Podrška za pokretanje startupa u okviru projekta EU4Business - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nGradska uprava, Gradska razvojna agencija CIDEA i Inovacioni centar u okviru projekta “EU4Business” koji finansira Evropska unija pozivaju mlade osobe od 18 do 35 godina da se prijave za učešće na projektu jačanja preduzetničkih kompetencija i pokretanja startupa iz oblasti informacionih tehnologija i digitalnih industrija u IT sektoru.\n“Glavni cilj projekta je doprinijeti povećanju zapošljavanja među mladima. Projektom je planirano organizovanje obuka iz preduzetništva za 100 kandidata, koji će izraditi poslovne planove za svoje ideje i iste moći da kandiduju za finansijsku i nefinansijsku podršku, čime se stvaraju uslovi za povećanje broja novih preduzetnika i novih radnih mjesta”, navode organizatori.\nDodaju da je u prvom krugu obuku prošlo 40 kandidata i izabrano osam poslovnih ideja, dok će narednih dana biti odabrano još 60 kandidata za obuke, a 12 njih će dobiti dalju mentorsku i finansijsku podršku.\n“Nakon obuke, posebna stručna komisija će, na osnovu kvaliteta ideje i poslovnog plana, a prema unaprijed definisanim kriterijima, odabrati još 12 poslovnih ideja prema broju osvojenih bodova, koje će finansijski podržati sa grantovima u iznosu do 10.750 KM po projektnoj ideji”, istakli su organizatori.


Cralusso | Olova za lizalice\nCralusso Globular weight " (5pcs/bag) 4g Sifra artikla: #3741 Kataloski broj: 3001-04 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (5pcs/bag) 5g Sifra artikla: #3742 Kataloski broj: 3001-05 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (5pcs/bag) 6g Sifra artikla: #3743 Kataloski broj: 3001-06 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (5pcs/bag) 8g Sifra artikla: #3745 Kataloski broj: 3001-08 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (4pcs/bag) 10g Sifra artikla: #3746 Kataloski broj: 3001-10 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (4pcs/bag) 12g Sifra artikla: #3747 Kataloski broj: 3001-12 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (4pcs/bag) 15g Sifra artikla: #3748 Kataloski broj: 3001-15 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (3pcs/bag) 18g Sifra artikla: #3749 Kataloski broj: 3001-18 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (3pcs/bag) 20g Sifra artikla: #3750 Kataloski broj: 3001-20 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nCralusso Globular weight " (2pcs/bag) 25g Sifra artikla: #3751 Kataloski broj: 3001-25 Naša najniža cijena: 16.90 kn\ncralusso Globular weight " (5pcs/bag) 3g Sifra artikla: #3740 Kataloski broj: 3740 Naša najniža cijena: 16.90 kn\nNatjecateljske linije za ribolov na rijeci i lizalicama s onim "sivim" olovima izgledaju svakako, ali samo ne natjecateljske, a izgleda da je ekipa iz Cralussa to prva primjetila i napravila savršena olova za takve sisteme, točnije lizalice. Naime, ova olova su crne boje i kao takva se ne presijavaju u vodi i ne smetaju ribi, a silikonski bužir kroz koji ide najlon služi da se najlon ne ošteti prilikom montiranja istih. Znači, provedete najlon kroz bužir, a olovo stisnete kao klasično, a pritom se zbog bužira olovo ne nađe direkt u kontaktu s najlonom već sa bužirom koji ne može oštetiti najlon. U paketiću se dobiva između 2 i 5 komada, ovisno o težini.


Stanovi još prazni, više niko neće na Vračar23 Aug\nStudenti, za razliku od prethodnih godina, još nisu počeli da se interesuju za stanove u Beogradu, kažu predstavnici agencija za nekretnine. I oni smatraju da je taj porez prevelik i da bi stanodavci masovnije plaćali taj namet kada bi bio bar prepolovljen. Glavni menadžer agencije Vila Slobodan ...\nPorez i za stan na dan19 Aug\nObavezu da prijavljuju prihode od izdavanja stanova nemaju samo stanodavci koji ih rentiraju na mesečnom nivou, već i vlasnici apartmana koji ih izdaju na dan. I njih komšije mogu da prijave preko portala "Poreski alarm" ukoliko ne izmiruju svoje obaveze. Razlika je u tome što oni koji dnevno iznajmljuju ...\nStan od 100 kvadrata neće ni za 200 evra09 Aug\nLeto je tradicionalno pravo vreme za većinu nezadovoljnih podstanara da promene adresu, baš kao i za studente koji pristižu iz unutrašnjosti. Prvi uslov koji zakupci nekretnina ovih dana postavljaju u potrazi za stanom jeste da nema centralno grejanje! U agencijama kažu da podstanari izbegavaju ...\nEgzit puni džepove vlasnicima stanova05 Jul\nIzdavanje nekretnina za vreme trajanja Egzit festivala, za brojne Novosađane već godinama je prilika da za nekoliko dana zarade novac koji često premašuje i visinu prosečne plate. Iznajmljivanje kuće ili stana tokom Egzita, praksa je kojoj pribegavaju kako čitave porodice, koje se tokom trajanja ...\n10.000 stanova u Beču prazno duže od dve ipo godine04 Sep\nOd milion stanova u Beču, 10 hiljada je prazno duže od dve ipo godine. Uglavnom su u pitanju privatni stanovi. Podaci pokazuju da je oko 10.000 stanova u Beču dugoročno prazno a dodatnih 25.000 bez stanara najmanje tri nedelje a najviše dve i po godine, pišu bečki mediji Ministar za pitanja stanovanja ...\nKoliko košta najam stana blizu beogradskih fakulteta18 Aug\nBeograd, Tržište\t0\nSezona izdavanja stanova već je počela, a najveću tražnju u ovo doba godine podstiču studenti pred novu školsku godinu. Dobra vest za sve koji traže stan, za studente i ostale podstanare, jeste ta da su cene zakupa ove godine nešto niže u odnosu na prethodni period. Halo oglasi nekretnine istraživali ...\nSTUDENTI U LOVU NA STANOVE Zašto gazde više vole da stan izdaju devojkama?08 Aug\nBeograd, Lokacije, Novi Sad, Novosti\t0\nMeđu stanovima za studente najskuplji su garsonjere i mali stanovi pored fakulteta, dok su velikim stanovima cene značajno opale. Studenti su nekada tražili stan čim saznaju da su primljeni na fakultet, ali zbog besparice i većeg broja praznih stanova za iznajmljivanje, danas potragu odlažu za ...\nIzdaju stanove po principu stan na dan09 Jun\nMali hoteli, hosteli i apartmani - uveliko su deo turističke ponude glavnog grada. Biznis dnevnog izdavanja stanova uveliko im postaje konkurencija. Centar grada, opremljen stan i ponuda preko interneta dovoljna su preporuka za delatnost koju uglavnom ne kontroliše niko. Blizina centra, potpuna privatnost, ...\nTražite stan za iznajmljivanje? Evo koliko će vas to koštati…14 Apr\nBeograd, Novi Sad, Novosti, Tržište\t0\nPodstanari koji bi želeli da promene prebivalište u ovoj godini, trebalo bi već da počnu sa gledanjem oglasa za stanove, jer, već tradicionalno kao i svake godine, veća potražnja ali i ponuda kreće sa lepšim vremenom. Zbog veće ponude stanova i cene su različite, pa se, prema podacima Halo ...\nStan u Beogradu možete da iznajmite za dž!23 Mar\nJeftino, najjeftniije - džaba. Tako bi mogla da se opiše potera za stanovima u Beogradu, ako se dovoljno potraži. Jer, u moru oglasa, ima mnogo onih koji nude besplatno stanovanje u zamenu za: čišćenje, čuvanje kuće, brigu o starijoj osobi, deci ili životinjama. Za one koji su dovoljno uporni, ...


Celulit - Estetska\nKada poželite da doterate telo, smanjite neravnine na koži izazvane celulitom, istopite one naslage koje se teško skidaju vežbama, potražite moćne - ali i pouzdane aparate. Jedan od njih je Body FX, od sada u ordinaciji La Derma.\nOpširnije: Nešto dobro za telo: Body FX\nŠta vam naše ordinacije nude u borbi protiv celulita? Kako da odaberete tretman za sebe?\nPogledajte naš izbor anticelulit tretmana strujama, ultrazvukom, injekciono... iz naših ordinacija.\nOpširnije: Najbolji anticelulit tretmani\nUbrizgavanje ugljen dioksida pod kožu radi se majušnim iglicama. Kada dobjie dozu ovog gasa, telo brzo reaguje i šalje na mesto uboda mnogo sveže krvi sa kiseonikom.\nTkivo se počinje ubrzano regenerisati.\nTo je tajna karboksiterapije, tretmana preuzetog iz medicine, koji kod nas radi dr Ivana Filipović Marković.\nOpširnije: Karboksiterapija protiv celulita\nMedContour topi potkožnu mast\nNova tehnologija za oblikovanje tela odnedavno je i kod nas, u ordinaciji GP Contour Centar.\nMed2 Contour aparat je namenjen uklanjanju masnih naslaga i celulita je ultrazvučni uređaj koji se kombinuje sa limfnom drenažom radi smanjenja celulita, masnih naslaga, zatezanja i učvršćivanja kože.\nNovom ultrazvučnom tehnologijom uništavaju se masne ćelije u tačno određenim područjima tela. Najvažnije je da okolna tkiva, koža, krvni sudovi ostaju očuvani.\nOpširnije: MedContour topi potkožnu mast\nAutor Dr Ljiljana Stojčev Stajčić\tŠtampa\tEl. pošta\nBODYSHOCK - ŠOK ZA CELULIT\nPrirodni preparati sa anticelulit dejstvom\n10 stvari koje morate znati pre početka tremana za celulit\nCelulit – neke nove i neke oprobane metode\n4 tretmana koja deluju na celulit


Kolekcionar: Rodoslov moderne države\nPovodom Dana državnosti, prvi put pred javnošću srpski ustavi pisani od 1835. do 1903. godine. Najstariji,od šest ustava, Sretenjski, među najmodernijima u Evropi tog doba.\nNapisani najfinijim krasnopisom, sa pečatima i potpisima vladara koji su krojili našu istoriju, srpski ustavi iz 19. i sa početka 20. veka spremaju se da prvi put izađu pred javnost. Za poslednje pripreme zaduženi su konzervatori i restauratori Arhiva Srbije, koji ustave spremaju za put do Kragujevca, gde će da budu izloženi od 14. do 22. februara.\nIz mraka arhivskog depoa, simbolično, baš na Sretenje i Dan državnosti, pred posetioce će stići Sretenjski ustav donet 1835. godine upravo na ovaj praznik. Najviši pravni akt, koji je za Kneževinu Srbiju napisao Dimitrije Davidović, trajao je svega 15 dana!\n- Bio je to jedan od najnaprednijih ustava u Evropi tog doba. Nijedna zemlja u regionu nije imala ustav, kada je u Srbiji napisan ovaj, sretenjski - kaže dr Miroslav Perišić, direktor Arhiva Srbije, u čijem depou se ustavi čuvaju. - Pisan je pod uticajem francuske ustavne povelje i belgijskog ustava i bio je vrlo demokratski. Imao je članove koji se bave zaštitom ljudskih prava i garantovao jednakost pred zakonom.\nLuksuzan, u kožnom povezu sa zlatnim ornamentima, publiku čeka i turski Hatišerif za Knjaževstvo Srbiju iz 1838. godine. Biće izložen i Namesnički ustav iz 1869. godine, poslednji donet u Kneževini Srbiji. Njime je zakonodavna vlast sa Saveta preneta na Skupštinu. Uvedena je monarhija, po uzoru na tadašnji nemački sistem. Izbori za skupštinu bili su javni.\nPrvi ustav Kraljevine Srbije kao nezavisne međunarodno priznate države donet je 1888. godine. Bio je jedan od najnaprednijih u Evropi. Vladar je imao izvršnu vlast, a sprovodio je preko Vlade, a sa Skupštinom je zajednički donosio zakone. Poslanici su birani tajnim glasanjem.\nOsim četiri najviša pravna akta, doneta u 19. veku, iz depoa izlaze i dva ustava iz 20. veka. Jedan je Oktroisani ustav iz 1901. godine a drugi Ustav Kraljevine Srbije izglasan 1903. godine, posle Majskog prevrata.\nSvi ovi dokumenti odoleli su vremenu, preživeli ratove i nadživeli države za čije uređenje su pisani. I neke njihove odredbe, ispostavilo se, bile su vizionarske i prevazišle vreme u kome su pisane.\nOsim izložbe ustava u Narodnom muzeju u Kragujevcu, povodom Dana državnosti Srbije, u Matici srpskoj u Novom Sadu biće organizovana izložba „Odlikovanja Kneževine i Kraljevine Srbije“. Narodni muzej u Valjevu predstaviće „Srpske vladarske insignije“, a u niškom Narodnom muzeju moći će da se vide „Srpske zastave iz perioda Prvog svetskog rata“.\nLink: Sretenjski ustav\nОзнаке: filografija, izložbe, jubileji, Karađrođević, muzeji, Obrenovići


Vojna baza : Južne vesti\n“Platinasti vuk” - 9 armija u zajedničkoj vežbi na jugu Srbije\n08:24, 22. 6. 2018.\nOko 500 oficira, podoficira i vojnika oružanih snaga Sjedinjenih Američkih Država, Ujedinjenog Kraljevstva, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Mađarske, Rumunije, Crne Gore i Srbije učestvovalo je na zajedničkoj vojnoj vežbi u bazi “Jug” kod Bujanovca.\nZavršena vežba “Platinasti vuk 15”\n16:46, 28. 11. 2014.\nU vojnoj bazi “Jug” kod Bujanovca izveden je završni prikaz multinacionalne taktičke vežbe “Platinasti vuk 15” u kojoj je učestvovalo oko 360 vojnika, marinaca i pripadnika Žandarmerije.\nMultinacionalna vežba u vojnoj bazi "Jug"\n15:36, 10. 7. 2014.\nNa višednevnoj vežbi čija je završnica izvedena danas u prisustvu velikog broja zvanica, učestvuju pripadnici oružanih snaga iz Srbije, Bugarske, Rumunije, Azarbejdžana, Makedonije, Hrvatske i SAD,\nHapšenja zbog krađe vojnog goriva\n08:49, 22. 12. 2011.\nU akciji Vojno-bezbednosne agencije i Vojne policije privedeno je desetak osoba osumnjičenih za krađu 400 tona goriva iz vojnog skladišta "Umac" kod Prokuplja.\nAeromiting na niškom vojnom aerodromu\n14:48, 1. 8. 2011.\nNa aeromitingu na niškom vojnom aerodromu najavljeno je obaranje državnog rekorda ženske padobranske ekipe.\nNestalo 400 tona benzina iz vojne baze\n16:09, 23. 2. 2011.\nIz vojne baze „Umac“, udaljene nekoliko kilometara od Prokuplja, nestalo oko 400 tona benzina.\nZavršen srpski "Bondstil"\n13:10, 20. 11. 2009.\nVojna baza "Jug", na brdu Cepotina kod Bujanovca, biće svečano otvorena u danas.


