PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PROSVETNOJ INSPEKCIJI - Tekst propisa\nU Zakonu o prosvetnoj inspekciji (“Službeni glasnik RS”, broj 27/18), u članu 2. stav 1. posle reči: “udžbenika” veznik “i” zamenjuje se zapetom, a posle reči: “učeničkog i studentskog standarda” dodaju se zapeta i reči: “nauke i istraživanja i Nacionalnog okvira kvalifikacija”.\n“Prosvetna inspekcija obavlja inspekcijski nadzor i u drugim oblastima u kojima je posebnim zakonom utvrđena njena nadležnost.”\nU članu 5. stav 1) menja se i glasi:\n“Poslove prosvetne inspekcije obavlja prosvetni inspektor: u ministarstvu nadležnom za poslove obrazovanja i vaspitanja - republički prosvetni inspektor, u organu pokrajinske uprave nadležne za poslove obrazovanja i vaspitanja - pokrajinski prosvetni inspektor i gradskom i opštinskom organu nadležnom za poslove obrazovanja i vaspitanja - gradski odnosno opštinski prosvetni inspektor.”\nIznad člana 7. dodaje se naslov koji glasi:\n“Poslovi inspekcijskog nadzora nad radom ustanova predškolskog vaspitanja i obrazovanja i osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja”.\n“2) ostvarivanja prava i obaveza deteta, učenika, njegovog roditelja odnosno drugog zakonskog zastupnika i zaposlenog utvrđenih propisima u oblasti obrazovanja i vaspitanja;”.\n“6a) izdavanja javnih isprava;”.\n“U postupku verifikacije ustanove, novog obrazovnog profila, ostvarivanja novih programa nastave i učenja, proširene delatnosti ustanove, statusne promene i promene sedišta ustanove, prosvetna inspekcija ispituje ispunjenost uslova i postupa u okviru svojih ovlašćenja. Kada utvrđuje ispunjenost uslova u postupku verifikacije ustanove, za osnovnu i proširenu delatnost, prosvetni inspektor zapisnikom konstatuje da li ustanova ispunjava uslove, u skladu sa zakonom kojim se uređuju osnove sistema obrazovanja i vaspitanja i propisa donetih na osnovu tog zakona, i o tome obaveštava organ nadležan za donošenje rešenja u postupku verifikacije ustanove.”\nČlan 8. briše se.\nU članu 9. tačka 3) menja se i glasi:\n“3) predloga za oduzimanje odobrenja za status javno priznatog organizatora aktivnosti.”\nU članu 10. tačka 2) posle reči: “upisa studenata” dodaju se zapeta i reči: “statusa studenata i zaštite prava studenata”.\nU tački 3) posle reči: “poslovođenja” dodaju se zapeta i reči: “drugih organa ustanove”.\nU tački 5) reči: “propisane evidencije” zamenjuju se rečima: “propisanih evidencija i izdavanja javnih isprava”.\nU članu 11. tačka 2) posle reči: “njihovih roditelja” zapeta i reč: “staratelja” brišu se.\nU tački 4) reči: “propisane evidencije” zamenjuju se rečima: “propisanih evidencija”.\nU članu 15. stav 1. tačka 3) posle reči: “posebnom zakonu” veznik “i” zamenjuje se zapetom, a posle reči: “opštem aktu” dodaju se reči: “i drugim propisima iz oblasti obrazovanja”.\n“5) podnosi prijavu nadležnom organu zbog postojanja sumnje da je učinjeno krivično delo, privredni prestup, zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, odnosno povredu zabrane diskriminacije, zabrane nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, zabrane ponašanja koja vređa ugled, čast ili dostojanstvo i zabrane stranačkog organizovanja i delovanja;”.\nU tački 8) reči: “identifikuju ovlašćena lica” zamenjuju se rečima: “identifikuje ovlašćeno lice”.\nU tački 9) reč: “uzima” zamenjuje se rečju: “pribavlja”, a reč: “ovlašćenih” zamenjuje se rečju: “ovlašćenog”.\nU tački 10) reči: “opšte i pojedinačne akte” zamenjuju se rečima: “opšti i pojedinačni akt”.\nDodaje se novi stav 3. koji glasi:\n“Prosvetni inspektor u vršenju poslova inspekcijskog nadzora postupa u skladu sa ovim zakonom, zakonom koji uređuje inspekcijski nadzor i zakonom koji uređuje zaštitu podataka o ličnosti”.\nU članu 16. stav 1. posle reči: “stručno - pedagoškog nadzora” dodaju se reči: “i spoljašnjeg vrednovanja”, a posle reči: “zaposlenih” dodaju se zapeta i reči: “koji realizuju prosvetni savetnici u vršenju terenskog nadzora”.\nU članu 17. stav 1. reči: “Prosvetni inspektor” zamenjuju se rečima: “Republički prosvetni inspektor”, a reči: “ministarstva nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja” brišu se.\nU stavu 2. posle reči: “poslova,” dodaje se reč: “republički”, a reči: “ministarstva nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja” brišu se.\n“Ukoliko prosvetni inspektor ne otkloni utvrđene nepravilnosti u datom roku, republički prosvetni inspektor je ovlašćen da, u skladu sa zakonom, predloži pokretanje disciplinskog postupka protiv tog inspektora, kao i protiv njegovog neposrednog rukovodioca. Republički prosvetni inspektor ovlašćen je i da, u skladu sa zakonom, predloži udaljenje s rada službenih lica protiv kojih se pokrene disciplinski postupak.”\nRepublička prosvetna inspekcija i posle poveravanja poslova zadržava odgovornost i može, u skladu sa zakonom, vršiti neposredan inspekcijski nadzor na celoj teritoriji Republike Srbije.”\nU članu 18. u stavu 3. posle reči: “Ministarstvo” dodaju se reči: “nadležno za poslove obrazovanja i vaspitanja”.\nU članu 20. reč: “zakonom” zamenjuje se rečju: “zakonima”.\nPosle člana 20. dodaju se nazivi glava, nazivi članova i čl. 20a i 20b koji glase:\nIzgled, delove i način korišćenja službenog odela i obuće prosvetnog inspektora, propisuje rukovodilac organa nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja.”\nIzmene i dopune Zakona o prosvetnoj inspekciji najpre se odnose na preciziranje odredaba koje su sadržane u posebnim zakonima koji su doneti u međuvremenu, a propisuju nadležnost prosvetne inspekcije u vršenju nadzora nad primenom istih zakona: Zakon o nauci i istraživanjima (“Službeni glasnik RS”, broj 49/19), Zakon o Nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije (“Službeni glasnik RS”, br. 27/19 i 6/20) i Zakon o dualnom modelu obrazovanja u visokoškolskim ustanovama (“Službeni glasnik RS”, broj 66/19), kao i u drugim oblastima u kojim je propisana nadležnost prosvetne inspekcije.\nTokom trogodišnje primene Zakona stekli su se uslovi za donošenje novih zakonskih odredaba koje se odnose na mogućnost nabavke službene odeće i obuće za republičkog prosvetnog inspektora, odnosno pokrajinskog prosvetnog inspektora, odnosno gradskog/opštinskog prosvetnog inspektora, kao i na izmenu, dopunu i preciziranje pojedinih zakonskih odredbi koje su predložene u Predlogu zakona, a koje se odnose na poslove prosvetnog inspektora, ovlašćenja i poveravanje poslova inspekcijskog nadzora opštinama, odnosno gradovima, odnosno pokrajini i izradu godišnjeg izveštaja o radu prosvetne inspekcije.\nČlanom 1. Predloga zakona kojim se menja član 2. Zakona propisuje se da Prosvetna inspekcija u vršenju inspekcijskog nadzora, pored oblasti predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja, dualnog obrazovanja, visokog obrazovanja, udžbenika i učeničkog i studentskog standarda, ispituje i primenu zakona i drugih propisa koji regulišu oblast nauke i istraživanja i Nacionalnog okvira kvalifikacija Republike Srbije. Ovim članom propisano je i da Prosvetna inspekcija obavlja inspekcijski nadzor i u drugim oblastima u kojima je posebnim zakonom utvrđena njena nadležnost.\nČlanom 2. Predloga zakona kojim se menja član 5. Zakona preciziraju se nazivi prosvetnih inspektora koji poslove inspekcijskog nadzora obavljaju u ministarstvu nadležnom za poslove obrazovanja i vaspitanja - republički prosvetni inspektor, u pokrajinskom organu nadležnom za poslove obrazovanja i vaspitanja - pokrajinski prosvetni inspektor i opštinskom, odnosno gradskom organu kojima su povereni poslovi inspekcijskog nadzora u oblasti prosvete - opštinski/gradski prosvetni inspektor.