Avgust to dovrsava - to sto neke republikanske institucije opstaju jos 200 godina u slicnoj formi kao i ranije ne menja mnogo stvar)"\nJel to sad znaci da republika ne valja zato sto nema garancija da ce opstati vecno?\n@andrijapfc 2) To je bila i klasna drzava, gde su bogati imali veca politicka prava od siromasnih (patriciji naspram plebsa)\nPatriciji su potomci starih rimskih porodica dok su Plebejci bili svi ostali, nije to podela na bogate i siromašne. I plebejci su takođe bili deo plemstva.\nJedan deo plebejaca se silno obogatio, dok je jedan deo patricija vremenom osiromašio, tako da podela na bogate i siromašne nije podela na patricije i plebejce.\nNo, porodična loza se veoma cenila pa tako ni prebogati plebejac nije mogao da uživa status kao jedan prosečno imućan patricij. Zato je obično dolazilo do brakove između bogatih plebejskih porodica i čistokrvnih patricija u dugovima što je bila win win situacija i za jedne i za druge. Jedni su izmirivali dugove, drugi su kupovali status u društvu i bolju šansu da budu izabrani za konzula i sl. No postojale su i funkcije koje su mogli da obavljaju samo plebejci ili samo patriciji. Ali konzuli i senatori su bili i jedni i drugi.\n2) To je bila i klasna drzava, gde su bogati imali veca politicka prava od siromasnih\nI još jedan osvrt na ovo, jesu bogati imali veća politička prava, ko što i danas imaju u Srbiji, Americi i svuda po svetu. :)\nU teoriji je svaki građanin Rima mogao da postane konzul, kao što u teoriji i svaki građanin Srbije može da postane predsednik. U praksi mu je doduše bilo neophodno puno novca, ugleda i dobro poreklo, bilo porodično, bilo preko braka. Generalno, ne bih rekao da se tu mnogo promenilo za ovih par hiljada godina.\nTesko da se Rimska država može nazvati anarhijom. Rimsko pravo je veličanstveno (i još uvek neprevaziđeno) upravo po tome što je postavilo čvrste, pretežno formalističke, osnove funkcionisanja ljudskog društva što je pak potpuno suprotno od samog pojma anarhije.\nDo dana današnjeg suštinski nije prevaziđeno i s pravom se zove anatomija prava. Pod terminom „prava“ podrazumevam i političke osnove uređenja vlasti u tom smislu koji pominjete -zakonodavnom i sudskom.\nTakođe, rimsko pravo nije bilo samo skup običajnih pravila. Ista su pismeno prilagođavana na isti način kao što to radi današnja sudska praksa.\nOsnova rimskog prava je Zakon 12 tablica koji je nastao upravo iz istih razloga iz kojih danas nastaju mnogi zakoni - ograničenja monopola sile, u rimskom slučaju suzbijanje vlasti patricija, na zahtev plebejaca. Taj zakon je predstavljao kodifikaciju običajnog prava i imao je identičnu svrhu i razlog donošenja kao i današnji zakoni i Ustavi.\nHoću da kažem da savremena civilizacija, u pravnom smislu, suštinski zapravo ni nije odmakla od rimskog carstva, ni makac. Komunisti su to pokušali ali im nije pošlo za rukom, nisu uspeli da smisle ništa bolje ni pametnije.\nOno što mi (skoro ceo svet) danas zovemo pravnim sistemom je skoro identično onome što je postojalo u Rimu. Razlika je samo u civilizacijskim tekovinama kao što je nepostojanje ropstva, jednakost ljudi i podjednaka pristupačnost pravu i pravdi, poštovanje ljudskog života i slično.\nA sami instituti su identični, nevažno je kako ih imenujete. :)\nInače, jako zanimljiv post, sa uživanjem sam ga pročitala.\n"Docim kasnije drzave nisu nikad."\nPa moderne drzave koje toliko kritikujete nisu. Valjda liberalna (liberterijanska) utopija mora biti zemlja bez ropstva?