DŽON MALKOVIČ STIŽE NA FEST: Glumcu će biti uručeno priznanje “Beogradski pobednik” | Ekspres.net\nČuveni holivudski glumac Džon Malkovič biće počasni gost 48. Festa tokom kojeg će mu biti uručeno priznanje “Beogradski pobednik” za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti.\nKarijeru je započeo u pozorištu kao glumac, a potom i kao režiser. Brodvejski debi ostvario je u predstavi “Smrt trgovačkog putnika”, a ta uloga donela mu je nagradu Emi kada je predstava ekranizovana. Njegov filmski debi bio je više nego uspešan – uloga u filmu “Mesta u srcu” donela mu je prvu nominaciju za Oskara.\nNizale su se zapažene uloge u filmovima “Carstvo sunca” Stivena Spilberga, “Staklena menažerija” Pola Njumana, Bertolučijev “Čaj u Sahari”.\nPročitajte još: Tejlor Svift nastupa na Glastonberiju\nDa poseduje odličan smisao za humor Malkovič je pokazao kada je prihvatio ulogu u kultnom filmu “Biti Džon Malkovič” u kome glumi samog sebe.\nIpak, nije zaobilazio ni komedije, pa će tako ostati zapamćen i po ulogama u akcionoj komediji “RED” i filmu “Spaliti posle čitanja” braće Koen.\nIako je tokom bogate karijere ostvario preko 70 uloga, Malkovič je i dalje snima, a nedavno smo ga gledali u Netfliksovim hitovima “Bird box” i “Velvet bužsaw”.\nOsim što glumi i režira, Malkovič je producirao nekoliko nezavisnih filmova koji su vremenom postali kultni hitovi – između ostalog “Džuno” i “Ghost world”.\nNapisao je i scenario za kratki film “100 godina” koji je režirao Roberto Rodrigez, a koji je zatim zapečaćen i planirano je da bude prikazan 18. novembra 2115. godine.\nTags Džon Malkovičfestfilmoviglumacpriznanje\nINTERVJU, IVAN KARL: Holivud liči na preživara INTERVJU JUGOSLAV PANTELIĆ: Šta ne propustiti iz Kana PET NAJBOLJIH FILMOVA RUTGERA HAUERA: Ubistveni android i zavodjivi vuk “BIO JE LJUBAZAN I VELIKODUŠAN”: Preminula zvezda serije Breaking bad


- FK Crvena zvezda platiće čišćenje štete nastale povodom slavlja titule šampiona, tako se radi civilizovano, rekao je Vesić i dodao je da je tražio od Zvezde da plati trošak čišćenja, što je uprava kluba i prihvatila.\n- Bilo je to divljaštvo i bezobrazluk, rekao je Vesić, i dodao da ti koju su to uradili treba da odgovraraju, jer su, između ostalog, obrukali i sebe i klub.\nSport fudbal navijači Crvene zvezde FK Crvena zvezda Sport i biznis Superliga Superliga Srbije


Zbrka.com - RTS u novom ruhu - Zanimljivosti i Jet Set\nRadio-televizija Srbije potpuno je promenila vizuelni identitet informativnog programa - „Dnevnik" i „Vesti" od 5. maja emituju se u novoj scenografiji. Centralna informativna emisija „Dnevnik" sada ima redizajniranu, dobro poznatu špicu iz 90-ih godina prošlog veka!\nBoris Miljković, kreativni direktor RTS-a, kaže da je ovo samo početak redizajna Javnog servisa Srbije.\n- Ovo je verovatno najbolji „Dnevnik" na prostorima bivše SFRJ i sa takvom odgovornošću smo krenuli u dizajn, odnosno u redizajn njegovog odela. Uzimajući u obzir celo naše nasleđe RTS-a, nezaobilazna je bila inspiracija sa čuvenom tačkastom špicom Nenada Čonkića i muzikom Zorana Simjanovića. Vratili smo se na same početke i pokušali da sagradimo na tim temeljima jednu novu kuću, jedno novo odelo za 21. vek. Sam taj proces je tek počeo i nadam se da ćemo to isterati do kraja - kaže Miljković.\nViše pameti nego para\nOn kaže da su informativne emisije podelili u tri segmenta.\n- Imamo jutarnji, prajm-tajm i večernji segment, pa su špice, grafika i ceo imidž tih emisija podeljene u tri boje nalik bojama naše zastave: - svetla (bela) koja simboliše jutarnji program, crvena koja je tačno u podne i plava koja je smirujuća i koja nas kasnije vodi kroz elitni, udarni informativni program. To nije kraj i obećavamo da se ogroman tim koji stoji iza čitave ove stvari ne raspušta, nego nastavlja tim putem - rekao je on.\nMiljković kaže da iza svega stoji veliki kreativni tim i da niko kao pojedinac ne može da se istakne.\n- Čitav redizajn radio je kreativni tim od 50-ak ljudi, a realizacija projekta trajala je tri meseca. Ovo nije skup projekat. U njega je uloženo više pameti nego para. U planu je redizajn čitavog informativnog programa, zatim kulturno-umetničkog, kao i zabavnog programa. To je dug projekat koji će trajati oko godinu dana - kaže Miljković za Press.\nČuvena TV kritičarka Branislava Džunov nije oduševljena redizajnom RTS-a.\n- Sve ovo što smo videli je već prikazano i neoriginalno. Vraćanje na staru i mnogo hvaljenu špicu je prevaziđeno. Ne treba se vraćati u prošlost bez pokrića. Treba ići korak napred, jer su zaista ogromne mogućnosti u visokoj tehnologiji i digitalnoj televiziji. Promena špice je delikatan posao i ne treba da se radi bez velikih priprema - kaže Džunov, i dodaje da ipak ima i pozitivnih pomaka.\n- Sviđa mi se što je uveden časovnik, pa gledalac u svakom trenutku može da zna koliko je sati, ali i da prati koliko traje prilog. Studio deluje prosvetljeno i „vazdušastije" i imam utisak da se išlo na to da se voditeljke, koje su ranije bile u prvom planu, minimalizuju.\nZanimljivo je videti i da li će doći do promene voditeljki i da li će uvesti neka nova TV lica. Takođe, pitanje je da li ima dovoljno vesti da se stave u 40 minuta, koliko traje „Dnevnik". Sve te vesti treba da budu takve da prikuju gledaoca uz ekran. Informativni program RTS-a je korektan, ali nema tu ničeg senzacionalnog - kaže za Press čuvena televizijska kritičarka.\nPomešane reakcije gledalaca RTS-a\nNovi vizuelni identitet informativnog programa RTS-a već prvog dana je osvanuo na sajtu „Jutjub". Reakcije gledalaca su pomešane.\n-Fantastično! Svaka vam čast za ovu modernizaciju! Konačno dah moderne Evrope pomešan sa starom tradicijom, a sve u novom i lepšem digitalnom ruhu!\n-Ovo nije 2010, ovo je 1990. U svetu je prošlo 20 godina, a mi se vraćamo u prošlošt. Srbijo!\n-Bezveze, moglo je da se zadrži dosta toga staroga, a da se napravi mnogo modernija špica. Ovako je ceo koncept ostao isti, samo malo je prilagođen.\n-Dobro je da su vratili staru, najbolju špicu. Ali, naravno, moglo je to puno bolje da se uradi. Treba ostati na ovom izgledu „Dnevnika", ali ga osavremeniti.\n-Sviđa mi se ponajviše kako su grafički rešili najavu glavnih vesti. Ostalo je moglo bolje.\nPink pozdravlja promenu\nTanja Jordović, urednica informativnog programa konkurentske televizije Pink, kaže da je svaka promena dobrodošla.\n- Sve je bolje od onoga što je bilo. Sramota je bilo da „ono" predstavlja državu. Ovo sada izgleda modernizovanije, umivenije i svežije, i nešto je između B92 i HRT-a. Ja imam samo zanatske primedbe na sve to.\nNa primer, na grafiku koja treba da je veća, jer prema istraživanjima njihova ciljna grupa su stariji ljudi, a oni ne mogu da vide onako sitnu grafiku. Drugo, stariji ljudi se teško navikavaju na bilo kakvu promenu. Ne smeta mi ni stara špica, niti me asocira na nekadašnja vremena. Jedino ostaje da i sadržaj promene i da ne počinju svake vesti pozdravom onima koji su na vlasti - kaže Tanja za Press.\nJordovićeva tvrdi da RTS ne doživljava kao konkurenciju.\n- Nemam odnos prema RTS-u kao prema konkurenciji jer oni, kao medijski javni servis Srbije, treba da predstavljaju obraz Srbije. Ono što je nekada bilo predstavljalo je bruku i sramotu. Mi smo mali, pa smo se menjali svake godine, a oni tek sada - zaključuje Tanja Jordović.\nRada Manojlović - Album prvenac\nBojanić - Marina samo hoće pare\nSve ljubavi naših tenisera\nSve spremno za promociju\nLažna Dara Bubamara na Facebook-u\nAna Mihajlovski - Trudna


Obeležen dan Centra za socijalni rad i deset godina rada "Alternative" i "Sigurne kuće"\nDan Centra za socijalni rad Zrenjanin i deset godina od uspostavljanja usluge Prihvatilišta za žene i decu, žrtve nasilja u porodici ("Sigurna kuća") i Dnevnog boravka za decu sa telesnim i intelektualnim invaliditetom "Alternativa" obeležen je danas.\nTim povodom gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić i zamenik gradonačelnika Saša Santovac posetili su "Alternativu" i razgovarali sa zaposlenima i direktorkom Oliverom Lisicom.\nGradonačelnik Janjić je istakao da Grad Zrenjanin vodi računa o svim kategorijama stanovnika, a da je za ovu, 2019. godinu odvojeno 125 miliona dinara za socijalna davanja.\n- To nije mali procenat, u odnosu na ukupan budžet, a zajedno sa Centrom za socijalni rad sprovodimo brojne projekte socijalne zaštite u našem gradu - kazao je on.\nGradonačelnik je ukazao i da su ranije realizovani projekti u saradnji sa nevladinim organizacijama, a da je na poslednjoj skupštinskoj sednici osnovana i nova ustanova koja će početi sa radom od naredne godine.\n- Na taj način ćemo i te usluge realizovati zajedno sa Centrom za socijalni rad. Siguran sam da će to doprineti kvalitetnijem životu osetljivih kategorija građana - rekao je još gradonačelnik Janjić.\nGovoreći o značajnom jubileju, Olivera Lisica je ukazala da se danas obeležava i 58 godina od osnivanja ustanove na čijem je čelu, Centra za socijalni rad.\n- Danas smo organizovali i izložbu dečijih radova kako bi se moglo videti šta deca ovde rade i kako se sa njima radi budući da je cilj ove usluge ovde i usluge koje pruža Centar za socijalni rad da se unapredi kvalitet života svih naših sugrađana- rekla je ona.\nDirektorka je napomenula i da Centar za socijalni rad, kao i organ starateljstva ima preventivnu i društveno - kohezionu ulogu, da pomaže svim ljudima koji se nalaze u stanju socijalne potrebe, kao i da takvo stanje prevaziđu.\n- Moram da istaknem da je, od kada postoji Centar, i od kada su uspostavljene usluge, mnoge od njih unapređene i proširene, kao i da je obuhvat korisnika proširen. Zahvaljujući sredstvima koje obezbeđuju Grad Zrenjanin i Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, te usluge se svakodnevno unapređuju, a ono čime bi smo se pohvalili jeste da od ove godine, zahvaljujući pomoći Grada, imamo održivost usluge savetodavnog, terapijskog, socijalnog i edukativnog rada. Smatramo to kao nadogradnju za sve ono što smo do sada radili - rekla je Olivera Lisica.\nKako je navela, u gradu je manje nezaposlenih, pa je i manje ljudi u stanju socijalne potrebe, a da svakako treba raditi da se održi porodica.\nU "Alternativi" je trenutno deset korisnika, dok ih je za deset godina, koliko postoji, prošlo njih pedesetak, u Sigurnoj kući smešteno je 22 korisnika, u Prihvatilištu 16, dok savetodavno - terapijske usluge u ovoj godini koristi 80 ljudi.\nYou are here: Home O centru Textovi o Centru Obeležen dan Centra za socijalni rad i deset godina rada "Alternative" i "Sigurne kuće"