\nZbog specifičnog i jedinstvenog modela poveravanja poslova inspekcijskog nadzora u oblasti obrazovanja na celoj teritoriji Republike Srbije, koji je poseban u odnosu na sve inspekcije, precizirana je posebnost u nazivima prosvetnih inspektora na republičke, pokrajinske i opštinske odnosno gradske prosvetne inspektore, u odnosu na zakon koji uređuje inspekcijski nadzor koji je opšti i uređuje sve inspekcije. Zakon o prosvetnoj inspekciji uređuje posebnosti inspekcije u oblasti obrazovanja.\nZakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja iz 2003. godine, bila su propisana ovlašćenja republičkog prosvetnog inspektora, do danas, u odnosu na organe kojima su povereni poslovi inspekcijskog nadzora te naziv republički prosvetni inspektor u propisima koji uređuju obrazovanje postoji dugi niz godina.\nOvim predlogom zakona razlikuju se nazivi prosvetnih inspektora koji istovremeno nose i različite nadležnosti, odnosno ovlašćenja na osnovu važećeg zakona koji uređuje inspekcijski nadzor u oblasti prosvete.\nČlanom 3. Predloga zakona kojim se menja član 7. Zakona dopunjuju se i preciziraju odredbe Zakona u odnosu na novu zakonsku terminologiju u oblasti obrazovanja i vaspitanja naročito kod verifikacije ustanova i provere verodostojnosti javnih isprava koje izdaje škola. Ovaj član, takođe, definiše i naziv člana 7. Zakona: Poslovi inspekcijskog nadzora nad radom ustanova predškolskog vaspitanja i obrazovanja i osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja.\nČlanom 4. Predloga zakona briše se član 8. Zakona kojim je uređeno dualno obrazovanje u douniverzitetskom obrazovanju i vaspitanju. Svi posebni zakoni koji propisuju nadležnost prosvetne inspekcije ovim predlogom zakona su sadržani u članu 2. st. 1. i 2. Predloga zakona. Na ovaj način se izbeglo pojedinačno navođenje svih posebnih zakona.\nČlanom 5. Predloga zakona kojim se menja član 9. Zakona uređeni su poslovi inspekcijskog nadzora nad radom ustanova za obrazovanje odraslih i javno priznatih organizatora aktivnosti, kojim se precizira podnošenje predloga za oduzimanje odobrenja za status javno priznatog organizatora aktivnosti.\nČlanom 6. Predloga zakona kojim se menja član 10. Zakona preciziraju se nove odredbe koje se odnose na status studenata i zaštite prava studenata, kao i izdavanje javnih isprava zbog sve većeg broja predmeta kojima se traži provera postupka izdavanja javnih isprava i verodostojnosti javnih isprava.\nČlanom 7. Predloga zakona kojim se menja član 11. Zakona propisuju se poslovi inspekcijskog nadzora nad radom ustanova u oblasti učeničkog i studentskog standarda i briše se reč staratelja u skladu sa terminologijom iz posebnih zakona.\nČlanom 8. Predloga zakona kojim se menja član 15. Zakona propisana su ovlašćenja prosvetnog inspektora u smislu terminoloških izmena sačinjenih u skladu sa postojećim terminima u važećim propisima.\nDodavanjem poslednjeg stava koji glasi: Prosvetni inspektor u vršenju poslova inspekcijskog nadzora postupa u skladu sa ovim zakonom, zakonom koji uređuje inspekcijski nadzor i zakonom koji uređuje zaštitu podataka o ličnosti vrši se usklađivanje odredaba zakona koji uređuje prosvetnu inspekciju sa odredbama zakona koji uređuje zaštitu podataka o ličnosti.\nČlanom 9. Predloga zakona kojim se menja član 16. Zakona definisan je inspekcijski i stručno-pedagoški nadzor. Ovim članom uređuje se terminološka izmena sačinjena u skladu sa postojećim terminima u važećim propisima, te se stručno - pedagoškom nadzoru dodaje spoljašnje vrednovanje. Stručno - pedagoški nadzor vrše prosvetni savetnici u vršenju terenskog nadzora.\nČlanom 10. Predloga zakona kojim se menja član 17. Zakona uređena su ovlašćenja Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja prema organima kojima su povereni poslovi. Ovim članom se menja naziv “prosvetni inspektor ministarstva nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja” u naziv “republički prosvetni inspektor”.\nTakođe, ovim članom dodaje se novi stav koji glasi: Republička prosvetna inspekcija i posle poveravanja poslova zadržava odgovornost i može, u skladu sa zakonom, vršiti neposredan inspekcijski nadzor na celoj teritoriji Republike Srbije.\nPredloženim stavom se precizira zakonsko rešenje koje već postoji u važećem pravnom sistemu, odnosno u zakonu koji uređuje državnu upravu propisani su povereni poslovi i odnosi državnih organa i imalaca javnih ovlašćenja. Istim zakonom propisano je u članu 51. da Vlada i organi državne uprave zadržavaju i posle poveravanja poslova državne uprave odgovornost za njihovo izvršavanje, dok je članom 47. stav 6. zakona koji uređuje državnu upravu, u delu koji propisuje opšta ovlašćenja u vršenju nadzora nad radom, propisano da je organ državne uprave ovlašćen da u vršenju nadzora nad radom neposredno izvrši neki posao ako oceni da se drukčije ne može izvršiti zakon ili drugi opšti akt.\nU cilju zaštite javnog interesa i nesmetanog obavljanja delatnosti obrazovanja i vaspitanja, u skladu sa odredbama zakona, kao i Pravilnika o posebnim elementima procene rizika, učestalosti vršenja inspekcijskog nadzora na osnovu procene rizika i posebnim elementima plana inspekcijskog nadzora u oblasti obrazovanja i vaspitanja (“Službeni glasnik RS”, broj 63/18), kao i na osnovu pokazatelja koji ukazuju na postojanje rizika u obavljanju delatnosti obrazovanja i vaspitanja u ustanovama obrazovanja i vaspitanja, posebno u privatnim ustanovama obrazovanja i vaspitanja, (pozivi stranaka, predstavke fizičkih lica, zapisnici koji su dostavljeni u Bazu i potvrđuju postojanje rizika, rastući broj predmeta koji se odnose na povrede zabrane nasilja i zlostavljanja i zanemarivanja, diskriminacije, povrede časti i ugleda, vršnjačkog nasilja), iskazala se potreba za pojačanim nadzorom nad radom svih ustanova od strane ministarstva na celoj teritoriji Republike Srbije.\nČlanom 11. Predloga zakona se menja član 18. Zakona kojim je uređeno poveravanje poslova opštinskoj i gradskoj upravi i u kome se vrši preciziranje da se reči Ministarstvo dodaju reči nadležno za poslove obrazovanja i vaspitanja.\nČlanom 12. Predloga zakona se menja član 20. Zakona kojim je propisano da se godišnji plan inspekcijskog nadzora donosi za školsku odnosno radnu godinu čije je trajanje definisano zakonom iz oblasti obrazovanja i vaspitanja u smislu što se umesto reči zakonom predlaže reč zakonima.\nČlanom 13. Predloga zakona dodaju se nazivi glava, novi nazivi članova i čl. 20a - 20b Zakona.\nČlanom 20b propisuje se mogućnost nabavke službenog odela i obuće prosvetnog inspektora, kao i propisivanje obaveze da rukovodilac organa nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja bliže propiše izgled, sadržinu, pravo i obavezu korišćenja službenog odela i obuće prosvetnog inspektora.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja će u budžetskim sredstvima, na programskoj aktivnosti koja pokriva inspekcijski nadzor nad radom ustanova obrazovanja i zavoda, opredeliti sredstva u okviru limita za sledeće godine za nabavku službene odeće i obuće republičkih prosvetnih inspektora.\nRukovodilac pokrajinskog, gradskog, odnosno opštinskog organa nadležnog za poslove obrazovanja i vaspitanja može doneti podzakonski akt kojim će urediti izgled, sadržinu, pravo i obavezu korišćenja službenog odela i obuće pokrajinskog, gradskog i opštinskog prosvetnog inspektora.\nKao i za republičke prosvetne inspektore propisuje se mogućnost gore navedene nabavke u skladu sa sredstvima organa u okvirima limita za sledeće godine koja mogu biti opredeljena za nabavku službene odeće i obuće u opštinama /gradovima, odnosno Autonomnoj Pokrajini Vojvodina.\nNabavka službene odeće i obuće za sve prosvetne inspektore nije planirana za 2021. godinu, već od 2022. godine.\nČlan 14. Predloga zakona sadrži odredbe o stupanju na snagu propisa.