\n"Sto je takodje nevidjena i nezabelezena stvar u ljudskoj istoriji.:)"\nOpet, nije nezabelezeno, ali valjda se i to kosi sa liberalnim nacelima. Moja poenta kada sam ukazivao na gornje dve stvari je sledeca: samo odsustvo drzave u nekom delu drustva nije samo po sebi pozitivno ili dobro samo zato sto je odsustvo. Ono sto ne regulise drzava, regulisu neformalne drustvene institucije koji nisu nuzno niti bolje niti liberalnije. Drevni Rim je imao te institucije patricija i plebsa (tacno je kao sto je navedeno gore da su se vremenom te razlike istopile no i to je delom bio plod - politicke borbe) a postojala je i institucija patronata koja je bila jako bitna narocito u periodu republike i koja se takodje ne moze bas pozitivno gledati iz ugla jednog liberala.\nIli ako cemo jos jedan daleko ekstremniji primer - Avganistan je jedna u praksi vrlo minimalna, skoro pa nepostojeca drzava, pa to opet nije drustvo koje liberali (ili libertarijanci) hvale niti uzimaju za primer. Valjda je liberalizam (i liberterijanizam) nesto vise od odnosa drzava - pojedinac?\nOpet nezabelezena stvar, kad bi bila tacna. Ali, nije, jer su Rimljani davali potpunu slobodu lokalne samouprave svim zemljama koje osvoje, uz jedinu obavezu vojnog saveza (Dalmacija, Mezija ili Libija su imale neuporedivo vecu politicku autonomiju nego najautonomnije federalne jedinice u najdecentralizovanijoj federaciji danas). Oni su imali i svoje kolonije kojima su upravljali guverneri iz Rima ali to je bila neznatna manjina teritorija. "\nSamo vojni savez? A obavezu placanja poreza ste zaboravili? Kao i neke druge stvari, poput sravnjivanja Kartagene sa zemljom npr.\nTakodje nezabelezena stvar u istoriji drzava. "\nPoenta je da su ti ratovi mozda imali veze sa polu-privatnim vojskama koje je rimski sistem stvarao.\nJel to sad znaci da republika ne valja zato sto nema garancija da ce opstati vecno?"\nNe, to znaci da je mozda postojalo nesto u strukturi te republike sto je dovelo prvo do razornih gradjanskih ratova a onda do zelje stanovnistva da radije imaju cara cvrste ruke nego liberterijansku utopiju.\n"Svaki govor o "antičkoj državi" ili "srednjovekovnoj državi" je uvek nužno metaforički."\nA ovo jednostavno nije tacno, osim ako ne uzmemo jednu vrlo restriktivnu definiciju drzave. Ako postoji nekakva vlast koja ubire nekakav porez i taj porez uteruje silom ako ne moze milom, onda imamo neki oblik drzave. A to (vlast koja ubire porez) imamo jos od drevne Mesopotamije i drevnog Egipta.\nRekao bih da ropstvo nije dokaz ni za ni protiv, već je irelevantno, zavisi od drugih stvari. U rimsko doba je ropstvo postojalo svuda, bez obzira na državno uređenje. Što verovatno znači da je bilo uslovljeno nekim drugim stvarima.\nIvan nije rekao da anarhija rešava sve probleme, nego da su mnoge stvari moguće i bez države.\nIsto važi i za Avganistan, on je funkcionisao najbolje kad je bio de fakto bez države, sa lokalnim vođama. Onda su ga centralizatori (Englezi, pa komunisti, pa Talibani, pa SAD) upropastili.\nPa takva država već postoji i dan - danas! Zove se Somalija! :D\nIma više privatnih vojski (milicije), nekoliko STOTINA internet i mobilnih provajdera, sudstvo funkcioniše tačno kao što je objašnjeno u postu, bankarstvo funkcioniše savršeno, imaju čak i PayPal (a Srbija još uvek ne, verovali ili ne!).\nHoćete da kažete, lija lija, pa Somalija? :)\nHehe, hoću! :) Imaju čak i obalnu stražu, doduše neformalnu, baziranu isključivo na tržišnim principima, koja reguliše saobraćaj u Adenskom zalivu (dobro de, nemaju prsate spasiteljke kao na Baywatch-u, ali da ne cepidlačimo), a ni somalijski Šiling nikada nije izašao iz upotrebe (SOS - taj kod bi i nama odgovarao), iako ne postoji prava monetarna vlast. U svakom slučaju vrlo zanimljiva zemlja.