Palić Nova Godina 2020/2021 – Miki i Miki Travel\nod 69€ / osobi\nSremski Karlovci – Petrovaradin – Novi sad – Palić – Subotica – Kelebija – Vinarija Zvonka Bogdana – Fashion Park Outlet Inđija\n31. Decembar 2020. – 2. Januar 2021.\nPalić je idealan za šetnju, jer je čistog vazduha u izobilju. Jezero je i pogodno za one koji vole jedriličarstvo i pecanje. Takođe, cveće je jedan od aduta da gostima bude prijatno. Ipak, okolina Palića se ne može zamisliti bez salaša. Onih nadaleko poznatih i u pesmama opevanim. čuvenih salaša na severu Bačke.\n• Prevoz turističkim mini-busom na navedenoj relaciji;\n• 2 noćenja sa doručkom / 2 polupansiona (doručak i večera) u “Vila Elizabet”;\n• Usluge vodiča/pratioca tokom putovanja;\n• Paket fakultativa- 800 din, koji obuhvata sledeće:\n1. palata Ferenca Rajhla;\n2. ulaznica u Sinagogu;\n3. Vinarija Zvonka Bogdana- samo obilazak kompleksa.\n4. Odlazak do Ergele Kelebije.\n– – Deca do 12 godina ako koriste krevet plaćaju istu cenu, ukoliko dele krevet sa roditeljima ne plaćaju ništa;\n– – – Redosled sedenja u autobusu se pravi prema datumu prijave, izbor sedišta u autobusu se doplaćuje 20€ po osobi.\n✨ Smeštaj: Vila Elizabet\n🔸 Vila se nalazi na samom šetalištu i skoro svi apartmani su okrenuti ka jezeru.\n🔸 Vila Elizabet nudi sobe i apartmane, a poseduje i hidromasažni bazen, mesto za sunčanje, terase, igralište za decu, parking i veliko dvorište sa restoranom.\nOrganizator putovanja ne snosi odgovornost za eventualne drugačije usmene informacije o programu putovanja. Raspored razgledanja se može menjati u zavisnosti od rasporeda rada muzeja, slobodnih termina po lokalitetima i vremenskih uslova. Organizator putovanja zadržava pravo promene programa putovanja (redosledu i vremenu) usled nepredviđenih objektivnih okolnosti (gužva na granici, gužva u saobraćaju, zatvaranje nekog lokaliteta predviđenog za obilazak, zakašnjenje ili kvar prevoznog sredstva, radovi na putu, gužve u saobraćaju, štrajkovi I slično). Agencija zadržava pravo otkaza aranžmana u slučaju nedovoljnog broja prijavljenih putnika najkasnije do 5 dana pred polazak na putovanje. Uz ovaj program važe Opšti uslovi putovanja organizatora putovanja agencije.\nDAN 1 – 31. Decembar 2020.\nSledi putovanje auto-putem ka Novom Sadu. Usputni obilazak SREMSKIH KARLOVACA. Po dolasku, sledi organizovano razgledanje grada: trg Branka Radičevića – fantastična arhitektonsko-ambijentalna celina sa raskošnim palatama: Bogoslovski seminar, Bogoslovija Svetog Arsenija – druga po starini u pravoslavnom svetu, Patrijaršijski dvor, Saborna crkva Sv. Nikolaja sa baroknom fasadom i dva zvonika – poseta crkvi uz razgledanje čudesno lepog ikonostasa. Potom sledi obilazak čuvene Karlovačke Gimnazije – najastarija gimnazija kod Srba, Gradske kuće, česme „kod 4 lava“,… Priča o sjajnom karlovačkom vinu i kuglofima uz mogućnost posete lokalnoj prodavnici. Slobodno vreme za kaficu u divnom građanskom kafeu „Bermet“. Nastavak putovanja uz panoramski osvrt na crkvu Snežne Gospe na lokalitetu Vezirac uz prezentovanje jedne sjajne legende.\nSledi odlazak na PETROVARADINSKU TVRĐAVU. Šetnja do gornjeg platoa i upoznavanje sa istorijatom jedne od najmasivnijih vojnih tvrđava u Evropi. Razgledanje čuvene Sat kule i uživanje u panorami koja se pruža sa Terezijanskog platoa. Slobodno vreme uz preporuku da u kafeu probate fantastične krempite. Povratak u autobus, i potom sledi panoramsko razgledanje Podgrađa Petrovaradinske tvrđave – najlepša barokna ambijentalna celina u našoj zemlji.\nPrelazak preko Dunava, preko mosta Varadinska duga, i ulazak u NOVI SAD. Panoramsko razgledanje grada: palata Banovina – sedište pokrajinske vlasti, Srpsko narodno pozorište – najstarija teatarska institucija u Srbiji, Uspenska crkva, kuća Mileve Marić Ajnštajn, ulice Dositejeva i Jovana Cvijića uz naravno osvrt na jednog sasvim posebnog čoveka koji ih je opevao, Jevrejska ulica sa znamenitom Sinagogom… Odlazak do centra Novog Sada u obilazak uz laganu šetnju. Trg Slobode – centralni novosadski trg opkoljen reprezentativnim zdanjima, poput divne Gradske kuće, rimokatoličke crkve Ime Marijino, hotel „Vojvodina“, spomenik Svetozaru Miletiću… Potom sledi šetnja glavnom pešačkom zonom grada, Zmaj Jovinom ulicom u čujem dnu se nalazi velelepno zdanje Vladičanskog dvora i spomenik čuvenom pesniku Jovanu Jovanoviću Zmaju. Posetićemo Sabornu crkvu Sv. Georgija sa veličanstvenim ikonostasom, remek-delo paje Jovanovića. Potom ćemo videti zdanje Matice Srpske – najstarije i najuglednije srpske kulturne institucije. Na kraju ćemo se prošetati divnom Dunavskom ulicom sa lepim građanskim palatama iz 19. veka (Miletićeva kuća, palata Dunđerski,…). Slobodno vreme za uživanje u Dunavskom parku u kojem se svake godine tokom novogodišnjih i božićnih praznika formira tzv. „Čarobna šuma“ sa klizalištem i mali božičnim marketom (pitanje je da li će ove godine toga biti!). Slede preporuke za Vaš ručak, a potom odlazak iz Novog Sada.\nNakon sat vremena vožnje dolazimo na PALIĆ– najvećeg prirodnog jezera u našoj zemlji. Neverovatna arhitektura sa početka 20. Veka krasi obalu jezera – Vodotoranj, Velika terasa, Ženski strand i Muzički paviljon, prelep park, veliki ZOO vrt… Naselje kraj jezera, nekada je imalo više od 200 luksuznih vila, specifične arhitekture secesije, koja i danas daje poseban šarm ovom mestu. Mir i tišina čine Palić idealnim prostorom za odmor i uživanje. Smeštaj u odabrani objekat. Slobodno vreme. Uveče, individualni odlazak na DOČEK NOVE GODINE (gde i kako, e to ćemo još videti shodno “situaciji”). Noćenje.\nDAN 2 – 1. Januar 2021.\nDoručak. Nakon doručka sledi polazak ka SUBOTICI, gde ćemo provesti narednih 3 sata. Krenućemo u pešačko razgledanje starog jezgra grada: palata Ferenca Rajhla –danas Savremena galerija – koju je izgradio najčuveniji subotički arhitekta zahvaljujući kome Subotica i danas izgleda ovako (ulazak u palatu); Korzo- glavno gradsko šetalište; Vojnića palata; trg Slobode; zgrada pozorišta- jednog od najmodernijih pozorišta u Srbiji; Gradska kuća (obilazak sala a najhrabriji mogu se popeti uz toranj odakle se pruža predivan pogled na sam grad); čuvena Plava Fontana; palata Miše Demetera- današnja zgrada Gradskog muzeja (mogućnost obilaska); Subotička Sinagoga- najlepša zgrada i sinagoga u Srbiji i predstavlja zaštićen spomenik kulture (ulazak u Sinagogu) ; Trg Cara Jovana Nenada; Biblioteka; zgrada Subotičke gimnazije, palata Austro-ugarske banke, palata Dušana Stojkovića, zgrada nekadašnje Štedionice… Slobodno vreme za šetnju i individualno razgledanje grada.\nNakon užitka u samom gradskom jezgru Subotice, nastavljamo put ka KELEBIJI. ERGELA KELEBIJA nalazi se u istoimenom mestu. Prilikom posete ergeli, od ljubaznih vodiča čućemo priču o lipicanerima, biti u prilici da vidimo svečanu salu Potkovica i kolekciju od preko 30 fijakera, čeza i saonica. Slobodno vreme možete provesti gledajući prelepe lipicanere koji se igraju na pašnjaku, uživati u vožnji fijakerima po uređenom parku i borovoj šumi sve do Vile Majur koja pripada pomenutom kompeksu Ergela Kelebija.\nNakon slobodnog vremena, povratak na Palić. Slobodno vreme na Paliću. Noćenje.\nDAN 3 – 2. Januar 2021.\nDoručak. Nakon doručka odjavljivanje iz smeštaja. Putnicima je na raspšolaganju slobodno vreme za uživanje u jutarnjoj kafi uz pogled na Palićko jezero.\nU popodnevnim časovima sledi polazak natrag za Niš. Svratićemo do VINARIJE ZVONKA BOGDANA, gde ćemo čuti lepe priče o tamburici i imati priliku da prošetamo vinogradom. U velelepnom barrique podrumu sa jedinstvenim salama za degustacije i u velikom restoranu prepunom detalja koji svedoči o kulturnom bogatstvu Subotice i Palića, uživaćemo u vinima ove vinarije.\nU povratku, mogućnost pravljenja pauze i shopinga u FASHION PARK OUTLET INĐIJA. BIG Fashion Outlet Inđija, površine 11.200 m2, je prvi outlet centar ovog tipa u Srbiji. Koncept outleta je sličan outletima u okruženju – pojedinačne radnje u okviru kompleksa koji podseća na pravi mali gradić, slično Parndorf outletu u Austriji. Outlet se i dalje razvija i širi, a za sada je na raspolaganju preko 70 prodavnica sa mnogim poznatim brendovima, sa sniženjima od 30% do 70% – Adidas, Nike, Converse, Reebok, Lacoste, Guess, Navigare, Pal Zileri, Replay, Timberland, Timeout, Tom Tailor, Tommy Hilfiger i mnogi drugi. Dok odmarate od shoppinga, na raspolaganju su vam i raznovrsni restorani, kafići, kao i igralište za vaše najmlađe.\nPolazak za Niš. Dolazak u večernjim časovima. Kraj programa.


A evo joą malo vijesti omaratonu\nPredsednik Upravnog odbora preduzeća 'Beogradski maraton' Aleksandar Đordjević i generalni direktor 'Delta sporta' Milan Spasojević potpisali su danas ugovor o generalnom sponzorstvu 18. Beogradskog maratona, saopątila je Sluľba gradske uprave Beograd za informisanje.\nDirektor 'Beogradskog maratona' Dejan Nikolić najavio je da će tu manifestaciju, koja će biti odrľana 23. aprila, činiti tri trke - 'Najki ran' u duľini od pet kilometara, polumaraton i maraton.\nSedam dana ranije u sklopu Beogradskog maratona, u zooloąkom vrtu biće organizovan 'maraton' za oko 200 dečaka i devojčica iz beogradskih vrtića.\nNikolić je podsetio da je na proąlonedeljnom zasedanju Svetske asocijacije maratona i uličnih trka pokrenuta procedura da se Beogradski maraton vrati pod okrilje tog udruľenja.


Konzervativni poslanici razgovarali o smeni Mej\nTanjug 12. septembra 2018. 09:12\nLONDON – Oko 50 konzervativnih poslanika koji se protive planu za Bregzit britanske premijerke Tereze Mej, sastali su se kako bi razgovarali o tome kako i kada mogu da primoraju premijerku da napusti tu funkciju, javlja danas Bi-Bi-Si.\nPoslanici, članovi Evropske istraživačke grupe (ERG), anti-EU grupacije u Konzervativnoj partiji Tereze Mej, sastali su se sinoć da bi razgovarali o budućnosti premijerke kao liderke stranke, navodi Bi-Bi-Si pozivajući se na neimenovani izvor, a prenosi Rojters.\nJedan broj poslanika na sastanku je rekao da su već predali pisma o izglasavanju nepoverenja Mejovoj, tvrdi izvor Bi-Bi-Sija.\nPrema pravilima konzervativaca, izbori za lidera mogu biti pokrenuti ako 15 odsto poslanika te partije zatraži glasanje o nepoverenju.\nERG je osudio planove Mejove da Britanija ostane u zoni slobodne trgovine sa EU, nakon što napusti blok krajem marta naredne godine, ali se i sama grupacija suočila sa kritikama jer nije ponudila konkretnu alternativu.\nSplit: Policija pronašla telo starije žene\nGutereš poziva na momentalnu obustavu vatre u…\nSAD: Jerevan i Baku trenutno da prekinu neprijateljsva\nZašto plavuša nosi pampers pelene?\nDa bi je zvali baby!


RTS :: Dragojlović: Nije istina da dijaloga u Srbiji nema\nPolitika Dragojlović: Nije istina da dijaloga u Srbiji nema\nponedeljak, 12. avg 2019, 09:00 -> 09:14\nDragojlović: Nije istina da dijaloga u Srbiji nema\nBez dijaloga nije moguće postići ništa i zato je veoma važno da se razgovara o ključnim temama koje su važne za ukupnu atmosferu i uslove pod kojima će se naredni parlamentarni i lokalni izbori odvijati, rekla je za RTS koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji Nataša Dragojlović.\nIako pravila oko izborne utakmice dogovaraju političke partije, a izborni zakoni se donose u parlamentu uz prethodnu javnu raspravu, civilni sektor je zainteresovan za procedure po kojima se biraju članovi nezavisnih tela i način rada Agencije za borbu protiv korupcije, rekla je za Jutarnji dnevnik Nataša Dragojlović.\n"Pošto jedan deo opozicije bojkotuje rad parlamenta a atmosfera u društvu je dovedena do usijanja, čemu najviše doprinose politički akteri, organizacije civilnog društva traže da se sve rešava u dijalogu, mirnim putem i na bazi argumenata. Dogovor je moguć samo ako postoji dijalog a konsenzus mora da postoji u društvu", objašnjava koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\nNa manjkavosti aktuelnog izbornog zakona iz 2011. godine nevladin sektor je ukazivao od početka, pre svega kada je reč o manjkavosti sistema kontrole svih aktera koji utiču na izborni proces.\n"Opozicija ili bar deo koji je učestvovao u razgovorima na FPN-u se poziva na sporazum sa građanima i konkretne zahteve koje bi vlast trebalo da razmotri", kaže Dragojlovićeva.\nOrganizacije civilnog društva kojih ima preko 760 i koje su okupljene u nacionalnom konventu, na redovnoj bazi razgovaraju sa sektorima Vlade koji su zaduženi za određena poglavlja. Medijima to nije uvek interesantno ali se ti sastanci organizuju upravo onako kako je to bio slučaj i FPN-u.\n"Predsednik Republike je gostovao na plenarnoj sednici Konventa gde je tema bio izveštaj EK o napretku Srbije a druga tema je bilo Kosovo i on je odgovarao na sva pitanja i članica Konventa i gostiju. Dijalog postoji i nije istina da dijaloga u Srbiji nema. To često budu žučne rasprave ali niko nikoga ne vređa i ne preti", rekla je koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\nPrema njenim rečima, u Srbiji je ton već duže vreme previsok kao i tenzije.\n"Svi smo svedoci da se na ulici obični ljudi zbog različitih političkih stavova upuštaju u konflikte koji su često i nasilni. To jesu sporadični incidenti, to jesu male grupe ljudi ali to jesu upozorenja da se svi moraju vratiti za isti sto i da se mora razgovarati argumentovano", istakla je Dragojlovićeva.\nDovoljno je do izbora koji su na proleće da se stvari poprave, rekla je Nataša Dragojlović i istakla da kao građani ne samo da treba da glasamo na izborima već i na referendumu o ustavnim promenama i onda kada se ponudi neko rešenje za odnose sa Prištinom.\n"Zbog toga je važno da svi podržimo napore da se ovaj dijalog omogući, da se otvoreno razgovara, stručno i na argumentima vodi rasprava bez ikakve ostrašćenosti i potrebe da se na tim skupovima vodi predizborna kampanja", rekla je za RTS koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji Nataša Dragojlović.\n(ponedeljak, 12. avg 2019, 12:47) - anonymous [neregistrovani]\nDokle ce se\novi prepucavati na grbaci naroda\n(ponedeljak, 12. avg 2019, 10:57) - anonymous [neregistrovani]\nKakav gradjanski rat? Ljudima je dosta i jednih i drugih.. Zato se i selimo...