Ove maske za oko očiju su toliko dobre da zavređuju selfie! | Buro 24/7\nOve maske za oko očiju su toliko dobre da zavređuju selfie!\n11.3.22. 10.00 2022-03-11T10:00:05+01:00\nTanka koža oko očiju izložena je svakodnevnom stresu, bilo da su u pitanju umor ili nedostatak hidratacije, čak i štetno zračenje sunca i ekrana. Dodatna nega će vam se zato uvek višestruko isplatiti, a ovo je lista naših omiljenih brzih rešenja koja se pri tom odlično slikaju - stavite ove maske, a zatim provedite koji minut hvatajući najbolji selfie - nema na čemu!\nOva intenzivna maska za oči obogaćena je čuvenom Advanced Night Repair tehnologijom koju svi volimo i kožu oko očiju čini glatkom, sjajnom i vidno zategnutom za svega desetak minuta.\nANTI-WRINKLE FLASH EYE REVITALIZER\nDa, ova maska zahteva dva koraka ali sastojci čuvenog Chanel seruma su pedeset puta koncentrovaniji kako bi boostovali i učvrstili područje oko oka. Dodajte na ovo kompleks vitamina koji ublažavaju otoke i tamne kolutove i dobili ste proizvod koji se graniči sa magijom. Plus se slika apsolutno genijalno.\nHidrogel maska za negu područja oko očiju će ublažiti podočnjake i vratiti koži čvrstinu i elastičnost. Ovaj hidrogel se može koristiti na svim zonama lica koje zahtevaju dodatnu negu kao što su, na primer, čelo i obrazi.\nCrni hidrogel? Yes, please! Osim što izgleda kao naj-kul maska ikada, ovi moćni hidrogel flasteri ublažavaju plitke bore i fine linije, te intenzivno hidriraju nežnu kožu oko oka. Dvadesetak minuta koliko se preporučuje držati je na licu biće vam sasvim dovoljno i za najbolji selfie.\nGENIFIQUE YEUX HYDROGEL MELTING 360 EYE MASK\nPrva maska za nežnu kožu oko očiju iz kultne anti-age linije Genifique će za samo 10 minuta učiniti konture oko očiju svežim, odmornijim, hidriranim, blistavijim i vidljivo mlađim.\nKombinovanje seruma za lice je put do lepe kože. Evo kako da ovladate tehnikama


PRVI PROTEST OPOZICIJE PROTEKAO MIRNO: Srbobran.net web portal\nIspred kolone učesnika išao je kamionet sa koga se sve vreme čula muzika, a protest je protekao mirno i bez incidenata. Skup je otvorio i pozdravio prisutne Vladimir Mudrinski, kako smo saznali, koji je zvanično organizator ovog skupa, a govorili su Filip Žemlje, student i Katica Babin.\nPored Srbobranaca na ovom političkom skupu prisutni su bili i građani koji su došli iz Vrbasa i okoline. Nakon šetnje i povratka učesnika na Trg slobode, Vladimir Mudrinski pozvao je učesnike da se sledeće subote okupe u još većem broju i iskažu svoje nezadovoljstvo načinom na koji se vodi politika u Srbobranu, ali i na republičkom nivou.\nMeđu demonstrantima su viđeni poslanik u pokrajinskoj skupštini Arsen Kurjački, dr Milan Paroški iz Turije, svojevremeno kandidat za predsednika Srbije, odbornici opozicije u lokalnoj skupštini, a u većini su bili nekadašnji i sadašnji članovi Demokratske stranke i Lige socijaldemokrata Vojvodine.


Dragojlović i Mihajlović: Briselski dijalog klinički mrtav | N1 Srbija\n20.11.2018. |22.07 |\nKoordinatorka nacionalnog konventa EU u Srbiji Nataša Dragojlović i novinar Milivoje Mihajlović ocenili su u Pressingu TV N1 da je briselski dijalog Beograda i Prištine klinički mrtav. Mihajlović smatra da bi razgraničenje Kosova destabilizovalo region, dok se Dragojlović pita ko bi garantovao sprovođenje takvog sporazuma.\nU dva kruga glasanja na Generalnoj skupštini Interpola Kosovo nije dobilo potrebnu dvotrećinsku većinu da bi postalo članica te organizacije. Gosti Pressinga pozitivno su ocenili ishod glasanja, budući da na kraju nije došlo do kršenja statuta Interpola koji predviđa da u tu organizaciju mogu ući samo države članice UN.\nMihajlović je ipak dodao da je reč o, pre svega, političkom činu. Podsetio je da Priština već ima veze sa Interpolom preko Unmika i da formalno članstvo Kosovu ne bi mnogo značilo u praktičnom smislu.\n“Kosovo bi to iskoristilo kao pečat na kosovsku nezavisnost. Oni su mnogo uložili, vlada je izdvojila 1,2 miliona evra za lobiranje, a analitičari u Prištini tvrde da su to i veće pare”, kazao je on.\nDragojlović je pritom podsetila da Kosovo još uvek ima vrlo nestabilne institucije, i da nije moguće predvideti kako bi one iskoristile mogućnost članstva u Interpolu, dok je Mihajlović uveren da bi u slučaju članstva Kosova ta organizacija bila zatrpana porernicama prema Srbima.\nNeprimerena i nediplomatska reakcija Dačića\nUprkos pozitivnom ishodu glasanja, gosti Pressinga smatraju da su pojedine reakcije iz Beograda bile neprimerene i nediplomatske.\nDragojlović je ocenila da je izjava šefa diplomatije Ivice Dačića o austrijskom kancelaru Sebastijanu Kurcu ispod svakog nivoa i da narušava ugled Srbije, dok je Mihajlović upozorio da bi današnji nastup ministra spoljnih poslova mogao da ugrozi odnose Beča i Beograda.\n“Nije vreme za likovanje, čeka nas u sledećem krugu ponovo kandidovanje Kosova za Interpol”, istakao je Mihajlović koji je trenutnu atmosferu u Prištini ocenio kao “dan žalosti” što će opozicija svakako iskoristiti da izazove novu političku krizu i vanredne parlamentarne izbore.\nEU inertna u dijalogu Beograda i Prištine\nNakon ovog poslednjeg diplomatskog okršaja Beograda i Prištine, postavlja se pitanje kakva je budućnost briselskog dijaloga. Gosti Pressinga nisu optimisti i saglasni su u oceni da su razgovori Beograda i Prištine, uz posredovanje EU, klinički mrtvi.\n“(Briselski dijalog) jeste klinički mrtav. Daj Bože da nije, pošto je dijalog jedini način da se izađe iz krize”, kazao je Mihajlović, ocenivši da je EU najveći krivac za trenutnu situaciju, jer je tokom trajanja dijaloga pokazala izuzetnu pasivnost i sada podstiču bilo kakav dogovor samo da se “stavi značka na rever posrednice da je ona nešto uradila”.\nMihajlović: Briselski dijalog je "klinički mrtav"\nDragojlović deli utisak da EU ne reaguje adekvatno na opstrukcije u kosovskom dijalogu.\n“U izveštajima kažu šta sve (u Prištini) nisu uradili. Piše šta nisu ispunili iz tehničkih sporazuma. Sve je eksplicitno rečeno i kaže se šta nisu ispunuli i uradili i zboh čega se neće kretati dalje. Ali u ovim obračunima, kada Priština prekrši CEFTA sporazum, (…) to što prištinska strana kaže apropo Interpola kako Srbija podriva dijalog, a šta je onda ovo? Ne volim da se razgovori vode oko toga ko je više čega dao, ali nekad se tako nametne, kada i onima koji su proevropski orijentisani nije lako da ovako apsurdne situacije objasne. Trebalo je kazniti Prištinu zbog zloupotrebe u CEFTA”, smatra ona.\nKo bi garantovao sprovođenje sporazuma o razgraničenju?\nČlanice Nacionalnog konventa su, dodaje Dragojlović, pitale predsednika i premijerku da li je briselski dijalog mrtav, jer ako jeste, onda se bitno menja sadržaj poglavlja 35 u okviru kojeg se prati primena briselskog sporazuma i dolaze nove opcija na sto, kao što je npr. razgraničenje ili podela.\n“Naše pitanje predsednici Vlade i predsedniku Republike je šta je rezultat unutrašnjeg dijaloga? Kako ćemo doći do platforme na osnovu koje pregovaramo? (…) Ko je garant jednog takvog rešenja? Ako bi se zaista pristupilo definisanju toga šta se razgraničava, pod kojim uslovima, koje su velike sile garanti - zašto onda nisu garantovali da će se odredbe briselskog sporazuma primeniti”, upitala je Dragojlović.\nMihajlović smatra da je razgraničenje pogrešan koncept jer “21. vek nije vek granica, već vek rušenja granica”. “Nije to pitanje ko će garantovati taj sporazum, već ko će sačuvati mir ako dođe do podele ili potpune nezavisnosti. Tvrdim da se Putin i Tramp presele u Skoplje ne bi sačuvali Makedoniju u slučaju nezavisnosti ili podele. Ako može Preševo, što ne može Tetovo”, upozorio je on.\nNa konstataciju da je ovde ipak reč o mogućem sporazumu koji bi imao saglasnost obe strane, Mihajlović je rekao da rešenje kosovskog problema nije u rukama Aleksandra Vučića i Hašima Tačija, već Vašingtona i Moskve. “Bojim se da mnogi neće rešenje. Svi kažu da hoćemo, a ustvari neće”, ocenio je on.\nDodao je i da među Srbima južno od Ibra i dalje vlada “neopisiv strah”, čak i kada im deca kasne dva minuta pri povratku iz škole.\nMoguće je da Srbija u decembru ne otvori nijedno poglavlje\nSrbija u decembru očekuje odluku o otvaranju novih poglavlja u procesu pristupanja EU. Ipak, nakon pojavljivanja internog dokumenta Evropske komisije u kojem se konstatuje da nije ostvaren napredak u ključnim poglavljima 23 i 24, otvaranje novih poglavlja dovedeno je u pitanje.\nUbrzo se u domaćoj štampi pojavili tekstovi o tome kako predsednik Vučić nije prihvatio otvaranje novih poglavlja u zamenu za nastavak pregovora sa Prištinom uprkos kršenju CEFTA sporazuma.\nDragojlović kaže da nije stručnjak za teorije zavere, ali da se moguće neotvaranje poglavlja ne može opravdati činjenicom da predsednik navodno nije želeo da ignoriše mere Prištine.\n“Jasne su primedbe Konventa, i pre Evropske komisije smo rekli našoj Vladi da se Ustav ne može tako menjati, da nivo borbe protiv korupcije nije zadovoljavajući, o slobodi medija da ne govorimo… Neke stvari traže godine rešavanja, ali se neke mogu rešiti preko noći”, istakla je ona.\nDodala je i da se ne može reći da Evropska komisija vlastima u Srbiji gleda kroz prste zbog saradljivosti oko Kosova. Kritike, kako kažu, jesu diplomatski formulisane, ali Briselu ništa nije promaklo.\nDragojlović ocenjuje da bi od sedam pripremljenih, Srbija u decembru mogla da otvori najviše tri poglavlja, a na pitanje da li je moguće da ne otvoti nijedno, odgovorila je potvrdno.\nMilivoje Mihajlović Nataša Dragojlović Nacionalni konvent evrointegracije Evropska unija Kosovo razgraničenje interpol briselski dijalog\nFajon: Problemi sa demokratijom, slobodom medija i vladavinom prava u Srbiji 13.11.2019.\nMihajloviću, još uvek iz Beograda, braniš KOSOVO i METOHIJU.\nSamo vas slusam svakog dana... ovo moze da destabilizuje region, ono je opasno, ovo je neprihvatljivo, ono ne moze, ovo ne valja.... ....i onda se svi kao nesto cude sto je dijalog mrtav. Pa o cemu da se govori kada nista nije dozvoljeno??????\nTaj bilo kakav dogovor je obaveza poodavno. U interesu tog dogovora za čije donošenje postoji pravno obavezujući sporazum koga je Ivica Dačić potpisao 2013 u Briselu a svedok mu bio Štefan File sada se brusi forma i finaliziraju detalji, da se kod naroda predstavi kao jedini ispravan i jedini moguć (pravedan za obe strane) i prihvatljiv za obe strane.