Drugu noć zaredom nemiri su potresali prijestonicu Srbije u kojoj su se sukobili demonstranti i policija\nU prolazu između zgrade Rektorata i Filozofskog fakulteta u Beogradu nešto poslije 18 sati počeo je protest u organizaciji Saveza za Srbiju, zbog najave oštrijih mjera na krizu koronavirusa, prenosi „Kurir“.\nIsti izvor navodi da je Janko Veselinović pročitao četiri zahtjeva, među kojima je hitno imenovanje novog depolitizovanog Kriznog štaba. Drugi zahtjev odnosi se na odgovornost policijskih funkcionera, žandarmerijskih i drugih rukovodilaca koji su, kako kažu, na sinoćnjim demonstracijama primijenili brutalnu silu nad građanima koji su iskazali svoj revolt.\nTraži se i hitno puštanje uhapšenih građana i informaciju o stanju povrijeđenih, kao i objektivo izveštavanje Radio-televizije Srbije o zahtjevima i protestima pobunjenih građana. Među okupljenima su opozicioni političari Dragan Đilas, Boško Obradović, Zoran Lutovac, Vuk Jeremić, Miroslav Aleksić, kao i pristalice Saveza za Srbiju i veliki broj medija.\nNajveci car na ovim protestima! Obavezno pogledati! pic.twitter.com/nEZPadXbMl\n— Teša Tešanović (@TeshaTeshanovic) July 8, 2020\nPo završetku pres-konferencije okupljeni su se uputili ka Predsjedništvu Srbije, a kolonu vode predsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac i njegova zamjenica Dragana Rakić. Oko Skupštine Srbije, gde su sinoć bili neredi, raspoređena je policija pod punom opremom.\nNa pitanje kako komentarišu to što su građani sinoć poručili da ne žele političare među sobom time što su otjerali Jeremića sa ulaza u Skupštinu Srbije, Veselinović je rekao da to nisu bili građani, već ubačeni provokatori i upozorio da ih možda ima i danas među okupljenima. Na ulicama je nekoliko hiljada građana.\n23:55 - Nakon višesatnih sukoba u Bulevaru kralja Aleksandra, bacanja suzavca i svojevrsne "pat pozicije" sa jednom grupom demonstranata, policija je uspjela da rastjera masu u Beogradu uz pomoć konjičke jedinice, prenosi "Blic".\n23:45 - Policija na konjima rasteruje demonstrante u Beogradu. Na snimku koji kruži društvenim mrežama vidi se kako pojedinci padaju pred naletom konja i sakriva se u okolne ulice, navodi "Blic".\n23:40 - Taksista se zaletio u kordon policije na uglu Bulevera kralja Aleksandra i Takovske ulice, javlja "Kurir" . Taksista nije htio da se zaustavi, pokušao je da "razbije" kordon, ali su policajci brzo reagirali, njih desetak je "leglo" na automobil i zaustavilo ga. Potom su ga izvukli iz vozila i priveli.\n23:30 - Tokom žestokih sukoba demonstranta i policije, ispaljeno je mnogo patrona suzavca zbog čega se ljudi u centru Beograda doslovno - guše, prenosi "Blic". Dim se širi centralnim gradskim ulicama, od Terazija do Bulevara kralja Aleksandra.\n22:38 - Kako prenose srbijanski mediji sukob mase i policije eskalirao je u Bulevaru kralja Aleksandra gdje se nalazi gotovo kompletna jedinica Žandarmerije. Kako prenose reporteri jedni druge zasipaju suzavcima od kojih se bukvalno guše i policajci i građani. Kompletan bulevar prekriven je dimom, a mnogi ljudi povraćaju. Nekolicina povrijeđenih leži na trotoaru, a ekipe Hitne pomoći još nisu došle po njih.\n22:30 Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović održat će konferenciju za medije večeras u 23 sata u Palati "Srbija"\n22:25 - Blizak susret policije i demonstranata u Beogradu. Građani bacaju kamenice, baklje, čak i suzavac. Policiji stiže pojačanje.