Oglasio se Sarkozi posle presude: Spreman sam da idem sve do Strazbura (VIDEO) - 24sedam\nOglasio se Sarkozi posle presude: Spreman sam da idem sve do Strazbura (VIDEO)\nOn je dodao da bi za njega bilo bolno da mora da krivi sopstvenu zemlju, ali da je spreman da to učini, jer bi to bila "cena demokratije"\n3. mart 2021, 07:35\nŽalio sam se na odluku, možda ću morati da vodim ovu borbu sve do Evropskog suda za ljudska prava – rekao je Sarkozi za list Le Figaro.\nBivši francuski predsednik je bio optužen da je pokušao da, uz pomoć svog pravnog savetnika 2014. godine, sazna tajne povezane sa istragom od zvaničnika Kasacionog suda Žiblera Azibera o odvojenoj istrazi o finansiranju kampanje.\nZauzvrat je Nikola Sarkozi nudio podršku advokatu u prijavi za funkciju u Monaku. Tužilaštvo je tražilo četiri godine zatvora, mada bi dve bile uslovne. Tim odbrane Sarkozija tražio je da on bude oslobođen od optužbi.\nProces se vodio i protiv Sarkozijevog advokata Tijerija Hercoga.\nTanjug/AP Photo/Francois Mori, File\nTagovi: FrancuskaMalverzacijeNikola Sarkozipresuda\nJoš jedna pucnjava u Americi: Troje ranjeno u supermaketu, napadač pobegao autobusom!


ZborХор, pregršt priča – jedna ljubav ⋆ P-portal\nZborХор, pregršt priča – jedna ljubav\nO muzičkim počecima, preferencijama i aktivnostima, ali i o okolnostima dolaska u Zagreb, angažmanu u Srpskom kulturnom društvu Prosvjeta, odnosno o negovanju tradicionalne muzike i horskog pevanja razgovarali smo sa Jovanom Lukić, etnomuzikološkinjom, članicom Pjevačke družine Svetlane Spajić i voditeljkom aktivističkih horova – ZborXop i Domaćigosti.\nOtkud ti baš u Zagrebu?\nLjubav. Pala sam na dalmatinski šarm. Zagora mi je „sela“ na sve moje. Kada sam došla u okolinu Krke, gde kamen izbija iz svaka tri koraka zemlje, osetila sam se kao kod kuće. To je bilo selo od pet kuća gde nisam osetila ni trunku mržnje. Svi su govorili o Jugi, ali ne o klišeima. Nisam se zaljubila samo u Marija, svog sadašnjeg partnera, već i u sve to što je oko njega.\nDo čega te je Zagreb još doveo?\nOd septembra 2016. godine preuzela sam mesto voditeljke ZborXop-a, zbora koji peva tradicionalne pesme iz Srbije (kao i pesme Srba iz Hrvatske) od Marte Kolege, vrsne pevačice i voditeljke. Zahvaljujući Marti i divnoj ekipi ljudi koja u njemu peva, ZborXop je tokom 2015. i 2016. imao niz odličnih nastupa u kulturnom životu Zagreba, ali i van okvira glavnog grada. Ono što odmah osvoji slušaoca je njihova predanost, žar i ljubav koji oni kroz pesmu nepogrešivo serviraju publici. Ono što je zanimljivo i lepo je da hor čine ljudi koji ne pripadaju srpskoj zajednici.\nDakle, ZborХор је postajao i pre tebe?\nNaravno! Zbor je postojao i pre mene. Marta Kolega ga je vodila i ona je zaslužna za to sto je on sada. I dan danas se ljudi javljaju na osnovu onoga što je ona uradila ili objavila na internetu. Došla sam u priču tako što sam, upoznavši Martu, dobila priliku da radim četiri probe i tada sam radila tradicinalne srpske pesme koje ona do tada nije radila. Bilo je divno što su ljudi na sve te pesme prelepo reagovali. Marta Kolega je ostala do kraja juna 2016. godine, a od septembra sam ZborXор počela voditi ja.\nČime te tradicionalna muzika privukla i kada se to desilo?\nNastup na Danu ustanka naroda Hrvatske\nEtnomuzikologija je bila moja ljubav na prvi pogled, ali da krenem od početka.\nPo završetku osnovne škole trebalo se odlučiti šta dalje: da li u klasičnu gimnaziju ka predmetima koji vode u finansijski „sigurnije vode“ ili u muzičku gimnaziju – putem sa mnogo više rizika. Iako sam bila mnogo bolja u školi, a ocene iz klavira i solfeđa mi nisu bile baš tako blistave, upisala sam muzičku gimnaziju. Ljubav prema muzici, koju sam dobijala još u maminom stomaku (mama je trudna išla u diskoteke) bila je iznad svih mogućih racionalnih razloga ili objašnjenja. Iako nisam volela kako se muzika učila u muzičkim školama (i danas i uvek ću se protiviti tom sistemu), znala sam da je muzika to nešto – vredno svakog truda.\nTokom srednje škole pojavio se predmet etnomuzikologija, pa i kviz Muzičke omladine Jugoslavije sa temom narodna muzika Jugoslavije. Tu sam bila „kupljena“. Zvuk tradicionalnog narodnog pevanja imao je neku živost, žilavost i aktuelnost kakvu sam sretala u muzici koju sam slušala kod kuće, čak i više o toga. Bila je to sušta suprotnost akademizmu škole i klasične muzike. Naravno, upisala sam odsek za etnomuzikologiju na Fakultetu muzičke umetnosti gde smo imali fakultativni predmet Tradicionalno narodno pevanje, ali pošto je rad na tim predavanjima bio skroman, rešila sam da paralelno sa studijama završim i tradicionalno pevanje pri srednjoj muzičkoj školi „Mokranjac“ u Beogradu. Rečju, na etnomuzikologiji sam naučila da promišljam kulturne matrice, a u Mokranjcu sam se sasvim pronašla u pevanju. U tom smislu važno ime u mom životu je Sanja Ranković.\nPo završetku studija, krenula sam da vodim pevačke grupe u kulturno-umetničkim društvima u Beogradu i okolini, gde sam stekla i iskustvo predavača (učitelja) narodnog pevanja. Posebno mi je drag odnos i desetogodišnje iskustvo sa „mojim“ devojkama iz KUD-a „Branko Cvetković“ iz Beograda, pevačka grupa KORA, uz koje sam rasla u profesionalnom smislu, naučila divne stvari od njih, imala mogućnost da prenesem svoje znanje.\nU Mokranjcu si se utemeljila pevački, ali šta si još tamo upoznala?\nU Mokranjcu sam dobila širinu, ljubav, znanje o pevačkim dijalektima, mnogo naučenih pesama, uvid u situaciju, upoznala sam ljude sa kojima sam imala puno nastupa. Tada sam dobila potvrdu da to sto radim ima smisla, jer uvek sam se osećala kao ružno pače koje ne može do kraja da se izrazi.\nU tom smislu dalje (nakon škole) mi je neizmerno važna saradnja sa Svetlanom Spajić u njenoj Pjevačkoj družini. Uz Svetlanu sam produbila svoje „pevačke vidike“ i u smislu glasa i u smislu shvatanja „narodne pesme“ i svega onoga čega je ona deo. Brojni koncerti i dragoceno iskustvo koje tim putem nastaje su deo tog jednog velikog vrednog „poklona“ koji me je umnogome definisao i na kojem sam joj veoma zahvalna.\nDa se vratimo na ZborХор, koliko se bavite aktivizmom?\nZborXop je ostvario niz značajnih nastupa i izvan folklornog kruga. U šali ponekad kažemo da smo, uz „Le zbor“ usual suspects antifašističkih manifestacija. Prošle i pretprošle godine nastupali smo na „Trnjanskim kresovima“, događaju u organizaciji MAZ-a kojim se, 8. maja svake godine obeležava godišnjica oslobođenja Zagreba. Veoma smo zahvalni MAZ-u na ovim prilikama, te se nadamo da se vidimo i na sledećim „Kresovima“. Takođe, nastupali smo i na danu proboja biljega na Petrovoj gori, ali i na Danu antifašističke borbe, 22. juna, u organizaciji grada Siska. Pevali smo i na donatorskom druženju inicijative „Svi mi za Hrvatsku svih nas“. Hor od početka baštini taj neki aktivistički momenat, ali možda manje eksplicitan nego u drugim, izrazito aktivističkim horovima.\nRadiš sa članovima sličnih godina, kakvi su vaši međuljudski odnosi?\nDivno što si me to pitala. Odnosi su jako prijateljski. Idemo zajedno na koncerte, imamo slična ineresovanja i doživljavamo muziku kao opšti kvalitet u bilo kom žanru. Svi imamo vrlo široka interesovanja po pitanju muzike.\nKo bira repertoar?\nSvi zapravo biramo repertoar, a kriterijum je: biramo ono što nam je estetski lepo. Repertoar koji dolazi sa juga Srbije je najprivlačniji.\nKoliko često nastupate i kako vam izgledaju probe, koliko im se raduješ?\nProba ZborХор-a u prostorima SKD Prosvjeta\nNastupamo otprilike jednom mesečno i veoma smo srećni da u Zagrebu postoji publika koja podržava i voli da sluša zborove.\nNa probama se uvek najpre raspevavamo i putem tih vežbi radimo na postavci glasa, kao i na prevazilaženju tehničkih poteškoća kod svakog člana zasebno. Tokom preostalog vremena na probi uvežbavamo pesme (tonske odnose, dinamiku, izraz). Svako ko se bavi muzikom, a posebno u grupnom muziciranju, zna da je svaki susret – proba zapravo situacija koja nepogrešivo popravlja raspoloženje. Zaboravljaju se sve loše stvari, fokus se prebacuje na pesmu i pevanje, koje u čoveku bude samo lepo i dobro. Ko peva – … (smeh). Drugim rečima, svi se veoma radujemo našim zborskim susretima! Lično, presrećna sam što mogu da pevam i posle svake probe sam nova osoba. I pozivam sve kojima je ova priča bliska i vole da pevaju da nam se pridruže!\nPrevPrethodniKad je divljač zaštićenija od ljudi\nIdućiBilten SNV-a: Diskriminacija Srba porasla za 57 postoNext


Socrates Janši simbolično predao predsjedništvo EU-om - Klix.ba\nSvijet Socrates Janši simbolično predao predsjedništvo EU-om\nPortugalski premijer Jose Socrates, čija zemlja od 1. jula predsjedava Europskom unijom, u subotu je na bivšem graničnom prelazu Škofije slovenskom premijeru Janezu Janši simbolično predao predsjedavajuću "palicu" na sljedećih šest mjeseci.\n"Drago mi je da je došao kraj portugalskog predsjedništva jer smo ispunili sve ciljeve", rekao je Socrates, zaželjevši Janši isti uspjeh i dodavši da će Portugal podržavati Sloveniju iz svega srca.\nJanša je odgovorio da će Slovenija nastaviti zacrtanim putem koji uspješno odradili ovogodišnji predsjedavajući - Njemačka u prvom dijelu godine i Portugal u drugom.\n"Slovenija će nastaviti tim putem i nastavit će optimizam potaknut potpisivanjem lisabonskog reformskog ugovora", rekao je Janša.\nPortugal će službeno predsjedavati EU-om do Nove godine, a Slovenija preuzima njegovu dužnost 1. januara na sljedećih šest mjeseci.\nOko sedamsto gostiju i uzvanika proslavilo je u subotu na nekadašnjem slovensko-talijanskom graničnom prijelazu Škofije između Trsta i Kopra ulazak Slovenije u Europski schengenski prostor. Uz Socratesa, među njima je bio i predsjednik Europske komisije Jose Manulel Barroso.\nprije 20h 58m 68\nprije 16h 39m 82\nprije 15h 39m 150\nprije 19h 37m 43\nprije 16h 30m 133


Nijemci ne žele da bude ukinuto plaćanje gotovinom - Akta.ba\n23.05.2015. 11:02 / Izvor: Nezavisne novine\nPoznati ekonomisti u Njemačkoj ponovo pozivaju na ukidanje novca, ali prijedlog nailazi na malo razumijevanja kod stanovništva, čak i ako se kao obrazloženje navodi borba protiv kriminala.\nNijemci vole gotovinu, piše javni servis "Dojče vele", navodeći da se više od polovine (53 odsto) kupljenih proizvoda u prodavnicama još plaća u gotovini.\n"Anonimnost gotovine često se koristi za ilegalne transakcije ili za izbjegavanje plaćanja poreza", upozorio je ekonomista sa Harvarda Kenet Rogof, za list "Handelsblat".\nSa druge strane, član Upravnog odbora njemačke Bundesbanke Karl-Ludvig Tile, smatra da "efikasno smanjenje sive ekonomije ne može da se postigne ukidanjem gotovog novca u evrima, jer bi organizovani kriminal mogao da se okrene drugim valutama, plemenitim metalima ili naturi".\nUkidanje gotovine nije nova ideja. Prije pet godina za to se zalagala grupa švedskih bankara, a prošle godine i bivši američki ministar finansija i ekonomista sa Harvarda Leri Samers, zajedno sa Rogofom.\nPodršku u Njemačkoj imaju od Petera Bofingera, ekonomiste na Univerzitetu u Vircburgu i članu Vijeća koje savjetuje Vladu o ekonomskim pitanjima.\n"Sa današnjim tehničkim mogućnostima, kovanice i novčanice zaista su anahronizam", rekao je Bofinger za nedjeljnik "Špigel".\nProfesor Lars Feld, koji takođe pripada Savjetu ekonomskih eksperata, suprotstavlja se svom kolegi:\n"Bofinger očigledno zanemaruje ustavne aspekte tog prijedloga. Gotovina je oblik slobode i omogućava građanima da se izmaknu državi", rekao je on za "Frankfurter algemajne cajtung".\nU nekim zemljama, limit na isplate gotovinom je već ograničen zakonom: u Italiji je to 1.000 evra, u Francuskoj će uskoro biti isto, a u Grčkoj je to 500 evra.\nArgument glasi: borba protiv terorizma i utaje poreza. Međutim, glavni razlog za tekuću diskusiju po tom pitanju vjerovatno je drugi - politika jeftinog novca centralnih banaka u Evropi i SAD.\nAko ljudi mogu da se prebace na gotovinu, "onda centralna banka kamatnu stopu ne može da smanji daleko ispod nule, čak i ako bi to bilo korisno za oživljavanje privrede", ukazao je Rogof.\nNije slučajno da je prošlonedjeljnu konferenciju u Londonu o ukidanje novca organizovala Švajcarska nacionalna banka (SNB), jedan od pionira negativne kamatne stope koja sada već iznosi minus 0,75 odsto.\nTu kaznenu kamatu moraju da plate banke koje svoj novac radije čuvaju na sigurnom, u Centralnoj banci, umjesto da ga pozajmljuju u vidu kredita preduzećima i pojedincima.\nEvropska centralna banka (ECB ) podiže kaznenu kamatnu stopu, ali je ona sa minus 0,2 odsto manja nego u Švajcarskoj. Sada je pitanje da li i kako bi banke tu kaznenu kamatu mogle da proslijede običnim klijentima. Do sada su bili pogođeni samo veliki potrošaci, poput investicionih fondova i kompanija, oni koji dnevno rade sa više od oko pola miliona evra. Obične štediše biće pošteđene.\nPrema izvještajima, neki penzioni fondovi u Švajcarskoj već su došli na ideju da svoj novac drže u trezoru u gotovini, umjesto da plaćaju zatezne kamate - ali su banke odbile da ih isplate.\n"Kao da je uopšte potrebno još dokaza da vlade i centralne banke svijeta nemaju više ideja za rješavanje dužničke krize. Evo, o zabrani gotovine se otvoreno govori", piše poslovni konsultant Danijel Stelter na svom internet blogu.\n"Pretpostavka da morate da gurate kamate u negativnom smjeru da biste podstakli ulaganja veoma je naivna. Kompanije investiraju jer su projekti isplativi, a ne zato što im se daje novac. Zatezna kamata i primoravanje na kreditiranje povećavaju rizik od loših investicija i naduvanog tržišta kapitala, koji će sljedeću krizu učiniti još gorom", ocjenjuje Stelter.\nEvro novčanice i kovanice legitimno su sredstvo plaćanja Evropske unije - za ukidanje bi morali da se mijenjaju brojni zakoni.\nČak i Rogof je uvjeren da bi to bilo moguće samo "u dužem vremenskom periodu". Međutim, pitanje je da li bi se za takav poduhvat našli političari, imajući u vidu, recimo, birače u Njemačkoj - koji prosto vole "šuške", navodi "Dojče vele".\nat the Federal Statistical Office D-65180 Wiesbaden