Meta ukida zabranu reklamiranja za kriptovalute - Advertiser Serbia\nS ovim u veziinternet oglašavanjekriptovaluteMeta\nMeta odustaje od svoje dugogodišnje zabrane reklama za kriptovalute.\nKako prenosi CNBC, Meta je okončala svoju zabranu proširenjem broja regulatornih licenci koje prihvata, sa tri na 27. Kripto scena je „sazrela i stabilizovala se“ dovoljno da opravda promenu mišljenja, rekla je kompanija, uključujući povećanu količinu vladinih propisa koji postavljaju „jasnije odgovornosti i očekivanja”.\nOglašivačima je i dalje potrebna pismena dozvola za postavljanje oglasa za razmenu i pozajmice u kriptovalutama, alate za rudarenje kriptovaluta i novčanike koji vam omogućavaju kupovinu, prodaju, ulaganje ili zamenu tokena, javlja Engadget. Ovo, međutim, otvara vrata biznisima koji rade sa kriptovalutama koja ranije nisu mogla da prikazuju oglase, a da ne spominjemo potencijalne investitore koji možda nisu upoznati sa tržištem.\nNije jasno da li su neki dodatni faktori igrali ulogu u preokretu, ali tajming je i više nego bitan. Preokret dolazi samo dan nakon što je Metin kripto nadzornik, Dejvid Markus, rekao da napušta kompaniju. Otprilike dve godine je proveo pokušavajući da pokrene Metin kriptonovčanik Novi, do sada uspevajući da pokrene samo manji test. In-house kriptovaluta kompanije, Diem, imala je još teže vreme i tek treba da zaživi, nakon regulatornih primedbi i smanjenih ambicija.\nPrva 3D štampana kuća u Istočnoj Evropi napravljena u Srbiji sa dva čoveka za manje od 24 h i odmah useljiva\nKompanija MPC Properties kupila Delta City


Knjige : POLITIČKA BIBLIOTEKA (Sveska 41-50,1948-49) 09.02.2021 - ID 99850747 - KupujemProdajem\nKnjige > Politika > ID oglasa: #99850747 (postavljen: pre 3 nedelje)\nPOLITIČKA BIBLIOTEKA (Sveska 41-50, Beograd, 1948-49, tvrd povez)\n41-42. M. Milošević - O NOVOM SISTEMU SNABDEVANJA KOD NAS, s kratkim osvrtom na glavnije kapitalističke zemlje Zapadne Evrope (Beograd, 1948, 63 str. )\n43. Veljko Vlahović - PLANOVI AMERIČKIH IMPERIJALISTA ZA SVETSKIM GOSPODSTVOM I OBNOVOM FAŠIZMA (Beograd, 1948, 21 str. )\n44. L. Aleksejev - PRETSTOJEĆI IZBORI I BORBA IZMEĐU PROGRESIVNIH I REAKCIONARNIH SNAGA U SAD (Beograd, 1948, 24 str. )\n45. M. Orlanović - BORBA NARODA BLISKOG ISTOKA PROTIV IMPERIJALIZMA (Beograd, 1948, 40 str. )\n46. P. Stojanović - BORBE DEMOKRATSKIH SNAGA ITALIJE PROTIV REAKCIJE I IMPERIJALIZMA (Beograd, 1948, 45 str. )\n47. G. Aleksandrov - BANKROTSTVO BURŽOASKE SOCIOLOGIJE (Beograd, 1948, 27 str. )\n48. S. Poljanec - ZAPADNI IMPERIJALISTI I NEMAČKA (Beograd, 1948, 62 str. )\n49. Mirko Milojković - BORBA ZA JEDINSTVO RADNIČKE KLASE U SVETU (Beograd, 1948, 71 str. )\n50. S. Kavčić - AMERIČKI KAPITALIZAM I AMERIČKI NAČIN ŽIVOTA (Beograd, 1949, 48 str. )


vršnjaci Архиве -\nDrugarstvo u pubertetu\nkacapsiholog 30. Januara 2020. 28. Februara 2020. Psihološke stvaridrugarstvo, psihologija, pubertet, roditeljstvo, vršnjaciNo Comments on Drugarstvo u pubertetu\nHajde da se sada malo vratite u prošlost. U vreme kada ste vi bili u pubertetu. Sedite kako vam je udobno, opustite se i setite se kako je to bilo. Sa kim ste se družili, gde, kada, kako ste provodili vreme, šta ste radili? Kako su vaši roditelji prihvatali vaše drugove? Koliko puta ste ih […]


Vučić za Glas Amerike: Nastaviti dijalog, priznanje Kosova nije moguće\nIzvor: Beta, 22.Avg.2019, 00:40\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da u postojećim okolnostima nije moguće da Srbija prizna nezavisnost Kosova i da je potrebno nastaviti dijalog Beograda i Prištine u cilju postizanja kompromisnog rešenja."Možemo da razgovaramo o svemu samo ako je reč o kompromisu. A za to da Albanci dobiju sve, a Srbija da ne dobije ništa, moj potpis nećete dobiti nikada. U ovom trenutku sam predsednik Srbije, možda pronadjete nekog drugog ko će želeti da bez ikakvog kompromisa, sledeći samo ultimatume, da to prihvati", rekao je Vučić u intervjuu za Glas Amerike, na pitanje da li će on biti političar koji će priznati Kosovo.On je ocenio da se mnogi u Srbiji "sve vreme prave pomalo blesavi kao da ne znaju o čemu se radi" kada se priča o Kosovu i dodao da Srbija ne može da promeni odluku SAD o priznanju nezavisnosti Kosova, ali je negirao da to znači da Srbija treba da prizna Kosovo."Ne znači to. To znači da mi moramo da se borimo, ali i da razumemo kakav je stav Amerike. Jer ja ne mogu da prihvatim ono što čitam u našim medijima, da je (američki predsednik Donald) Tramp promenio politiku. Oni su priznali nezavisnost Kosova, to je njihova politika, ...\nSEEbiz.eu: Vučić: Nastaviti dijalog, priznanje Kosova nije moguće\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da u postojećim okolnostima nije moguće da Srbija prizna nezavisnost Kosova i da je potrebno nastaviti dijalog Beograda i Prištine u cilju postizanja kompromisnog rešenja..."Možemo da razgovaramo o svemu samo ako je reč o kompromisu. A za to da Albanci...