\n22:10 - Pripadnici Specijalne antiterorističke jedinice MUP-a Srbije su dignuti i aktivno učestvuju u gušenju demonstracija. I pored izvještaja medija bliskih vlasti da je veliki broj policajaca povrijeđen opozicioni mediji u Srbiji navode da urgentni blokovi beogradskih bolnica prebukirani povrijeđenim demonstrantima.\n22:05 - Protesti i u Kragujevcu i Nišu, dok je u Novom Sadu policija razbila demonstrante i potisnula ih iz centra.\n21:45 - Pripadnici policije drže kontrolu nad situacijom na nekoliko punktova u užem centru Beograda, prenosi "Kurir". Trenutno je zatišje, ali je atmosfera napeta, dovoljna je mala varnica da opet eskalira.\n21:25 - Okupljeni građani na više lokacija u gradu bacaju petarde i baklje na policiju. Pripadnici Žandarmerije za sada nemoćni.\n21: 40 - Na Bulevaru kralja Aleksandra zapaljeni su kontejneri. Vatra je i ispred crkve svetog Marka. Oklopna vozila raspoređena su u većini sporednih ulaza, a kako javljaju mediji demonstranti ne odustaju.\n21:25 - Žestok sukob na Trgu Nikole Pašića u Beogradu. Na kordon policije ispred ulaza u Skupštinu grada nasrnuli su demonstranti. Policija je krenula u "juriš" na demonstrante, a masa demonstranata je zatim krenula nekontrolisano da se povlači.\n21.20 - Oklopna vozila Žandarmerije su se okupila i po riječima reportera N1, spremaju se krenuti u akciju protiv najveće grupe demonstranata koja se nalazi na raskršću s Resavskom ulicom\n21:10 - Policiji u pomoć u Beogradu stigla i oklopna vozila. Navodno se spremaju za razbijanje najveće grupe demonstranata.\n20:55 - Demonstranti su probili ogradu oko Skupštine i pokušali da uđu u hol, ali ih je policija otjerala suzavcem, javlja "Kurir". Na policiju su bacane baklje, petarde, flaše, limenke... Demonstranti su se razbežali u pravcu Trga Nikole Pašića i ka Bulevaru kralja Aleksandra. U stampedu su neki učesnici demonstracija povrijeđeni. Prostor ispred Skupštine je prazan, osiguran sa dva kordona policije.\n20:30 - Haos i u Novom Sadu. Maskirane osobe zapalile ulaz u Gradsku kuću u kojoj se nalaze pripadnici policije.\n20:25 - Građani se približavaju zgradi Skupštine Srbije. Policija ispalila i prve suzavce, prenose mediji u Srbiji. Demonstranti uzvratili bakljama i flašama.\n20:20 - Učesnici protesta negodovali su zbog prisustva jakih policijskih snaga oko zgrade Parlamenta i u nekoliko navrata su im dobacivali: "Idite na Kosovo", "prenosi Kurir".\n20:05 - Trifunović se nakon ukazane pomoć vratio na proteste. Za napad optužio pripadnike ekstremnog desničarskog pokreta Levijatan za koji kaže da je blizak vlasti.\n20:00 - Demonstracije nekoliko hiljada građana i u Novom Sadu. Protest je stigao i do pokrajinskog medijskog servisa Vojvodine, gdje je povrijeđen jedan mladić. Kad su krenuli ka ulazu u Radio-televiziju, bacali su konzerve, petarde i razbili su staklo, prenosi BN1.\n19:55 - Udaren i Đilas! Poslije Sergeja Trifunovića, napadnut je i Dragan Đilas. Njega su nepoznata lica izudarala kaiševima, nakon čega se on udaljio sa protesta, prenijeli su beogradski mediji.\n19:35 - Novinari KRIK-a javljaju da se "veliki broj nabildovanih momaka okupio oko zgrade Predsjedništva i da novinarima ne žele reći zbog čega su tu".\n19:20 - Napadnut Sergej Trifunović. Ispred Skupštine Srbije demonstranti su napali lidera Pokreta slobodnih građana (PSG) Sergeja Trifunovića. Krvave glave napustio je protest, nakon što ga je jedna osoba udarila foto-aparatom.\nBeograd Demonstracije Skupština Srbije