“Yettel” je moderan brend, dizajniran na osnovu istraživanja potreba i trendova na tržištu. Kreiran je sa ciljem da doprinese kvalitetu života korisnika, uz razumevanje sve veće uloge koju tehnologije igraju u svakodnevnom životu ljudi, poručeno je iz kompanije, prenosi RTV.\nPeriod tranzicije završiće se do kraja marta i ne zahteva nikakvu aktivnost korisnika, ističe se u saopštenju.\nZvanično predstavljanje novog “Yettel” brenda biće 1. marta 2022. godine.


Otvoren Sarajevo Ramazan Festival: Top sa Žute tabije označio početak ramazana - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz zemlje > Otvoren Sarajevo Ramazan Festival: Top sa Žute tabije označio početak ramazana\nLoše vremenske prilike nisu spriječile nekolicinu građana da posjete Tabiju i tako prisustvuju i prvom pucnju iz topa koji je ozvaničio početak ramazana\nPrvi pucanj iz topa s bedema Žute tabije, u starom sarajevskom naselju Vratnik u akšam ozvaničio je početak muslimanskog svetog mjeseca ramazana koji će trajati sve do 17. jula ove godine, piše Anadolu Agency (AA).\nU isto vrijeme, na Tabiji je upriličeno i otvorenje 2. Sarajevo Ramazan Festivala, projekta koji već drugu godinu prezentuje islamsku kulturu i umjetnost te tradicionalne ramazanske običaje. Uz organizaciju Zone unaprijeđenog poslovanja (ZUP) Baščaršija i Fondacije Sarajevo Navigator, ovaj Festival ima za cilj upotpunjavanja turističke ponude bosanskohercegovačke prijestolnice.\nPrema riječima Vesne Tinić, koja je koordinatorica projekta “PHOENIX – Kultura za budućnost”, kojeg finansira Evropska unija, a realizuje Općina Stari Grad Sarajevo, Sarajevo Ramazan Festival ove godine u Sarajevu bit će bogatiji u odnosu na prošlu godinu.\n“Nadamo se da će posjetioci ali i turisti biti iznenađeni onim što imamo ponuditi ovog mjeseca. Događaji na Žutoj tabiji, bit će uglavnom izložbe kulturno-historijskog karaktera. Jedan dio događaja bit će predstavljen u Gazi Husrev-begovoj biblioteci i Kolobara Hanu”, kazala je, ističući kako je veliki broj partnera pomogao ovogodišnji Festival, među kojima i Fakultet islamskih nauka u Sarajevu.\nLoše vremenske prilike nisu spriječile nekolicinu građana da posjete Tabiju i tako prisustvuju i prvom pucnju iz topa koji je ozvaničio početak ramazana. Tobdžija Smajil Krivić odjeven u tradicionalnu bosansku nošnju, čakšire sa bosanskim fesom, kazao je kako je s nestrpljem iščekivao ramazan.\n“Ovako se birvaktile ispaljivao top za ramazana, a i sada je, eto, tako. Prije smo samo za ramazan, a sada i noć prije. Raspoloženje je dobro, hvala Bogu, prvo što je ramazan, a i ovo je ušlo u krv i jednostavno mi fali”, kazao je Krivić.\nVeliki broj ljudi već nekoliko godina okuplja se na Tabiji kako bi prisutvovali jedinstvenom događaju te uživali u panoramskom pogledu na Sarajevo, odakle dopiru zvuci akšamskih ezana.\n“Ovdje se okupi baš puno ljudi, posebno kako je ljetni period. Bude baš masa, nekad bude i stranaca dosta”, ističe Krivić, dodajući kako će biti tobdžija sve dok mu zdravlje bude dozvoljavalo.\nSarajevo: Vjernici ispunili džamije na prvom teravih-namazu FOTO\nTagovano ramazan Sarajevo\nSarajevo: Muslimani večeras klanjali prvi teravih-namaz ovogodišnjeg ramazana


Antistres masaža Zrenjanin - Physio SpaPhysio Spa Antistres masaža Zrenjanin - Physio Spa\nAntistres masaža Zrenjanin\n06 Oct | Masaža | Marko Ćurčić\nStres je dominirajuća komponenta brzog života današnjice. Skoro svakog dana smo izloženi aktivnostima koje za posledicu imaju stres kao refleksni odgovor organizma: vožnja u špicu saobraćaja, važan sastanak, disciplinovanje dece, kašnjenje i žurba koju ono donosi… Stres je neophodan za naš opstanak, to je zaštitna reakcija organizma na nadolazeću opasnost, ali je takođe jedan od glavnih faktora rizika koji ugrožavaju zdravlje. Ukoliko stres traje dugo i konstantno se ponavalja sa sobom nosi posledice koje negativno utiču na zdravlje i blagostanje osobe stoga je potrebno naći način da se negativne posledice stresa ublaže, ako se već on ne može izbeći.\nPored toga što ima posledice na psihičko stanje osobe u vidu anksioznosti, iritabilnosti, nemira, depresije, nedostatka motivacije, stres takođe može imati fizičke manifestacije na organizam koje se mogu javiti u vidu: glavobolje, muke, povišenog krvnog pritiska, nesanice, mišićne napetosti i bolova u mišićima, brzog zamaranja, pa čak i smanjenja libida.\nŠta možemo uraditi da bi ublažili posledice stresa?\nMnoge naučne studije su potvrdile da su fizička aktivnost, tehnike meditacije i masaža jedni od najboljih i najzdravijih načina za smanjenje posledica nagomilanog stresa, a ja bih iz ličnog iskustva dodao da bolje deluju čak i od štanglice čokolode ( ne brinite i ako pojedete celu, svako to radi ponekad). O benefitima bavljenja sportom i redovnog vežbanja možete pročitati u ovom tekstu.\nOvde bih se osvrnuo na sve efekte adekvatno izabrane masaže i kako nam ona može pomoći u borbi protiv stresa. Nauka je dokazala ono što su ljudi od davnina znali. Masaža utiče na: smanjenje krvnog pritiska i pulsa, smanjuje mišićnu napetost, povećava produkciju endorfina (hormona sreće), povećava oslobađanje serotonina i dopamina (supstanci u mozgu, neurotransmitera, koje su zadužene kontrolu mnogih funkcija organizma: ciklus spavanja, kontrolu bola i procesa varenja, depresionog stanja…), pruža osećaj smirenosti. Masaža je lek za sve negativne efekte stresa fizičke, psihičke i emotivne.\nSve ovo je jako dobar argument da probate antistres masažu sledeći put kada osetite da vam je potrebno olašakanje od simptoma koje stres nosi sa sobom. Dok ležite na stolu za masažu, slušajući relaksirajuću muziku i upijajući atmosferu smirenosti i aromaterapijskih ulja oko vas, osetićete kako mišićna napetost nestaje svakim pokretom ruke terapeuta i kako vaše telo tone u sve dublju relaksaciju daleko od briga svadodnevnice. Po završetku masaže osetićete se oseveženo, bistrijeg uma i opušteni, spremni da se ponovo uhvatite u koštac sa svetom.\nUpravo je ovo razlog zašto većina ljudi ide na masažu danas, mada ja lično masažu u svojoj dugogodišnoj karijeri koristim i kao sredstvo lečenja mnogih drugih psiho-fizičkih simptoma, a ne samo kao ultimativno sredstvo za borbu protiv stresa. Da li ste spremni da iskusite šta profesionalna masaža može učiniti za vaše zdravlje?\nSvoj termin za masažu možete zakazati pozivom na 063466414, lično dolaskom u Hotel Vojvodina Zrenjanin, nivo -1, ili online klikom na link.\nVidimo se na masaži 🙂


U POSLEDNJEM DVOBROJU 70. GODIŠTA NOVOG ŽIVOTA ČAK 23 AUTORA | slovackizavod.org.rs\nDanas je petak 7. avgust 2020\nPoslednji dvobroj sedamdesetog godišta započinjemo dvema pesmama Milutina Petrovića Labud gleda, glavom ne mrda i Veličković, crtež, koje objavljujemo na unutrašnjoj strani korica u okviru izbora iz moderne i postmoderne srpske poezije Vićazoslava Hronjeca.\nNaučnim esejem Prof. PhDr. Petra Mihaloviča, PhD. profesora estetike na UK u Bratislave sa nazivom Književni tekstovi, kodovi, interpretacija nudimo čitaocu interesantan pogled na događaje oko Praškog lingvističkog kružoka i na uticaj Ferdinanda de Sosira na članove ove naučne grupe. Tekstom profesor Mihalovič predočava čitaocu jednostavnu misao - svako pisanje znači kodiranje teksta a njegovo čitanje je onda dekodiranje. Kodovi koje koriste pisac i čitalac, nisu isti. U tom smislu obavezno je i u umetnosti, čiji estetski učinak se zasniva na kršenju standarda i uspostavljene norme, postojanje modela zarad čitljivosti i razumljivosti teksta i vršenja njegove funkcije. Ovim tekstom upoznaćemo se sa osnovnim idejama Jana Mukaržovskog, Kloda Levi-Strosa, Romana Jakobsona, lingviste Sergeja Karcevskog, Mišela Fukoa, Rolanda Barta i Žaka Deride.\nU rubrici Čet objavljujemo razgovor sa najnovijom dobitnicom nagrade Anasoft litera, proznom književnicom, esejistkinjom, pesnikinjom i filozofkinjom, autorkom romana Scenario, Etelom Farkašovom pod nazivom Život je najkreativniji autor. Etela u njemu priznaje da je izrazito autobiografska autorka. A o ideji života kao scenarija, pored ostalog, kaže: „U mladosti imamo jasnije ili barem maglovite predstave kojim putem će se kretati naš život, osmislimo za sebe idealan scenario a možda i strategije njegove realizacije... A onda, postepeno, učimo kako da prihvatamo određene neočekivane intervencije iz spoljašnjeg sveta.”\nU rubrici Pulsiranje književnosti objavljujemo čak devet autora: tri slovačka vojvođanska (Janko Takač, priča Nemrtva, Katarina Mosnak Bagljaš, ciklus pesama Napisano četkicom i Ana Margareta Valentova - priča Nebo), jednu autorku iz Rumunije (Dagmar Marija Anoka - ciklus pesama Renesansni krug), dve iz Slovačke (Oljga Glušćikova izbor iz poezije pod nazivom Atlas bioloških žena iz istoimene zbirke i Martin Huđik, izbor iz poezije koji je sačinio Boris Brendza i nazvao ga Za sva slomljena krila), i po jednog srpskog (Selimir Radulović, izbor iz poezije Zlatna slepčeva struna), holandskog (Henrik Pontopidan, odlomak iz romana Srećni Per) i japanskog (Kazuo Išiguro, odlomak iz romana Ostaci dana). Poslednju dvojicu nobelovaca objavljujemo u okviru dugogodišnje rubrike u kojoj pratimo dobitnike Nobelove nagrade za književnost u stogodišnjim rasponu. Pontopidan je dobitnik ovog priznanja za 1917. godinu a Išiguro laureat za 2017. godinu. Sledeće godine ovu rubriku nećemo objaviti. Zato što 1918. godine nije bila dodeljena zbog Prvog svetskog rata, što je bilo prvi put u istoriji. Tačno sto godina nakon toga se situacija ponovila, ali ovoga puta nagrada nije bila dodeljena iz organizacionih razloga.\nU rubrici Tekstovi i konteksti nalazi se blok priloga sa književne večeri priređene u čast pokojnog Samuela Boldockog u čast njegovog nedoživljenog 75. rođendana u Gimnaziji „Jan Kolar“ 22.10.2018. U ovom bloku objavljujemo tekstove: Etele Farkaš Svedočanstva ličnosti Samuela Boldockog, Dalimira Hajka Samuel Boldocki u slovačkoj vojvođanskoj književnosti, Anamarije Boldocke-Grbić SAMOkret, Katarine Melegove-Melihove Po stvaralačkim stopama, Katarine Pucovske Moja saradnja sa Samuelom Boldockim i Vjere Benkove Dragoceni ljudi i današnjica. Za tekstove se zahvaljujemo Katarini Melegovoj-Melihovoj koja je navedeni književni događaj i organizovala.\nU okviru rubrike 62. književno savetovanje objavljujemo tekst Marine Šimak Spevak Žanr putopisa u slovačkoj književnosti i počeci putopisne književnosti u slovačkoj vojvođanskoj književnosti.\nČak tri recenzije našle su se u ovom broju. Vjera Benkova u tekstu Misterije prirode i čoveka pisala o knjizi Dagmar Marije Anoke Renesansni krug koja je objavljena u izdavačkoj kući Waldpress u Bukureštu 2017. godine. Katarina Pucovska napisala je tekst Haiku na vetru o zbirci pesama Vjere Benkove i Etele Farkašove Lišće na vetru a profesorka Marija Mijavcova ovoga puta piše o Monografiskoj studiji iz oblasti problematike delova rečenice o knjizi Jana Kačale Teorija rečeničnog dela.\nU poslednjoj rubrici Miscelanea objavljujemo dva teksta. Sava Stepanov tekstom U susret životnom jubileju Pavla Popa prati ilustracije iz ovog broja a Zdenka Valent-Belić tekstom Dominacija mladih autorki izveštava o radu Komisije za ocenjivanje radova na Književnom konkursu Novog života 2018.\nZatvorili smo jubilarno 70. godište. Redakcija Novog života Vam želi sretnu novu godinu i sa velikim entuzijazmom i energijom započinje 71. godište.