Otkriven razvojni plan Airbusova Centra inovacija u Shenzhenu\nOtkriven razvojni plan Airbusova Centra inovacija u Shenzhenu\n2018-12-13 11:23:01 cricroatian\nIz Airbusa su objavili kako će njihov Centar inovacija Kina u prosincu biti otvoren u Shenzhenu. Planovi za centar otkriveni su u ponedjeljak tijekom konferencije za medije.\nIz Airbusa su krajem prošle godine objavili da će njihov drugi centar inovacija - a drugi i u Aziji - biti uspostavljen u gradu Shenzhenu u pokrajini Guangdong. Cilj centra je ubrzavanje inovacije i oblikovanje budućnosti letenja.\nOčekuje se kako će se 20 zaposlenika koji će u centru raditi u svoje nove urede useliti početkom 2019. godine. Trenutačno Airbusov Centar inovacija Kina u ranim fazama razvoja planira uložiti više od 10 milijuna eura.\nSudeći prema voditelju Centra Luo Gangu glavna područja istraživanja bit će avionski hardveri, poboljšanje iskustva na avionu poput pristupa Internetu, pametna proizvodnja i upravljanje prometom. Neki rani rezultati istraživanja pokazuju brz napredak. Airbus će, primjerice, kako bi poboljšao iskustvo na avionu, zamijeniti postojeće ekrane s fleksibilnim ekranima kako bi smanjili težinu zrakoplova. Zbog toga će zrakoplov u pogledu potrošnje goriva te će stoga putovanja zrakoplovom biti jeftinija.\nv Kineska tvrtka za bespilotne letjelice planira u Francuskoj uspostaviti svoj prvi europski istraživački centar 2018-11-27 16:40:44


Porastao javni dug eurozone, najveći u Grčkoj - Biznis Info\nYou are at:Home»Finansije»Porastao javni dug eurozone, najveći u Grčkoj\nPorastao javni dug eurozone, najveći u Grčkoj\nBy BiznisInfo on\t 19/07/2019 Finansije\nJavni dug eurozone porastao je u prvom kvartalu 2019. godine na 85,9 odsto bruto domaćeg proizvoda\nJavni dug eurozone porastao je u prvom kvartalu 2019. godine na 85,9 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) sa 85,1 odsto BDP-a iz četvrtog kvartala 2018., pokazali su danas objavljeni podaci evropske službe za statistiku Eurostata.\nU 28-članoj Evropskoj uniji, javni dug je u istom periodu porastao na 80,7 odsto BDP-a sa 80 procenata BDP-a, navodi se na zvaničnom sajtu Eurostata.\nMeđutim, posmatrano na međugodišnjem nivou (u odnosu na prvi kvartal 2018.), udio javnog duga u BDP-u je pao u eurozoni sa 87,1 na 85,9 odsto, a u EU sa 81,6 na 80,7 odsto.\nPosmatrano po članicama, najveći udio javnog duga u BDP-u je u prvom kvartalu registrovan u Grčkoj (181,9 odsto), Italiji (134), Portugaliji (123), Belgiji (105,1) i na Kipru (105 procenata), a najmanji u Estoniji (8,1 odsto), Bugarskoj (21,2) i Luksemburgu (21,3 odsto).\nU poređenju sa prvim kvartalom 2018. godine, pet članica je zabilježilo povećanje udjela duga u BDP-u, dvadeset jedna članica smanjenje, dok Španija i Velika Britanija nisu zabilježile nikakve promjene.\nRast javnog duga prema BDP-u registrovan je na Kipru (+ 12,2 procentnih poena), Grčkoj (+ 4,1 p.p), Letoniji (+ 1,7 p.p), Italiji (+ 1,0 p.p) i Francuskoj (+ 0,3 p.p,) a najveći pad je zabilježen u Sloveniji (- 7,6 p.p), Austriji (- 4,4 p.p) i Holandiji (- 4,2 p.p), prenijela je agencija Tanjug.\nNajveći rast dolara u šest mjeseci


Opština Alibunar brani seljacima da drže svinje i preti sudom - Agro politika\nUdruženim snagama do održive proizvodnje šečerne repe Cene pšenice oko 21 dinar za kukuruz nije bilo kupacaAkreditovana Nacionalna laboratorija za kontrolu mleka Od 2020. online podnošenje zahteva za subvencijePovećanje izvoza mesa neće uticati na njegovo poskupljenjeBesplatno mineralno đubrivo za poljoprivrednikeMinistarstvo: Za praznike pojačane veterinarske kontroleBačena bomba u dvorištu poljoprivredne firme u StaparuZa unapređenje organske proizvodnje 7,5 miliona dinaraHranu ne treba bacati već preusmeriti u narodne kuhinje\nOpština Alibunar brani seljacima da drže svinje i preti sudom\nPrvi „poziv za okrivljenog“, kako se navodi u dopisu Prekršajnog suda, stigao je na adresu stanovnika Banatskog Karlovca\nPrekršajni sud Pančevo, odeljenje u Alibunaru, počeo je da podnosi zahteve za pokretanje prekršajnog postupka protiv građana alibunarske opštine zbog kršenja odluke o držanju domaćih životinja.\nPrema informacijama Agrosmarta, prvi „poziv za okrivljenog“, kako se navodi u dopisu Prekršajnog suda, stigao je na adresu stanovnika Banatskog Karlovca. On se na sud poziva zbog toga što u svom ekonomskom dvorištu ima više od deset svinja i što nije postupio po rešenju „građevinsko-komunalnog“ inspektora koji mu je naložio da smanji broj grla.\nI drugi stočari iz opštine Alibunar koji u svojim ekonomskim objektima imaju više od deset svinja, ovaca ili koza, pet krava ili 60 komada živine, mogu da očekuju inspektore i prekršajne prijave. Naime, po odluci alibunarske skupštine iz februara 2016. godine, u širem centru Alibunara, Banatskog Karlovca i Vladimirovca (u određenim ulicama) nije dozvoljeno držanje domaćih životinja, a u ostalim delovima opštine je ograničeno.\nZbog ovakve opštinske odluke negodovali su mnogi stočari jer je time ugroženo poslovanje i egzistencija njihovih domaćinstava, međutim, taj dokument je ostao na snazi. Nezadovoljni obrazloženjem predsednika opštine Predraga Belića koji je objašnjavo da to nije usmereno protiv njih već da ova lokalna samouprava vodi računa o EU standardima i zaštiti životne sredine, stočari su očekivali da će glas razuma u odborničkim klupama prevladati ali to se nije desilo. Naprotiv, sada su im za vratom kazne.\nZbog čega jedna od najsiromašnijih opština u Srbiji u kojoj se većina stanovnika bavi poljoprivredom, a mnogi žive i preživljavaju od stočarstva donosi ovakve rigorozne odluke nije jasno. Da apsurd bude veći, cela opština ima oko 18.000 stanovnika, Banatski Karlovac tek oko 5.000, a drugih privrednih aktivnosti gotovo da nema.\nUpućeni u prilike u ovoj opštini ukazuju na plan lokalne samouprave da donese takvu odluku kako bi stočari na licitacijama državnog poljoprivrednog zemljišta uzeli manje hektara, kako bi ih više ostalo za uzurpaciju.\nPodsetimo, reč je o opštini u kojoj se već godinama unazad dešavaju malverzacije u izdavanju državnih njiva u zakup, a krajem prošle godine predsednik Predrag Belić je privođen i zadržan je u pritvoru zbog sumnje da je omogućio mahinacije sa državnim poljoprivrednim zemljištem i u svoj džep stavio preko 247.295.928 dinara. Iz pritvora se vratio pravo u fotelju predsednika Alibunara.\nTu nije kraj problemima ovdašnjih stočara. Mnogi od njih će, naime, ostati bez podsticaja koje država daje za svinje, ovce, krave…, upravo zbog nelogičnih i iz neobjašnjivih razloga donetih propisa na lokalnom nivou.\nNaime, Ministarstvo poljoprivrede izmenilo je nedavno postojeće pravilnike kojima se regulišu uslovi i način ostvarivanja prava na podsticaje u stočarstvu za kvalitetna priplodna grla, kao i po košnici pčela. Prema izmenjenom pravilniku može da se ostvari pravo na podsticaje za najmanje tri kvalitetne priplodne krave, za najmanje 30 kvalitetnih priplodnih ovaca ili ovnova, za najmanje deset kvalitetnih priplodnih koza ili jarčeva, a na pomoć države ne mogu da računaju ni stočari sa manje od deset kvalitetnih priplodnih krmača ili nerastova.\nTo znači da mnogi poljoprivrednici u Alibunaru na te podsticaje ne mogu da računaju. Ako hoće da imaju više od deset svinja kazniće ih lokalna samouprava, a ako poslušaju opštinu i smanje broj grla, subvencije neće dobiti. Kako god, država ih diskriminiše u odnosu na stočare iz cele Srbije.\nPoslednja izmena 08 Apr, 2018 20:49\nTagovi: alibunar zabrana svinje odluka\nNišta od navodnjavanja iz Abu Dabi fonda ove sezone\nSkroman rast izvoza, ekstreman rast uvoza