Novo vrijeme » Jeremić: Ova vlast je obećala da će priznati Kosovo Jeremić: Ova vlast je obećala da će priznati Kosovo – Novo vrijeme\n12. Mar 2017. | 08:01 | NV\n“Ova vlast je došla nama na grbaču jer je obećala Zapadu da će priznati Kosovo”, izjavio je sinoć u Sremskoj Mitrovici kandidat za predsjednika Srbije Vuk Jeremić, prenosi danas.rs.\n“Moj stav o Kosovu je svima više nego poznat. Ja ga nisam mijenjao, i da sam ga promjenio bio bih prvi u izboru za generalnog sekretara UN-a. A ova vlast je u posljednjih pet godina razgradila sve institucije koje su postojale u pokrajini, izdala kosovske Srbe i učinila da Kosovo bude član međunarodnih organizacija. Ova vlast daje Kosovo da bi dobila zeleno svijetlo od Zapada kako bi mogla da sprovodi tiraniju nad sopstvenim narodom“, rekao je Jeremić i poručio da će se to promijeniti.\nJeremić je upozorio da je Srbija počela da uzima obrise kriminalne strukture. “Imamo paradržavni kriminal i ukoliko im ne budemo stali na put pretvorićemo se u kriminalnu državu”, rekao je Jeremić i naglasio da “baroni ove vlasti Andrej Vučić, Nikola Petrović i Vladimir Beba Popović vuku Srbiju na dno”.\nJeremić je okupljenima poručio da svojim komšijama i prijateljima prenesu da treba da izađu i glasaju.\n“Kada budete sami iza paravana na glasanju, ničim vas ne mogu ucijeniti i tada je gotovo“, istakao je Jeremić i poručio da Aleksandar Vučić neće imati više od 50 posto u prvom krugu.\n“I tada će početi da odlaze koalicioni partneri, pa preletači, pa onda Tomini, i na kraju će ostati Andrej, Nikola, Beba i on. A to nije dovoljno da bi se vladalo Srbijom“, naglasio je Jeremić.\nKampanja za predsjednika Srbije se zahuktava, a sukobi na političkoj sceni postaju sve veći. Javnost sa posebnim interesovanjem prati kampanju Vuka Jeremića koji je bio uključen u dosta političkih procesa u srbijanskoj diplomatiji.\nU ovome trenutku mnogi ga smatraju za favorita izbora, odmah iza Vučića.\nOznake: Aleksandar Vučić > Vuk Jeremić


Mrtva trka nedelju dana uoči izbora u Britaniji\nNedelju dana uoči britanskih parlamentarnih izbora, najveće dve partije vode mrtvu trku, ali neizvesnosti pred glasanje doprinosi i nepoznanica ko će s\nkim praviti koaliciju i kakva će vlada uopšte biti obrazovana.\nAnkete ne predviđaju jasnu pobedu nijedne partije, ponavljanje sadašnje koalicije nije moguće, pravljenje neke druge takođe se ne čini izglednim, pa se u Velikoj Britaniji spekuliše o manjinskoj vladi ili čak i velikoj koaliciji dve najveće partije što se poslednji put desilo u Drugom svetskom ratu, a prvi put u Prvom svetskom ratu.\nPrema poslednjim istraživanjima, kako prenosi Bi-Bi-Si (BBC), konzervativci premijera Dejvida Kamerona imaju podršku 35 odsto birača, dok laburisti Eda Milibana imaju 34 odsto glasova.\nManjinski koalicioni partner Liberalne demokrate vicepremijera Nika Klega imaju tek devet odsto glasova što onemogućava ponavljanje aktuelne koalicije.\nPrema anketama, konzervativci sada mogu da računaju na oko 280 poslanika, laburisti na 270, Škotska nacionalna partija (SNP) na 47, a liberaldemokrate na 27. Evroskeptična desničarska partija Ukip i pored veće podrške od liberaldemorkata, zbog većinskog izbornog sistema može da očekuje dva, najviše tri poslanika.\nLiberaldemorkate bi opet mogle odlučivati o obrazovanju nove vlade, ali je Kleg izneo uslov - konzervativcima da ne traže podršku evroskeptičnog Ukipa, a laburistima da se ne oslanjaju na separatistički SNP.\nPrva velika koalicija liberala i koznervativaca je obrazovana 1915. za vreme Prvog svetskog rata. U međuvremenu je bila i mirnodopska nacionalna koalicija od avgusta 1931. do 1940. kada su se u vladi okupili laburisti, liberali i konzervativci.