.: NeViDlJiV SjAj Sa PrOzOrA :.\nU tisini u nepomicnom vazduhu letnjeg dana javi se odnekud neocekivan i nevidljiv pokret, kao zalutao i usamljen talas...I moj napola otvoren prozor kucnu nekoliko puta u zid...Tak-tak-tak! Ne dizuci oci sa posla, samo se nasmesih kao covek koji zna dobro sve oko sebe i zivi mirno u sreci koja je iznad iznenadjenja...Bez reci i bez glasa, samo jednim pokretom glave dadoh znak da je sala uspela, da moze uci, da je cekam sa radoscu...Tako ona dolazi uvek, sa salom, sa muzikom i mirisom...muzikom slucajnog, usamljenog zvuka koji izgleda neobican i znacajan, mirisom celog jednog predela ili severca koji nagovestava prvi sneg...Ponekad cujem nejasan razgovor, kao da pita nekog pred kapijom za moj stan...Ponekad vidim samo kako pored moga prozora mine njena senka, vitka, necujna, i opet ne okrecem glave niti dizem pogleda, toliko sam siguran da je to ona i da ce sada uci...Samo neopisivo i neizrecivo uzivam u tom delicu sekunde...\nNaravno da posle nikad ne udje niti je ugledaju moje oci, koje je nikad nisu videle...Ali ja sam vec navikao da je ne ocekujem i da sav tonem u slast koju daje beskrajni trenutak njenog javljanja...A to sto se ne pojavljuje, sto ne postoji, to sam prezalio i preboleo kao bolest koja boluje samo jednom u zivotu...\nOpazajuci i pamteci danima i godinama njeno javljenje u najrazlicitijim oblicima, uvek cudno i neocekivano, uspeo sam da nadjem u tome izvesnu pravilnost, kao neki red...Pre svega, prividjenje je u vezi sa suncem i njegovim putem...Ja to zovem prividjanjem zbog vas kojima ovo pisem, za mene licno bilo bi smesno da svoju najvecu stvarnost nazivam tim imenom, koje u stvari ne znaci nista...Da, ona se javlja gotovo u vremenu od kraja aprila pa do pocetkom novembra...Preko zime vrlo retko, a i tada opet u vezi sa suncem i svetloscu...I to, kako sunce raste, tako njena javljanja bivaju sve cesca i zivlja...U maju retka i neredovita...U julu,avgustu, gotovo svakodnevna...A u oktobru, kad je popodnevno sunce zitko i kad ga covek pije bez kraja i zamora kao da pije samu zedj, ona se gotovo ne odmice od mene dok sedim na terasi, pokriven pletivom sunca i senki od lisca...Osecam je u sobi po jedva cujnom sustanju listova u knjizi ili po neprimetnom pucketanju parketa...Ali najcesce stoji, nevidljiva i necujna, negde iza moje senke...A ja satima zivim u svesti o njenom prisustvu, sto je mnogo vise od svega sto mogu da daju oci i usi i sva sirota cula...\nAli kad pocne da se skracuje sunceva staza i lisce da biva redje, a na jasnoj kori drveta ukaze se munjevita veverica koja vec menja dlaku, prividjanje pocinje da se gubi i bledi...Sve su redji oni sitni sumovi koje sam navikao da cujem iza sebe u sobi, potpuno nestanu sale za koje znaju samo bezbriznost mladosti i veciti svet snova...Nevidljiva zena pocinje da se utkiva u moju senku...Nestaje i umire kao sto nestaju aveti, bez znaka i oprostaja...\nNikad nije postojala...\nSad je nema...


Osnovan Medijski savez Srbije – Info LIGA\nOsnovan Medijski savez Srbije\nSindikat novinara Srbije(SINOS), Profesionalno udruženje novinara Srbije(PROUNS), Udruženje medija i medijskih radnika(UMMR) i Društvo novinara Vojvodine(DNV) udružili su se u medijski savez radi zaustavljanja urušavanja medija i novinarstva, vraćanja dostojanstva i ugleda profesije i zaštite radnih prava medijskih radnika u Srbiji. Medijski savez aktivno će se uključiti u izradu nove medijske strategije sa konkretnim predlozima.\nPomenuta udruženja složila su se oko sledećih ciljeva koje će zajednički zastupati\nIzmenom medijskih zakona neophodno je:\n1- Osnivanje regionalnih i lokalnih javnih servisa u skladu sa preporukama Saveta Evrope iz 2007. godine, do sada važećom Мedijskom strategijom i Medijskom studijom koju su uradili eksperti Evropske komisije;\nObezbediti opstanak nacionalne državne agencije Tanjug\nObnoviti Medjunarodni radio Srbija;\nTransparentno vlasništvo – vlasnici medija ne mogu biti kompanije iz of – šor zone;\nTransparentno finansiranje – omogućiti svim medijskim udruženjima i organizacijama pravo da delegiraju predstavnike u konkursne komisije za projektno sufinansiranje medija i jasno definisati pojam ‘’medijski ekspert’’;\nMedijski savez traži da se medijska udruženja koja apliciraju za budžetska sredstva na konkursima koje raspisuje Ministarstvo kulture isključe iz odlučivanja jer se radi o više nego jasnom sukobu interesa.\nČlanovi komisija koji su učestvovali u radu na lokalnom i republičkom nivou zbog čijih predloga su lokalne samouprave predmet sudskih sporova ne mogu ponovo biti predlagani u ta tela dok se ne okončaju sudski sporovi.\nRavnopravan tretman svih udruženja i organizacija prilikom korišćenja Doma novinara u Resavskoj 28, delegiranja članova udruženja i organizacija u regulatorna ili samoregulatorna tela.\nFormirati Registar stranih donatora koji će biti dostupan javnosti;\nZaustavljanje monopolizacije i tajkunizacije medijskog tržišta.\nUspostavljanje socijalnog dijaloga u medijima i potpisivanje granskog kolektivnog ugovora kako bi bili zaštićeni medijski radnici i u onim medijima čiji vlasnici nedozvoljavaju osnivanje sindikata\nMedijski savez je otvoren za saradnju i sa ostalim nacionalnim, regionalnim ili lokalnim medijskim udruženjima i organizacijama.\nMedijski savez održaće zajedničku konferenciju za štampu u Medija centru, Terazije broj 3, 10.februara u 12 časova gde će biti ozvaničen Medijski savez Srbije.\nTags: medijski savez srbije\nRaspušten opštinski odbor SNS-a u Ivanjici\nNext story Nema više estradnih zvezda na Saboru u Guči\nPrevious story Burna skupština lovaca, pljuštale ostavke


SNSD i HDZ dogovorili koaliciju i pozvali Bošnjake da zajedno grade bolju BiH – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/SNSD i HDZ dogovorili koaliciju i pozvali Bošnjake da zajedno grade bolju BiH\nDelegacije SNSD-a i HDZ-a danas su razgovarale o formiranju parlamentarne većine na državnom nivou. Javnosti su se nakon sastanka u Istočnom Sarajevu obratili predsjednik SNSD-a Milorad Dodik i predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović.\nDodik je rekao da je riječ o redovnom sastanku na nivou rukovodstva dviju stranaka. Danas je konstatovano da je saradnja HDZ-a i SNSD-a bila veoma dobra te da su ove dvije stranke razgovarale i o budućoj saradnji.\n“Dogovorili smo da zajedno nastupamo na konstituisanju svih nivoa vlasti od kantona, FBiH, RS-a pa do državnog nivoa”, kazao je Dodik.\nKako kaže, dogovoreno je da sprovode politiku koja će BiH što prije omogućiti dobijanje kandidatskog statusa, ali i jačanje suvereniteta BiH kroz ukidanje funkcije visokog predstavnika.\n“Koordinirat ćemo našu politiku u tom smislu. Želimo da naša saradnja bude za napredak na svim nivoima pa i na nivou BiH”, rekao je Dodik dodajući kako se moraju poštivati ustavne nadležnosti.\n“Vjerujemo da Vlada RS-a može biti formirana već do kraja ovog mjeseca ili prvih dana idućeg mjeseca. Na nivou RS-a ukazuje se potreba za dobrom saradnjom SNSD-a i HDZ-a. Naša saradnja odvijat će se na nivou i Vijeća naroda i naravno na nivou Vlade RS-a (HDZ jednog člana Vlade RS-a, a da HDZ BiH svoj kapacitet u Vladi FBiH prepusti SNSD-u)”, kazao je Dodik.\n“Razgovarali smo i o konstitutivnosti Srba u FBiH. Obaviještan sam da su na nekim nivoima utvrđene komisije koje se bave tim pitanjem”, rekao je Dodik.\n“Podržat ćemo svako rješenje koje omogućava takvu vrstu popune. Zalažemo se da Srbi imaju pravo u FBiH na najveći nivo političkog zastupanja. Ako se SNSD suoči s bilo kakvom politikom koja ne popunjava Klub Srba u Domu naroda Parlamenta FBiH, SNSD će adekvatno reagovati na svim nivoima. Ovo nije nikakva prijetnja već ustavna obaveza”, kazao je Dodik.\n“Tražimo dogovor i reprezentativnost kod Bošnjaka. To Srbi i Hrvati danas imaju. Mi nećemo utjecati na to ko će biti ti predstavnici, a pozivamo ih da se što prije pojave. Pa da zajedno svi krenemo u ono za šta se oni zalažu, a to je uspješnija i bolja BiH”, rekao je Dodik.\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je da je želja HDZ-a da se saradnja sa SNSD-om i dalje nastavi. On je kazao da postoji saglasnost na putu BiH ka Evropskoj uniji.\n“Naš stav je da ključno pitanje u agendi treba biti pitanje Izbornog zakona BiH”, rekao je Čović.\nKako kaže, HDZ je ostvario izvrsne izborne rezultate uprkos tome što ova stranka nije uspjela dobiti člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda.\n“Ići ćemo zajedno u izgradnju politika. S druge strane pokušati ćemo riješiti pitanja poput konstitutivnosti naroda u kantonima. Taj je posao više tehničke nego pravne prirode”, kazao je Čović.\n“Mislim da ćemo iskoristit sve instrumente koje imamo da riješimo ključna pitanja i da konstitutivnost bude bazirana na Dejtonskom mirovnom sporazumu”, rekao je Čović.\nDelegaciju SNSD-a danas je predvodio novizabrani član Predsjedništva BiH Miload Dodik, a pored njega sastanku su prisustvovali i potpredsjednici SNSD-a Željka Cvijanović i Radovan Višković.\nNa drugoj strani, osim Čovića, u delegaciji HDZ-a BiH bili su između ostalih i zamjenica predsjednika HDZ-a BiH Borjana Krišto i potpredsjednici ove stranke Vjekoslav Bevanda i Marinko Čavara.


Toulouze, Eva La création du premier okroug national dans le Nord de la Russie: l’okroug national nenets 2010\nToulouze, Eva Les découpages administratifs nenets : contexte, enjeux et identités 2010\nToščakova, E.M. Obyčaj levirata u južnyx altajcev 1976\nTokarev, S. A. K voprosu o metodike izučenija terminologii rodstva 1958\nTimofeev, Aleksandr Il'ič (éd.) Pamjatniki sibirskoj istorii XVIII veka (I & II) 1882\nThomas, Nicholas Ed; Humphrey, Caroline Ed Shamanism, history, and the state : Conference : Papers 1994\nTaksami, Chuner Mihailovic Osnovnye problemy êtngrafiii istorii Nivxov 1975\nTakakura, Hiroki The Social and Symbolic Construction of Alaas Landscapes in the Siberian Forest among the Sakha 2010\nTadina, N. A. O vozvrastnyx stepenjax i svjazannyx s nimi terminax rodstva i normax apelljacii u altajcev 2001\nTadina, N. A. Sistema terminov rodstva i êtiketnye normy obraščenija altajcev 1999\nTadina, N. A. Tri linii rodstva i avunkulat u altajcev 2005\nŠvecov, S. P. Gornyj Altaj i ego naselenie - Горный Алтай и его население 1900\nSuxareva, O. A. Tradicija semejno-rodstvennyx brakov u narodov Srednej Azii (v porjadke diskussii) 1978\nStrahlenberg Das Nord und ostliche Theil von Europa und Asia 1730\nCheval Nomadisme Parenté Bouddhisme Chamanisme Langues Epoque post-soviétique Environnement Musique Economie Elevage Histoire Littérature orale Religions Société