Vreme 925 - Na licu mesta – Mokra Gora: Srpska posla\nKremanci su u tipskim tekstovima opisivani kao esencija najboljeg u srpskom narodu, pametni, mirni, vredni, pošteni, da bi se preko noći pastoralna slika izvrnula i Kremanci postali simbol svega nazadnog i najgoreg u Srbiji.\nSve je počelo na zboru žitelja sela Kremana, Bioske, Stapara i Vrutaca održanom 11. septembra. Povod je bila uredba Vlade Srbije kojom se park prirode Mokra Gora proširuje za 5500 hektara, a na skupu su uglavnom bili ljudi koji imaju privatna imanja u Ljutom polju i Dobrom polju na Tari, koja su ušla u nove granice parka prirode, protiv čega su se oni pobunili. Meštani su sasuli bezbroj zamerki na račun države i rendžera, ali najviše je na meti bio Emir Kusturica, direktor parka prirode. U burnim raspravama meštani su pitali da li će plaćati prolaz kroz svoja imanja, kako da pored rendžera čuvaju stoku, kose travu, seku drva, zašto na teritoriji parka prirode neko može da gradi a neko ne, pominjali uzurpaciju zemlje, negodovali zbog toga što se "Kusturica osilio, pa leti preko njihovog sela helikopterom plaši decu i stoku" i što ih je u intervjuu "Politici" "nazvao ksenofobičnim osobama". Još pre protesta neko je sekirom oborio jednu od tek postavljenih tabli na kojoj je pisalo "Park prirode Mokra Gora". Nekoliko govornika je prešlo sve granice, poručujući Kusturici da ide u Istanbul i Novi Pazar, pominjući zolje, mitraljeze, budake...\n"NEMAM NIKAKAV SUKOB": Emir Kusturica\nEmir Kusturica je, između ostalog, izjavio da su reči protiv njega u stvari izlivi besa onih koji misle da se stvari sekirom mogu rešavati, uputio pismo gradonačelniku Užica Jovanu Markoviću u kome ga obaveštava da se više ne oseća počasnim građaninom ovog grada, jer gradonačelnik nije našao za shodno da zaštiti njegov ljudski i etnički integritet od pretnji oružjem i linčom. Gradonačelnik je u otvorenom pismu Kusturici između ostalog naveo da je "zvanično više puta osudio šovinističke napade i pretnje koje su upućene i da su pogrešno protumačene namere da se saslušaju građani i da im se pomogne da otklone sve nedoumice vezane za primenu uredbe".\nPosle toga je održan sastanak gradonačelnika, Emira Kusturice i predstavnika građana sa skupa u Kremnima i izgledalo je da se situacija smiruje, ali pretnje i šovinističke izjave sa "kremanske skupštine" pokrenule su medijsku lavinu. Mada učesnici skupa tvrde da su se odmah ogradili od izjava trojice pojedinaca, teške reči su nastavile da pljušte, sa obe strane. Osim neposrednih učesnika, o događaju su mišljenje izneli i mnogi drugi, većina na osnovu simpatija ili antipatija prema Emiru Kusturici. U medijskom ratu Kremanci su mnogo gore prošli, a uz njih su kritike potkačile i Užičane. U mnogobrojnim komentarima su pominjani i krađom natovareni traktori, krivolov, gastarbajterske neokrečene kuće na tri ili više nivoa...\nMokra Gora, koju od Kremana deli brdo Šargan, jedno je od onih mesta u koje je lepo doći i provesti odmor, ali gde život nikada nije bio lak, naročito od kada je, 1974. godine, ukinuta pruga uskog koloseka koja je zapošljavala većinu stanovnika. Posle dugog i laganog zamiranja, preporod je počeo kada je železnica Srbije od pruge uskog koloseka i Šarganske osmice napravila atrakciju, a posle dolaska režisera Emira Kusturice i izgradnje Drvengrada na brdu Mećavnik, Mokra Gora je postala mesto u koje hrle i domaći i strani turisti. Čitava priča je delovala kao bajka, sve do pre nekoliko dana.\nMokrogorci su se našli u nezgodnom položaju. Svi se pozivaju na njihova iskustva, jedni tvrde da im je život procvetao od kada su u parku prirode, drugi da im je život od tada takav da zbog njih neće u taj park. Sami nerado govore pod punim imenom i, u pola glasa, komentarišu sve što se događa.\n"Niko neće da radi, šta će im zemlja, pa neka je i jeftino Kusturica kupuje. Međedi bi u kuće ulazili da nije njega i železnice."\n"Šta ima da pričaju Kremanci, ko će njih da sluša, svi misle što kaže Kusturica da je istina, on je poznat."\n"Ne možeš tri puta udariti čekićem u vrljiku da ne dođu oni rendžeri, odma’ misle da gradiš kuću."\nU razgovoru sa akterima kao da nikakav problem ne postoji. Svi su za očuvanje parka prirode, protiv divlje gradnje i krivolova, ali o tome ko u parku prirode ima pravo da gradi i da li da se uopšte gradi, kako se ponašaju rendžeri, ko je kome više pomogao, opština parku prirode ili obrnuto – imaju različito mišljenje.\nNa pitanje o razlozima sukoba s meštanima Kremana, Emir Kusturica za "Vreme" kaže: "Sama postavka pitanja je problematična zato što ja nemam nikakav sukob. To je problem percepcije zakona i prirode socijalnog organizovanja, pošto ne propisujem uredbu ja, nego Vlada. U milenijumskim ciljevima razvoja Republike Srbije stoje specifični zadaci – povećati površinu zaštićenih prirodnih dobara na 10 odsto ukupne površine Srbije do 2010, i, drugi, povećati površinu pod šumama na 32 odsto do 2015. Ovo o čemu mi pričamo je uredba koja proširuje jednu teritoriju u skladu sa idejom stručnjaka kako to treba da izgleda, zašto je to toliko i nema veze sa sukobom sa mnom. Država napravi uredbu, ima svoju firmu, državnu, koja tu uredbu tumači kako valja. Tu postoji percepcija države koja je pogrešna. Kako je do toga došlo ja ne znam. Nas jedno brdo dijeli od Kremana, a već tri godine ljudi ovdje i pored zaštite kose travu, poje stoku i čine sve isto što su radili i prije, samo u skladu sa naravi parka prirode, koji je zapravo čuvar prirodnih i kulturnih dobara. A kad je čuvar, šta je tu bolno – ne da divlju gradnju... Divlja gradnja je karakteristika zaostalih naroda. Zaostalih mentalno. Kad je bilo malo ljudi mogli su tamo gdje pljunu da izgrade štalu ili bilo šta drugo. Ovdje je došlo do jedne vrste discipline koja je proistekla iz tumačenja zakona ili uredbe po kome je nadzornik, onaj koji vodi računa ili čuva prirodna i druga dobra, obavezan da oduzme alatku kojom se vrši prekršaj. U ovom slučaju to je mješalica ili lopata. Kako disciplinovati čovjeka nego iskoristiti pravo nadzornika da oduzima tu alatku."\nEmir Kusturica kaže da je Mokra Gora u poslednje tri godine, pre svega, jedina u kojoj nema divlje gradnje, u kojoj je sve što je urađeno bilo na bazi razumevanja lokalnog stanovništva. "Vi dobro znate da ovdje, kada se stavi temelj, dabogda da za 15 godina bude gotovo. Zato je čitava moja priča bila kako da se dovijemo da nešto što je neko nekad započeo, da mu se pomogne da završi da ne bi ličilo na one spomenike kao ono ranije kad pođeš od Sarajeva preko Šapca, pa samo gledaš one ciglane kuće sa onim isturenim od betona balkonima đe sjede one debele žene i srču kafu. Ovdje je zaustavljena esencija te nesreće."\nKomentarišući izjave sa skupa u Kremnima po kojima niko u parku prirode ne može da gradi, kaže: "Zanimljivo je da nijedan od iznijetih argumenata nije tačan. Ja sam sjedio sa tim ljudima, pokazivao im, zvao telefonom pravnika da tumači. Oni ne vjeruju u to, ne vjeruju u ono što piše teoretski i ono što je praktično u Mokroj Gori dokazano. Ima gradnje, ona se čak podstiče u trećoj zoni u ime turizma, sječe i lova ima po planovima, znači sve je isto samo što nema anarhije i nema mogućnosti za lovca da kaže ženi da pristavi lonac a da on ode i ubije kako on želi, zato što staratelj traži da svaki lovac koji uđe u lovište u tom zaštićenom području ima pratnju i mora da se prijavi, i to je mislim jedan od predelemenata koji su pobudili dvojicu-trojicu, a onda su oni od kuće do kuće pokušali da obmanu narod."