22.10.2020 / 16:00 Ljepota i Zdravlje - Korisni savjeti\nAko vam ništa na svijetu ne može nadmašiti miris svježe kuhane kafe, vjerovatno ste pomalo zavisni, ali to nikako nije loša stvar!\nINZ implementira projekt\nPandemija usporila istraživanja koja nisu vezana za Covid\nStipendija mladom bh. naučniku Damiru Varešliji u Dublinu\nDoktor Zerin Alimajstorović\nIstraživanje stanica raka dojke


Bitef teatar – Premijera predstave Gamma Cas\nBitef teatar, 20. oktobar, 20h\nKo-produkcija: Bitef zona – Bitef teatar i Čekaonica\nGAMMA CAS (γ cas) je astronomska oznaka za zvezdu CIH, koja se nalazi u središtu sazvežđa Kasiopeje. Ovo veoma lepo sazvežđe (ima oblik slova M ili W, u zavisnosti od doba godine ili tačke posmatranja) nalazi se blizu Severnog pola, ne uzdiže se, ne zalazi, pa je sa našeg dela planete vidljiva svake večeri. Glavne zvezde u njemu su dvojne, promenjive, nepravilne, a pored zvezda ovde se nalaze i neki poznati objekti iz dubokog svemira. Pored astronomskog značaja, ovo sazvežđe u tradicijama različitih kultura, ima mističnu ulogu. Njegova struktura upisana je u Davinčijevu “Tajnu večeru”, o čemu se, nakon uspeha knjige “Davinčijev kod”, u javnosti mnogo spekulisalo. Nepravilno slovo M, u kome poklonici pisca Dena Brauna vide dokaz toga da je Isus Hrist bio oženjen Marijom Magdalenom, zapravo je Kasiopeja (prikazana kao u ogledalu). Kinezi su ovo sazvežđe nazivali “Prolaz” dok su mnogi narodi u njegovoj konstelaciji videli oblik ključa. Zvezda Cih je središte ovog prolaza. Ključaonica, zatajni pogled na Drugu stranu.\nGamma Cas je predstava koja se bavi pitanjem identiteta i različitim faktorima koji ga određuju. Poreklo, jezik, kultura, profesija, istorija, uspomene, lično i političko, nacionalno i globalno, intimno i kosmičko – ključni su pojmovi za razumevanjeove predstave. U njenom centru se nalazi junakinja koja piše tekst, suočavajući se sa svojim uspomenama, razmišljajući o životu i smrti, sebi i drugima koje sreće na svom putu. Izrazito fragmentarna radnja komada, objedinjena je njenom svešću. Komad se zbiva u prostoru sećanja, a za cilj ima da postavi pitanje: koliko nas postoji u drugim ljudima i koliko drugih ljudi živi u nama.\nGamma Cas je lavina reči. Emotivna oluja, verbalni pljusak.\nElementarna nepogoda pričanja priče ili nemogućnosti da se priča ispriča. Gamma Cas je komad u kom kasne letovi, uzleću plišane ovce, avio saobraćaj u Evropi dolazi pred bankrot, gore mostovi na Dunavu, padaju na Roni, dok jedna žena u crnom, piše turistički vodič. Seća se, sanja i misli, plašeći svoj strah od smrti.\nKomad Gamma Cas Jelena Bogavac prvi put je režirala 2010. godine. Ova, eksperimentalna inscenacija bavila se pisanjem i čitanjem, pa su u njenom nastanku, kao izvođači, učestvovali brojni pisci i spisateljice. Među njima je bio i Jovan Ćirilov, (1931-2014), umetnički direktor, selector i osnivač Bitefa, pisac, pesnik, dramaturg, teatrolog, leksikograf i reditelj. Njegov glas bio je deo zvučne matrice predstave, a njegove fotografije projektovale su se u video radu. Pred otvaranje 49 Bitefa 15, posvećenog Uspomeni Jovana Ćirilova, predstava iz 2010. Ponovo je odigrana, u prostoru Bitef zone. Ovo izvođenje, bilo je i polazna tačka za novu inscenaciju teksta, u čijem središtu se nalazi pitanje identiteta. U okviru pratećeg programa festivala, publika je svakodnevno mogla da prisustvuje otvorenim probama, razgovara sa autorima, sluša izvođače i postavlja pitanja. Delovi novonastale predstave, prikazani su publici na zatvaranju Festivala. Ova tri segmenta rada na predstavi, nazvana “epizodama”, bila su stanice u procesu rada na predstavi. U njoj su tako dobili priliku da učestvuju svi zainteresovani, slučajni prolaznici i prolaznice, čitava zajednica okupljena u prostoru Bitef zone.\n« Album sećanja na naše pretke iz Prvog svetskog rata