Feng Shui – Kako žuta boja može pojačati zdravlje | Astro Tarot centar, Horoskop, numerologija, bioritam, proricanje sudbine\nFeng Shui – Kako žuta boja može pojačati zdravlje\nFeng Shui je drevna istočna filozofija koja je poznata nekoliko hiljada godina i bavi se proučavanjem protoka energije. Uz pomoć Feng Shui-a prikazane su mnoge metode i tehnike koje omogućavaju da ostvarimo sklad u svom domu i životu, poboljšamo zdravlje i vitalnost. Takođe, Feng Shui daje nam priliku da saznamo šta treba izbegavati i predočava na brojne korisne savete za rešavanje problema.\nU Feng Shui-u mapa Bagua predstavlja vrstu kompasa koji je podeljen na nekoliko delova. Svaka strana prikazuje jedno područje našega života: odnosi, prijatelji, uspeh, prosperitet, duhovnost, kreativnost, posao, porodica. U središtu Bagua mape je sektor zdravlja koji je od najveće važnosti.\nCentar Bagua mape okuplja sve ostale i ima poseban odnos sa fizičkim i mentalnim zdravljem osoba. Vladajući je element zemlje, centar je predstavljen žutom boje. Da bi privukli dobru energiju, pojačali vitalnost i zdravlje treba koristiti žutu boju koja će omogućiti savršenu ravnotežu.\nŽuta je boja Sunca, sunčeve svetlosti i smatra se jednom od glavnih za područje zdravlja u skladu sa načelima Feng Shui-a. Ona predstavlja moć, povezuje se sa srećom, maštom i mudrošću.\nŽuta podstiče kreativnost, strpljenje i radost. Povezana je sa središtem Bagua mape i elementom zemlje. Žuta spada u Yang boju. Upotreba žute boje poboljšava koncentraciju i daje jednostavnost u komunikaciji. Ova boja ima veliki uticaj na naše raspoloženje, fizičko, mentalno i emocionalno zdravlje.\nPravilno korišćenje žute boje može pomoći da ojačamo sopstveno zdravlje na najbolji način. Područje zdravlje dotiče ostalih osam i smatra se vrlo simboličnim.\nDa bi poboljšali svoje zdravlje i pojačali energiju najbolje je staviti nešto žute boje u ovo područje. To je učinkovit način za poboljšanje protoka pozitivne energije u ovom području. Takođe možemo pronaći fotografiju sa prikazanom žutih narcisa i postaviti na zid.\nAko spavaća soba spada u zdravstveni sektor, odaberite žutu posteljinu ili zavese sa žutim motivima. Takođe se predlaže postavljanje žutih svećica u ovom području.\nAko trpezarija zauzima ovaj sektor najbolje je odabrati žuti stolnjak ili odgovarajući simbol koji će udvostručiti učinkovitost. Takođe možemo staviti sveže žuto cveće na središnji deo stola.\nUkoliko kuhinja zauzima sektor zdravlja najbolje je koristiti čaše, šolje ili tanjire u žutoj boji. Ovaj sektor možemo ojačati fotografijama i slikama koje akcentuju ovu boju.\nTehnike: TAROT, ENERGIJA NA DALJINU, RAZGOVORI\nVesna Narat / Kod 33\nTehnike: ASTROLOGIJA, GODIŠNJI HOROSKOP\nMia / Kod 58\nTehnike: SUDBINSKE KARTE, ANĐEOSKE KARTE, PODIZANJE POZITIVNE ENERGIJE (MANTRE)\nTehnike: SUDBINSKE KARTE, NUMEROLOGIJA, ANĐEOSKI TAROT, RITUALI SVIJEĆAMA, ASTROLOGIJA, KARMIČKE KARTE, MITOLOŠKE KARTE


Duet snova u Staroj Pesmi: Aleksandra Bursać i Miloš Brkić! | Beograd Noću\nDuet snova u Staroj Pesmi: Aleksandra Bursać i Miloš Brkić!\nNajave, Stara Pesma, vesti • 08. Oktobar 2014.\nAko želite da se totalno otkačite i provedete kao nikad do sad, izaberite kafanu Stara Pesma i nećete se pokajati. U novoj sezoni, ova popularna kafana, ponovo je prva na listi najboljih lokala u gradu!\nOve srede, 8. oktobra, u kafani Stara Pesma vas zabavlja tandem snova - harizmatični Miloš Brkić, koji će pretvoriti vaš provod u najluđu zabavu i odlična Aleksandra Bursać, zbog koje nećete izlaziti iz kafane Stara Pesma. Ne propustite najbolji provod u gradu! Čekamo vas!


PARTIZAN: Od ponedeljka karte za Monako | Mondo Portal\nKK Partizan Monako ulaznice za mec TOP16 Evrokup\n21. februar, 23:21\nPARTIZAN: Od ponedeljka karte za Monako 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKošarka 13.01.2019. / 15:38 15:44\nAutor mondo.rs 13.01.2019. / 15:38 15:44\nUlaznice za utakmicu košarkaša Partizana i Monaka, u trećem kolu Top 16 faze Evrokupa, biće u prodaji od ponedeljka.\nKako je danas saopšteno, karte se u ponedeljak mogu kupiti na stadionu Partizana, u kancelariji 220, od 10 do 16 časova i u Tiketlajnu na Novom Beogradu, od 10 do 18 časova.\nU utorak, na dan utakmice, karte će se prodavati na stadionu Partizana, u kancelariji 220, od 10 do 16 časova, u Tiketlajnu na Novom Beogradu, od 10 do 18 časova i u hali "Aleksandar Nikolić" od 16 časova do početka utakmice.\nKarta za tribine košta 400 dinara, a za parter 600. Za ulaz u belu ložu treba izdvojiti 2.200 dinara, a u vip ložu 2.500.\nUtakmica Partizana i Monaka, u trećem kolu Top 16 faze Evrokupa, igra se u utorak od 19 časova u Beogradu.\nPartizan - Monako (15. januar, 19.00)\nRitas - Alba (16. januar, 18.00)\nTABELA: Partizan 1-1, Ritas 1-1, Alba 1-1, Monako 1-1.\n13.01.2019. / 19:14\nDa se ne nerviras puno evo tebi jedan minus(-) od mene.\n13.01.2019. / 16:39\nKakva crna prodaja karata kada ih frakcijaši dobijaju za džabaka i onda ih dele kod ledene hale i slučajnim prolaznicima. A onda bez bar kod čitača kažete kako vas u hali ima 9356. Vi sopstvene prihode nemate da se ne lažemo hohohohoaaaaaaaaa\nGol razlika 5:17\n13.01.2019. / 18:26\n@Charlie Kako je tebi teško,pogledaj nick gore........\nUpravo gledate Đoković: Neću zbog sebe da okrećem Srbiju protiv sveta 1 Ostalo Pre 3 min Najbolji teniser na svetu potpuno iskreno govorio o svom odnosu sa navijačima.


ROK Overload 4 i 5. avgusta - juGmedia\nNajveća rok manifestacija na jugu Srbije – „Overload“ u Vladičinom Hanu biće održana 4. i 5. Avgusta, na kojoj će nastupiti brojni rok sastavi iz više gradova Srbije i jedan iz Bugarske. Najveću pažnju svakako izaziva dolazak legendarne rok grupe, „Riblje čorbe“, koju će Hančani po prvi put imati prilike da vide u svom gradu kao i „Death saw“ i Đorđa Davida.\nGeneralni pokrovitelj je opština Vladičin Han\nPrve večeri festivala publici će se predstaviti i : „Santos brather band“ iz Bačke Palanke, „Bennny Brickamann Band“ iz Niša, „Flying“ iz Surdulice, „Jolly Jumper“ iz Vranja , „Difuzna refleksija“ iz Leskovac i „Balkan revival“ iz Vlasotinca.\nDruge večeri nastupiće: SARS, „Ortodox kelts“, „Groovy Bone crusher“ iz Sofije, „Košnjak Brathers Band“ iz Vladičinog Hana, „Besne gliste“ iz Beograda, „Slide Ride“ i „HB kolege“ iz Niša i „Crveni karton“ iz Kruševca.\nKao i svake godine pored velikog broja posetilaca, očekuje se dolazak i bajkera iz celog regiona. Posetioci će moći na Sportskom centru „Kunjak“, gde se održava „Overload“ besplatno da kampuju, kao i da koriste bazen na tom kompleksu za vreme trajanja festivala.\nLeskovačke škole spremne za grejnu sezonu\nLESKOVAC – U leskovačkim školama ove zime ne bi trebalo da bude problema sa grejanjem jer je iz gradske kase izdvojeno preko 60 miliona dinara za…\nPreko granice sa hašišom u džepu\nCarinici su u saradnji sa policijom , na izlazu graničnog prelaza Gradina, na srpsko-bugarskoj granici zaplenili manju količinu hašiša koji je jedan…\nProslava oluje? :\n01.08.2017. u 17:44\nKoliko treba biti debil pa na te datume praviti koncerte? Zovete li tomsona?


Za sedam godina kafić u Jami posetilo pet hiljada gostiju - Bor 030\n22. oktobra 2021. | 10:47\nNaslovna Vesti Društvo Za sedam godina kafić u Jami posetilo pet hiljada gostiju\nZa sedam godina kafić u Jami posetilo pet hiljada gostiju\n30.1.2018. | 19:26\nJedinstvenena domaća tuiristička atrakcija, kafić u borskom rudniku Jami, prve goste primila je na današnji dan pre tačno sedam godina.\nOd 30. januara 2011. godine do danas kafić na 389 metara pod zemljom (na početku 11. horizonta) posetilo je više od pet hiljada gostiju.\nRukovodstvo Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor odlučilo je da pretvori jednu rudarske „kancelariju“ u klub koji je vremenom popularno nazvan „kafićem“.\nU poveću podzemnu salu, uređenu „po rudarski“ sa drvenim klupama i stolovima, spušta se liftom, a onda stiže rudarskim hodnikom koji se odavno ne koristi. Jer, rudari su u međuvremenu sišli još dublje, na 700 metara od svetlosti dana.\nPreko pet hiljada posetilaca sa raznih strana i meridijana, ali i debela knjiga (zapisanih) utisaka potvrđuje da je „kafić“ ne samo obogatio ovdašnju turističku ponudu, već i ponudio „priču“ iz prve ruke o tome gde i kako se kopa bakar.\nZa one koji žive daleko od Bora to je bio veoma zanimljiv događaj, ali spisak posetilaca pokazuje da je i mnoge Borane kopkalo gde to rade, ili su radili, njihovi očevi, dedovi, rođaci…\nJer, pored „kafića“ postavljen je i bušaći čekić tako da mogu da vide, da čuju njegovu buku, a oni smeliji i da sami obore koji komad stene.\nProšle godine „kafić“ je videlo 620 posetilaca, a tokom minulih godina sigurno preko 5.000. Bili su ovde ljudi koji su lani proslavili 50 godina svoje mature, učesnici seminara zlatara, evropskog rudarskog foruma, simpozijuma o reciklažnim tehnologijama, oktobarskog savetovanja rudara i metalurga.\n„Kafić“ su posetili: kineska delegacija, Slovenska kulturna skupnost „Drago Čeh“, studenti japanskog Akita univerziteta, ekipa TV emisije „S Tamarom u akciji“, udruženja klastera za zaštitu životne sredine.\nPlaninarsko društvo „Josif Pančić“ iz Beograda, koje je videlo mnogo planinskih vrhova, ovde je zavirilo u zemljinu utrobu. Ranijih godina bilo je ovde i dosta državnika, ambasadora, predstavnika stranih kompanija, glumaca, pevača, fudbalera „Crvene zvezde“, naša vaterpolo reprezentacija.\nU početku mnogi imaju strah od lifta, ali kad vide da u njega staje 60 osoba oslobode se i oni koji se inače ne voze liftom u svojoj zgradi.\nUdobno, bezbedno spuštanje i sveža vazdušna struja koja ih dočeka brzo razbiju njihove predrasude (uglavnom vezane za rudnike uglja) i odmah uslede brojna pitanja o rudniku, rudi, rudarima, hodnicima.\nSvi budu prijatno iznenađeni, što potvrđuje i knjiga utisaka. Omladina jednog kulturno-umetničkog društva iz Rumunije čak je i zaigrala u liftu.\nKako posetiti kafić u borskoj Jami?\nPrijavljivanje za posetu „Kafiću“ ide preko Turističke organizacije Bor, ona to prosledi protokolu RTB-a, a protokol njima u upravi Jame. Poseta ima svoju proceduru iz bezbednosnih i zdravstvenih razloga zahvaljujući čemu minulih godina nije došlo ni do jedne nemile situacije.\nUz propisnu zaštitnu opremu, posetioci od „vodiča“ Saše dobijaju sve infomacije u vezi sa rudnikom i rudarima, počev od spomenika ispred upravne zgrade koji svedoči da je na tom mestu tokom Drugog svetskog rata bio nemački radni logor.\nNa lepom i interesantnom iskustvu, na gostoprimstvu, mnogi se zahvaljuju i kasnije. Pišu i šalju zajedničke fotografije, te se posle toliko godina, i toliko poseta, može pohvaliti ideja koja ni na koji način nije omela rad u rudniku, a doprinela je boljem upoznavanju ovog poziva.\nNadležni u RTB-u se nadaju da će „kafić“ nastaviti još uspešnije da radi jer svi gosti hotela „Jezero“ koji su zainteresovani mogu da ga posete, a već ih šalju i drugi hoteli iz grada i okoline. Pošto je reč o svojevrsnoj promociji RTB-a, rudarstva i rada u rudniku, posete se još uvek ne naplaćuju.


U požaru u Londonu 79 osoba nastradalo ili nestalo - Izazov\nRadio-televizija Srbije 19. juna 2017. 13:08\nKan je posetio crkvu koja se nalazi u blizini 24-spratne zgrade "Grenfel tauer", gde je prisustvovao službi održanoj u znak sećanja na žrtve požara koji je izbio u sredu.\n"U zajednici vlada osećanje da je prema njima odnos bio loš, jer su neki od njih siromašni. Ta tragedija je mogla da se srpeči i nije morala da se dogodi, a tragedija koju gledamo je posledica grešaka nemara političara i vlade", naglasio je Kan.\nBritanski ministar finansija Filip Hamond izjavio je nešto ranije da je vlada poštovala bezbednosne preporuke donete 2009. godine, a da će izmene sigurnosnog protokola biti moguće tek nakon zvannične istrage o požaru.\n"Očigledno je da smo te preporuke razmotrili, kao i to što se sa njima dogodilo. Po mojoj proceni, mi smo korektno i primereno odgovorili na te preporuke", rekao je Hamond za Bi-Bi-Si.\nSrbija danas otvara još dva poglavlja u pregovorima o članstvu sa EU\nNove evakuacije u Kaliforniji, nastradali konji\nSednicaPredsedništva Samoopredeljenja zakazana zbog unutrašnjih sukoba\nUsvojen nacrt kosovskog budžeta za 2018. godinu\nŠkola za primer, srpski i albanski đaci najbolji drugovi\nSrbija među 10 zemlja sa najnižim primanjima, u Ukrajini plate 190…