\nGradonačelnik Užica Jovan Marković za "Vreme" kaže da je problema ipak bilo: "Možda je suštinski problem vezan upravo za to što iskustva ljudi koji su sarađivali do sada s parkom u prostoru Mokre Gore nije bio dobar. Ja sam pokušao da razgovaram i sa jednom i sa drugom stranom, i mislim da je izlaz i rešenje problema u tome da se što pre uradi detaljan urbanistički plan koji bi definisao ovo područje i način izgradnje, i utvrdio pravila koja bi bila svima jasna, i onima koji hoće da kupuju zemljište i onima koji hoće da ulažu. Postojala su i do sada pravila gradnje i građani su mogli kroz proceduru da dođu do neke saglasnosti, ali se u praksi praktično nije moglo desiti da neko legalno dobije uslove za gradnju i zbog toga su građani nezadovoljni. Dobili smo podršku od Olivera Dulića, ministra za prostorno planiranje i zaštitu životne sredine, da se po hitnom postupku krene u tu proceduru, da Ministarstvo odvoji sredstva za završetak ovog posla. Moj predlog je bio i da oročimo naše aktivnosti do stupanja na snagu tih planova, na osam-devet meseci. To je pokušaj da u toku zime, kada nema izgradnje na ovom području, usvojimo plansku dokumentaciju i da sa novom građevinskom sezonom budemo precizni i jasni u tim planovima. Predložio sam da se procedura pojednostavi, zahtev za izgradnju, adaptaciju ili rekonstrukciju se podnese službama gradske uprave, gospodin Kusturica i njegovi saradnici u parku prirode treba da daju mišljenje koje može biti pozitivno ili negativno, posle toga da službe gradske uprave što pre izdaju rešenje tako da u ovom delu privatne svojine budemo operativni i efikasni i da ljudima pokažemo da će imati dobru saradnju sa naše strane, odnosno da neće dolaziti u situaciju da njihovi zahtevi budu dugo na čekanju ili budu odbijeni."\nJovan Marković kaže i da gradska uprava do sada nije imala nikakvog uticaja u bilo kom segmentu rada parka prirode. "Deo inicijative koju smo pokrenuli odnosi se na učešće gradske uprave u radu upravnog odbora. Zaista mislim da bi park prirode trebalo na neki način da se otvori prema građanima, javnosti i da na takav način dalje komuniciramo. Smatram da svi radimo na istom poslu, da imamo svi isti interes, i ne vidim razloga da se ovoliko preko medija prepucavamo oko nečega što je, čini mi se, potpuno jasno. Ovde je potrebna drugačija komunikacija, lična i direktna, između svih učesnika, a ne preko posrednika. Ono što je po meni važno jeste da se eleminišu izjave bilo koje vrste koje iritiraju drugu stranu."\nU delu Mokre Gore u kome se nalaze Drvengrad i železnička stanica zaustavljaju se brojni autobusi s turistima. Kada se od Drvengrada krene prema skijalištu i novosagrađenom hotelu, gužva nestaje. Malo je nastanjenih kuća, jedini znak života je veliko stado ovaca koje pase pored puta. Na skijalištu nema nikoga, motorne sanke ispred hotela koji još nije pušten u rad čekaju goste. Skijalište i hotel su, takođe, tema o kojoj je mnogo rečeno na skupu u Kremnima. Emir Kusturica kaže: "Ti ljudi koji tako pričaju, svaka im je, što bi rekao, za šamar. Ja sam ovo počeo da gradim prije zaštite. Dakle, prije nego što je zaštićena Mokra Gora, Mećavnik je napravljen. Naravno, dograđivan u skladu sa istom tom pričom, svaki temelj koji je postojao prije zaštite poslije je preveden na jezik prakse pa nikom nije zabranjeno da dograđuje i dovršava, pa je tako i Mećavnik dogradio dio, sa svim urbanističkim planovima, sa svim stvarima koje postoje. Hotel i ski staza nije zaštićena zona. Ski staza je bila na ivici zaštićene zone, i hotel takođe. Sve su to stvari koje postoje kao teza koja bi trebalo da vrati da sam ja taj koji se sa njima sukobljava. Urbanistički planovi za hotel i stazu, sve drugo je postojalo i postoji. Ako sam ja proveo toliko vremena na točkovima i u avionima, čitavu planetu iskomunicirao, vratio se ovde, pa neću biti kreten da gradim u zaštićenoj zoni... Tražili su njihovi odbornici na toj skupštini od šefice urbanizma da im predoči da li ja imam dozvole, pa su se suočili sa jednom zakonskom istinom da je to tako. Jer to je moje oružje, ne može neko ko ne da divlju gradnju da se ponaša kao neko ko je sklon divljoj gradnji."\nKOLIBA I VUK: Moćni rendžeri\n"Kad budu druga pokoljenja, ona će sve ovo vrednovati samo po jednom aspektu, ako bude zaštite i ako Dobro polje očuvamo od spontane, divlje i najgore gradnje, i estetske i zagađivačke. Jer ako dozvolimo da tako ne bude, u Užicu neće biti pijaće vode za 15 godina jer će podzemnim kanalima hemijske i fekalne vode stići do onog jezera iz koga se oni napajaju i zatrovati ga. Neka u ovom kraju ishod ove borbe bude samo da zaštitimo tu vodu", priča Emir.\nU zaseocima Mokre Gore posejanim po obroncima Tare, s kojih puca prelep pogled na Drvengrad, mir je gotovo nestvaran. Većina tih zaselaka je gotovo pusta, u njima živi po nekoliko starih ljudi, i njihov život se malo promenio poslednjih godina. Putevima koji su jedva provučeni preko brda malo ko prolazi, ponekad da pomognu dođu oni koji su se odavno razišli po mestima gde je život manje surov i težak. O onome što se "tamo dole" dešava priča se kao o drugom svetu. "Dobro je bilo, prodavala sam sir i kajmak, dolazio je na vrata neki čovek Kusturičin, kao da izvoziš. Posle kažu ne može bez papira iz sanitarne. Poslala sam na pregled, tamo kažu sir je dobar, ali je kajmak mnogo mas’an. Sad više i nemam za prodaju, imam samo jednu kravu i nešto ovaca. Kad nadlete onim helikopterom, otkine mi se i ta jedna krava sa ulara a ovce pobegnu preko brda, jedva ih stignem, ionako jedva idem, ne znam šta će im to čudo."\n"Bio sam u bioskopu, gledao film, lepo je sve napravio. Al’ nije dobro što ne mogu ljudi da grade kuće kako hoće. Možda bi voleli da grade bolje, ali nisu kadri."\nOdlazak iz mesta u kome život još samo curi na kap ostavlja gorak ukus u ustima. Nekada su i ljudi iz tih zaselaka odlazili da kose livade u Ljutom polju, jednom od predmeta rasprave koja se odvija nekoliko kilometara i puno godina daleko odatle, ali to već odavno niko od njih ne radi. Dole, u Mokroj Gori, gorčinu zamenjuje osećaj nelagode: stvara je utisak o višku emocija koji zamagljuje zdravu pamet. Najdublje tragove sigurno ostavlja podela među meštanima koji su upleteni u zbivanja i teške reči – svodi se na to ko je za Kusturicu ili protiv njega, ko gde radi – a to u planinskim krajevima, gde se zbog međe ili izvora ljudi godinama popreko gledaju, nije nešto s čim se treba igrati. Bar zbog toga bi svi akteri sukoba morali da spuste loptu na zemlju i biraju reči; ili će i dalje neki helikopter u bekstvo terati onu jedinu kravu.\nDemografska slika se malo popravila u odnosu na raniji period, međutim ja ne mislim da je to samo zbog toga što postoji Drvengrad. Mislim da je izgradnja železnice i kompleksa Šarganske osmice čija je rekonstrukcija završena u toku 2002. i 2003. prvo pokrenula Mokru Goru. Naravno da zapošljavanje ljudi, njihova sigurnost, dobijanje posla i na železnici i u Drvengradu na neki način znači da će ljudi da ostaju ili da se vraćaju i da se lakše sklapaju brakovi. Želim da istaknem da je to potpuno normalan proces, da on jeste u velikoj meri vezan i za gospodina Kusturicu, ali i za ostale aktivnosti koje ljudi imaju na tom prostoru. S razvojem tog područja u kome i on ima doprinos mi pokušavamo da sa nekim sadržajima i aktivnostima potpomognemo život tih ljudi. Normalno je da država i grad u svim segmentima podržavaju razvoj tog područja, i otvaranje apoteke, vatrogasnog doma, banke, to je sve rađeno u saradnju sa optštinskim organima u Užicu.\nKo za koga\n"Ljudi su shvatili demokratiju kao anarhiju. Grupa od pet ljudi koja svašta priča po novinama je zavela ljude dezinformacijom da im se oduzima imanje, da se ne da kositi", kaže Radan Spasić, predsednik saveta MZ Kremna. "Svi ljudi domaćini koji gore imaju imanja su za ovo. Pet ljudi koji imaju gore imanja smo primili u rendžere. Samim tim je srušena priča da nema koševine i seče šume. Neće čovek praviti sebi probleme."