Ekologija krči put građanskim borbama u regionu - Autonomija\nAktivisti, pokreti i građanske inicijative u regionu spremni su da naprave mreže i povežu se kako bi koristili međusobna iskustva u borbama koje vode, a koje su uglavnom iste za sva društva na Zapadnom Balkanu, ne bi li prepisivanjem rešenja ili zajedničkim snagama našli rešenja na pitanja koja region opterećuju decenijama unazad i konačno pokrenuli promene, ističu sagovornici Autonomije.\nAktivisti iz država postjugoslovenskog regiona, koji su učestvovali na regionalnom skupu o angažovanim medijima i mogućnostima njihove saradnje sa angažovanim građanima u organizaciji Evropskog fonda za Balkan, složni su u oceni da ekologija može biti taj prvi korak u povezivanju jer zagađenje, smeće, otimanje reka i planina ne poznaje državne granice, a mišljenja su i da bi pobeda u ekološkoj borbi zasigurno vodila daljem učvršćivanju regionalnih mreža aktivista u drugim oblastima. Ono gde se razilaze u ocenama jeste rok u kom bi to moglo da se ostvari.\nNikola Arsenić iz pokreta Kreni-promeni za Autonomiju precizira da već postoji solidarnost po nekim pitanjima na Balkanu, podsećajući kako je taj pokret u borbu sa kompanijom Rio Tinto ušao nakon konsultacija sa organizacijom iz Rumunije koja je na sličan način pobedila rudarsku kompaniju zainteresovanu za eksploataciju zlata, a da je slično učinjeno i prilikom izmena Zakona o vodama, gde je inicijativu predvodio RERI, po ugledu na organizaciju iz Slovenije.\nNina Pantović: Prava mala škola demokratije\n„Čini se da je ta solidarnost sve veća, kako postoje slični problemi koji se rešavaju, kako smo na sličnom geografskom području. Ako ima rudnika u Srbiji, onda je vrlo verovatno da će na 200-300 kilometara u Bosni biti mogućnost da se otvori rudnik i tu je sjajna mogućnost da ljudi razmene iskustva i da vidimo kako zajedno možemo da dobijemo tu borbu“ istakao je Arsenić podsetivši da su u svojoj borbi koristili kontakte i iskustva i van evropskog kontinenta, sa Madagaskara ili Indije.\nAzra Berbić, novinarka i pravnica iz Kaknja, smatra da prostor i resursi za regionalnu saradnju već postoje, ali da je problem što su aktivisti usmereni na rešavanje svakodnevnih problema u svojim zajednicama jer države i sistemi ne rade dovoljno, zbog čega su građani često primorani da preuzimaju uloge državnih institucija.\n„Onda se ne stižemo fokusirati na adekvatan način na tu regionalnu saradnju koja bi nam donela mnoge benefite – pre svega bili bismo mnogo snažniji, mnogobrojniji, i u zagovaranju i donošenju odluka bili bismo mnogo jači“, ističe ona. Podseća da je u prošlosti u regionu bilo i uspešnih i neuspešnih pokušaja saradnje, a kao dobar primer navodi organizacije koje se bave kulturom sećanja.\n„Poslednjih godina, kako taj ekstremni nacionalizam raste i kako se nekako u fokus stavlja ta ratna retorika, mislim da ta saradnja samo još više jača. S druge strane, u poslednjih dve godine videli smo da se ekološki aktivisti u velikoj meri oslanjaju jedni na druge, i u državi i u regionu“, kaže Berbić napominjući kako je čak i u Bosni, koja je podeljena po brojnim osnovama, uspostavljena Koalicija za zaštitu reka BiH koja sjajno funkcioniše.\n„Cilj toga zaista jeste da budu podrška jedni drugima kada treba i to nije podrška samo na društvenim mrežama nego zaista da se ode na teren, da se vidi kakva je nečija situacija i onda da se zajednički razmenjuju iskustva, da se pruža pomoć. Čak i da se dele informacije o donatorima jer se aktivnosti moraju finansirati“, navela je ona. Berbić podseća da je većina ljudi u ekološke pokrete u regionu ušla potpuno sama i bez ikakvog prethodnog znanja.\nAgon Malići, dugogodišnji aktivista iz Prištine, koji poslednjih nekoliko godina živi u Tirani, za Autonomiju podseća da je radio na više različitih združenih projekata u odnosima Kosovo-Srbija poput tranzicione pravde, albansko-srpskog dijaloga, da poznaje ljude koji su uključeni u to i da međuregionalna saradnja nije bez presedana.\nAgon Malići: Nacionalistički diskurs nas guši\n„Na Kosovu su jedini zajednički, multietnički protesti bili oni ekološki, za zaštitu reka jer su to problemi sa kojima se svi suočavaju. I možemo videti sa ovog sastanka da je mnogo zajedničkih izazova, kada govorimo o ekologiji, obično su to prekogranična pitanja. Ako pričamo o organizovanom kriminalu i vladavini zakona, to je takođe prekogranično, tako da pošto su uzroci problema regionalni onda i odgovor mora biti regionalan, a civilno društvo je očigledno polazna tačka za to“, ocenjuje Malići.\nAktivistkinja organizacije KOD iz Podgorice, Nina Pantović, za naš portal napominje kako je ekologija, odnosno ekološki aktivizam, prava mala škola demokratije jer na tim pitanjima ljudi jasno osećaju da se njihov glas nešto računa i da mogu nešto da urade. Za razliku od ostalih tema po pitanju kojih, kaže ona, u Crnoj Gori uglavnom preovlađuje apatija i mišljenje kako se ne može postići ništa jer neko drugi odlučuje.\n„Kad im uzmete reku kraj koje oni žive, iz koje napajaju stoku i njive, u njima se budi revolt i tu kreće demokratija – da se oni pitaju. I da njih nije bilo, ta reka bi otišla u cevi ili nešto slično“, navodi Pantović. Ona ocenjuje i da priroda sada nije u fokusu političarima pa zbog toga građani uspevaju nešto da promene u toj oblasti, ali će tek eventualnim konkretnim koracima – poput hapšenja odgovornih – većina, prema njenim rečima, shvatiti da svako može da se skine s vlasti i da je moć prolazna. Ipak, Pantović očekuje da prođe još nekoliko godina dok se ne uspostavi ozbiljna regionalna mreža aktivista koji će sarađivati otvoreno, bez straha i rezerve.\n„U narednih sedam-osam godina očekujem da će se ovaj obrazac odbrane reka, livada, planina, odraziti i na odbrani pravosudnog sistema, na odbranu ljudskih prava, na odbranu prava na ravnopravnost, na jednaku šansu za posao. Isto tako će ljude to dodirnuti kao što ih je dodirnula neka priroda“, rekla je Pantović.\nIako su regionalno aktivisti do sada sporadično sarađivali, nedoumica je da li eventualni uspesi u ekološkoj borbi povećavaju broj aktivista i samim tim i njihove domete ili je to prvi korak ka povećanju njihovog broj, ne bi li se onda masovnim angažmanom zabeležili i neki konkretni pomaci. Arsenić ističe da je broj aktivista i građana koji se priključuju različitim inicijativama već u porastu, podsećajući da su se potpisi za inicijativu za zabranu iskopavanja litijuma prikupljali na 70 lokacija širom Srbije, a da je pre dve godine taj posao za drugu inicijativu rađen na tridesetak lokacija.\n„To pokazuje da se stvarno širi ta svest o problemima, ne samo zagađenja, jer ogroman broj ljudi kada dođe na štandove pita šta je sledeće. Jedan deka je rekao: ajmo, pišite te zakone, da građani predlažu, neće moći sve da odbiju. I u pravu je, što više organizacija bude ulazilo u te inicijative, to će biti efektnije“, ističe on.\nNikola Arsenić: Solidarnost je sve veća\nAzra Berbić ocenjuje da neke jače saradnje do sada nije bilo jer ljudi nisu bili do te mere napadnuti, te da su ekološki protesti zapravo odbrana dostojanstva običnog malog čoveka.\n„Ljudi su ovde traumatizovani ratom i svime što se dešavalo i pre i posle toga. Mi to često u BiH kažemo – zaista smo živeli pod parolom samo da se ne puca, onda su ljudi bili spremni tolerisati mnogo toga samo da bi živeli, odnosno preživljavali mirno. Sad, kada vi dođete na njihove kuće, na njihove njive, uništavate njihov vazduh, njihova deca oboljevaju, kad zaista shvate tu konekciju između bahatih i pohlepnih investitora koji su uvek imaju snažne veze sa političarima, onda jedina opcija ostaje da se ujedine“, ističe ona.\nNina Pantović smatra da se veći uspesi u prekograničnoj saradnji ne mogu ostvariti bez da se države umešaju i olakšaju je u domenu svojih nadležnosti.\n„Neke kratkotrajne akcije mogu da uspeju, ali neke trajne regulacije, kao na primer na reci Lim gde smeće iz Crne Gore ide u Srbiju i tamo stvara ogroman problem, to mora da se reguliše u državama da bi ta prekogranična saradnja mogla da se onda proširi“, smatra ona. Kada je u pitanju saradnja Srbije i Crne Gore, Nina Pantović očekuje da se ona intenzivira nakon što se spuste trenutne nacionalne tenzije, ističući kako su pogranične opštine često povezane trgovinom, rodbinskim i drugim vezama.\nMalići upozorava da u regionu postoji problem nezainteresovanosti za dešavanja u komšiluku jer se još uvek većinski živi u nacionalnim kontekstima, vode se nacionalne politike, mediji su nacionalni, a kod Albanaca postoji i ta jezička barijera zbog koje se ne osećaju kao deo tog jedinstvenog prostora.\n„Uvek gledamo prema Briselu a ne u neposredni komšiluk za inspiraciju, za ideje i saradnju, ali mislim da smo u ovom kontekstu, gde smo vezani kao region hteli to ili ne jer nas Evropa vidi kao Zapadni Balkan, razvili novi identitet, ne sopstvenom voljom, i primorani smo da sarađujemo“, kaže Malići. Podseća da su i trgovina i turizam u porastu, ali da su nerešena bilateralna pitanja velika prepreka koja opterećuje i zaseni svaku pozitivnu vest i novouspostavljenu saradnju.\n„Dovoljna je jedna izjava Vulina da ljudi ne požele da sarađuju i da se samo vrate u rovove i na diskurs ‘onih drugih’ i drugačijih, da zaborave na te praktične, svakodnevne probleme koji su zajednički i koji nemaju nikakve veze sa nacionalističkim projektima“, smatra Malići.\nEkološka borba protiv korupcije\nAzra Berbić ističe da borba za ekologiju između ostalog jeste i borba protiv korupcije, jer u svim državama regiona postoji duboko ukorenjen koruptivni sistem koji dozvoljava pojedincima da eksploatišu prirodne resurse.\n„S druge strane, mislim da je i na drugim nivoima moguća saradnja. Čak i te manjinske zajednice, LGBT, iako generalno javnost to ne razume i nema jasne podrške, ali te zajednice u regionu imaju sjajnu saradnju i podržavaju jedne druge“, ističe Berbić. Ona podseća i da je proces suočavanja s prošlošću još uvek aktuelan jer su države odbijale da se sistematski na adekvatan način suoče i izbore s njim.\n„U nekim državama su oni u manjini i tim aktivistima, videli smo prošle jeseni u Srbiji, zaista treba podrška. Oni su sami u mnogo težem položaju od ljudi koji su, recimo, u Sarajevu, tako da u tom smislu zaista mislim da mora postojati podrška, a pogotovo razmišljajući o našoj budućnosti“, navodi ona podsećajući da se političari u regionu samo deklarativno zalažu za pristupanje Evropskoj uniji.\nAzra Berbić: Svi manje ili više živimo u autokratijama\n„Ako ne žele, to zaista mora podrazumevati našu veću saradnju, baš onako kako naši političari, kad imaju zajedničke interese, sarađuju. Kao što kriminalci sarađuju i ne poznaju granice. Kriminalci najbolje sarađuju uz podršku sistema, da se ne lažemo“, istakla je Azra Berbić. Ona ocenjuje da je najveća prepreka saradnji u regionu to što svi manje ili više živimo u autokratijama, a glavni cilj autokratije je, dodaje ona, da stvori spoljnog neprijatelja kako bi ljudi svoje nezadovoljstvo, koje im je zapravo kreirala vlast, usmerili na njega.\n„Mi usmeravamo svoju ljutnju i frustraciju na tog nekog stranog neprijatelja, kojeg zapravo ne znamo, ne razmišljajući da ti ljudi imaju iste borbe kao i mi. Mi smo indoktrinirani tim huškačkim retorikama baš zato da se ne okrećemo jedni ka drugima, nego jedni protiv drugih. Da ne shvatimo da imamo zaista zajedničke probleme, zajedničke borbe, da su svi ti naši politički lideri međusobno svađaju da bi zapravo ostali na tim pozicijama jer nemaju jasne vizije i ne rade konkretne stvari da nama pomognu i povećaju kvalitet života“, istakla je ona.\nI Agon Malići smatra da društva prvo moraju da pobede sama sebe, odnosno svoje unutrašnje probleme da bi mogla da krenu u rešavanje zajedničkih problema sa komšilukom. Koliko god bi, kaže, voleo da je optimista, skeptičan je prema mogućnosti da ekologija sama zatrpa nacionalističke rovove.\n„Moramo i dalje da vodimo te nacionalističke bitke unutar domaćih društava. Ne verujem da ćemo moći da postignemo mnogo više ako prvo ne promenimo sopstveno društvo i političku klimu učinimo boljom, da ljudi mogu da normalno dišu. Jer sa sadašnjom političkom klimom koja sve gura u nacionalistički diskurs zaista je teško da ljudi probiju tu barijeru, barem kada je u pitanju albansko-srpski odnos, gde je nerazumevanje i nedostatak znanja o drugom daleko veće nego u ostalim postjugoslovenskim republikama“, ističe Malići.\nDalibor Stupar (Autonomija, fotografije: Damjan Spasojević, naslovna: Azra Berbić/Twitter)\naktivisti | mediji | skup | Tirana


Mikro alati za poliranje » PROXXON | SuAlati\nListovi testere (31)\nListovi cirkulara - za metal (1)\nRučni alati u setu (376)\nMikro alati za poliranje » PROXXON\nIzaberite marku PROXXON Cena rastuće Cena opadajući Naziv proizvoda A-Z Naziv proizvoda Z-A\nOd proizvođača Proxxon nam dolaze kvalitetni različiti mikro alati od kojih sada nudimo ugaonu polirku i mašinu za poliranje koja je kao mini tocilo. Ugaona polirka ima snagu od 100W, ojačana je staklenim vlaknima sa mekim komponentama, poseduje tih planetarni prenosnik smešten u kućištu od livenog aluminijuma i promenljivu kontrolu brzine za niske i konstantne brzine čak i tokom visokog stepena pritiska, spakovana u kofer u kojem se nalazi i disk sa gumenom osnovom, kukom i petljom za pričvršćivanje, sunđerom za poliranje, 12 diskova, emulzijom za poliranje i mikrofiber krpom. Mašina za poliranje od 140 W ima dugačku glavnu osovinu, podesive štitnike, vreteno koje se može ukloniti kako bi se koristili drugi dodaci, čvrst okvir sa šrafovima, stegu za vertikalnu ili horizontalnu poziciju, elektronsku kontrolu brzine. Od prateće opreme ima koture i pastu za poliranje pastu.