\nPredstavnici četiri mesne zajednice izabrani na zboru u Kremnima tvrde da njihov sugrađanin priča tako jer je zaposlen u parku prirode. Ljubodrag Đurđić kaže: "Mi nismo ni za divlju gradnju, ni za nered, ni za narušavanje prirodne sredine, i mi smo za zaštitu Tare, i do sada smo je štitili i pošumljavali, pa ko je drugi sačuvao do sada Taru ako nismo mi? Rekli smo da spustimo loptu i rešimo na ljudski način, nećemo ni pobednika ni pobeđenog. Mi ne progonimo Kusturicu, nisu naše izjave ´marš iz Srbije´ kao što piše neke novine, samo hoćemo da zamolimo sve da pročita i drugu stranu, da sasluša i naše zahteve pa tek onda da donese ocene o ovome celokupnom dešavanju. Naši zahtevi sa skupa su da vlada poništi uredbu od 5. septembra o ulasku parka prirode na privatne posede, da park prirode obustavi sve aktivnosti i skine table sa privatnih poseda do okončanja spora, da grad Užice dobije ovlašćenja o dozvolama za gradnju na tom prostoru, da se uradi generalni urbanistički plan na celokupnom prostoru parka prirode, i oni su predati Skupštini grada Užica."\nSve o čemu su pričali je pravno neutemeljeno. Oni su govorili kako ne može da bude proširenje bez javne rasprave, ne znajući da uredba ne izaziva javnu raspravu a zakon da. Pa i to, sada su pokrenuli ko je mene postavio. Moj nadređeni je skupština parka prirode Šargan Mokra Gora. Vlada je ta koja formira skupštinu, a skupština bira direktora. Izvještaje o poslovanju i finansijski izvještaji razmatraju skupština i vlada. Sukob interesa između moje funkcije direktora parka prirode i mojih poslova ne postoji zato što su rezultati ti koji uspostavljaju to pitanje. Park prirode ne namješta poslove mojoj firmi, nego se uglavnom dešava obrnuto. To nije sukob interesa zato što do pojave hotela Mećavnik nije bilo praktično obrta na toj livadi. Sada ga ima toliko da mogu sa zadovoljstvom da kažem da tu radi sto ljudi u jednom preduzeću, a u parku prirode već 40.\nNa jednoj teritoriji je stao natalitet, stao život, ljudi kada su putovali na more plašili su se da im ne pukne guma ovdje, i da moraju da prespavaju jer ne bi znali gdje će i šta će, sad dolaze ovdje, odmaraju se, održavaju se festivali, 33 djece je rođeno ovdje, a u Kremnima četvoro. Otvoren je nov dispanzer, zahvaljujući ultrazvuku ovdje dolaze i Kremanci i iz svih krajeva da se pregledaju, napravili im apoteku, pijacu, pustili da ovdje prodaju svoje prozvode, da ne pričam o Šarganskoj osmici koja mobiliše sa druge strane.\nJa sam investirao manje-više sve što sam u životu zaradio ovdje i gore na planini. Ovdje nije bilo poreza, zato što nije bilo na šta da se plaća jer je bila livada. Kada plaćaš boravišnu taksu na goste kakvih je bilo mnogo ovog leta, pa sve drugo, svaka i najmanja obrtna tačka ima svoj porez. Kako može neka opština da dodijeli nekom ključeve grada, a da u daljem procesu čovjeka koji sjedi kod Širaka na kafi i razgovara o tome šta će biti sa svijetom da čeka po pola sata u hodnicima opštinske poreske uprave u kojoj bi po prirodi stvari trebalo da bude dobro dočekan jer je u istu tu kasu upumpavao novac plaćajući porez.\nPa i ta priča o prodaji zemljišta. To je pravo da se proda, ali možda možeš da napraviš najbolju farmu na svijetu. Dobro polje plače za onim što je u ovim pričama u novinama, kaže helikopter im buni stoku. Problem je što stoke nema.\nMakondo. Plaši im se stoka koje nema.


Toni Kertis u Maðarskoj - 2003-11-01\nToni Kertis poèinje u 78. Trenutno u Budimpešti snima dve nove reklame, kojima æe Madjari, kako se nadaju, kreirati novi imidž svog turizma, sa akcentom na banje i zdravlje. Njegov doprinos nije mogao da doðe u bolje vreme: veliki broj gradjana nekadašnje Istoène Nemaèke, koji je redovno dolazio u madjarske banje tokom komunizma, sada tu zemlju zaobilazi zbog visokih cena i otvorenih moguænosti da posete druga mesta. Pored toga, jezero Balton, najveæa turistièka atrakcija Madjarske, presušuje. Toni Kertis, zvezda filma ”Neki to vole vruæe“, želi da zemlja njegovih roditelja ponovo postane zanimljiva za amerièke turiste, i želi da pomogne ekonomiji zemlje koja se sprema za ulazak u Evropsku Uniju sledeæe godine.\n“Zašto i Madjarska ne bi uživala u amerièkim dolarima? Zna se da bi to bilo veoma dobro za zemlju i da bi pomoglo da podigne obaveštenost ljudi o njoj”.\nKertis je govorio i o neznanju i neobaveštenosti koje je dovelo do progona Jevreja, zbog koga su njegovi roditelji bili prinudjeni da pobegnu iz Madjarske poèetkom XX veka, i zbog koga je došlo savezništva izmedju Nemaèke i Madjarske i kasnije do ubistva preko 600 hiljada madjarskih Jevreja. Kertis dodaje da je sve to imalo veoma jak uticaj na njegovo odrastanje u Njujorku.\n“Tada je imalo i još uvek ima uticaj na mene. Neznanje može da podstakne ljude da ubijaju decu, što ja ne razumem. Ne mogu da shvatim da neko može da odvede dvogodišnje ili trogodišnje dete, da ga izbode i ostavi da umre, i to samo zbog njegove veroispovesti, porekla ili neèeg sliènog. To je neznanje od koga moramo da se oèistimo“.\nKertis veruje da bi predstavljanje Madjarske amerièkim turistima moglo da pomogne. On takodje poruèuje Madjarima da bi trebalo da posete staru sinagogu Dohanji - najveæu sinagogu u Evropi koja se nalazi upravo u Budimpešti i èije je renoviranje finansijski pomogao.\n“Moj otac je èesto dolazio u Budimpeštu, buduæi da je živeo u malom gradu, i dolazio je u sinagogu Dohanji. Ja sam jednom prilikom otišao da je vidim i zatekao sam je u oèajnom stanju, vapila je za obnovom. Ušao sam unutra i upitao: ”Ima li naèina da pomognem?“, a oni su rekli ”Naravno“. tako sam posteo povezan sa crkvom”.\nObnavljanjem sinagoge i snimanjem reklama za industriju turizma Kertis se vraæa svojim jevrejsko-madjarskim korenima. Toni Kertis je rodjen 3. juna 1925. u Bronksu u Njujorku kao Bernard Švarc i nikada nije zaboravio nevolje koje su njegovi roditelji - Jevreji proživeli u Madjarskoj posle I Svetskog rata. Ali, kako sada kaže, vreme je da se krene napred. Kako se procenjuje, amerièki turisti godišnje potroše 270 milijardi dolara na putiovanja širom sveta. Kertis se nada da bi deo tog novca mogao da završi i u Madjarskoj, te je dobrovoljno posvetio svoje vreme i novac da bi obnovio svoju otadžbinu. Na taj naèin, on se bori i sa neobaveštenošæu Madjara koji pokušavaju da se pridruže Evropskoj Uniji.


kursna lista 19.06.2018\nPRODAJNI KURS: 120.2720 RSD\nAtina je takođe rodno mesto Sokrata, Periklea, Sofokla i drugih značajnih filozofa, pisaca i političara antičke Grčke. Kako je popularna destinacija ljubitelja mitova, legendi i umetnosti, grčka vlada je uz pomoć EU tokom prošle decenije uradila velike infrastrukturalne projekte, pa se gradska infrastruktura popravila i sada je daleko reprezentativnija.\nModerna Atina ima 3 130 841 stanovnika, a zahvata površinu od 2 928,717 km2, sa gustinom naseljenosti od 1 370 stanovnika/1 km2. Ona je ekonomski, politički, obrazovni i kulturni centar današnje Grčke. Usled poslednjih godina opšte, a posebno ekonomske krize u Grčkoj i usled naleta siromašnih imigranata koji u Atini nastavljaju svoj siromašni život zbog nemogućnosti dobrog zaposlenja i koji doprinose propadajućem izgledu grada, Atina može razočarati one koji u njoj očekuju raskoš antičke kulture, sedište starih bogova i filozofe. S obzirom na istorijsko i arheološko bogatstvo koje ovi krajevi poseduju, potencijali Atine na ovom polju su vrlo slabo iskorišćeni. Međutim, savremeni grčki život pruža priliku da se doživi pravi grčki mentalitet, ljubaznost i srčanost ljudi koji su zajedno sa svojim precima bili osuđeni na burnu i dramatičnu istoriju. Njeni istorijski potencijali svakako čekaju neko bolje vreme.\nGrci mnogo vole Srbe i znaju o Srbiji ponekad i više od sami naših turista u Grčkoj. Kad im pomenete da ste iz Srbije, odmah sa oduševljenjem počinju da nabrajaju naše sportiste i sportske klubove. Upoznati su sa događajima i situacijom kod nas i u teškim stvarima iskreno saosećaju sa Srbima, dok se zbog lepih stvari i dobrih ljudi u Srbiji najiskrenije raduju. Nazivaju nas svojom braćom i ljubazni su toliko da će i žrtvovati svoje vreme da vam pomognu ako vam nešto zatreba.


Burna nedelja za nama... - 20.03.2016, Sputnik Srbija\nUživo: Srbija protiv Ukrajine juri četvrtfinale EP\nBurna nedelja za nama...\nPovlačenje ruskih vazdušnih snaga iz Sirije, pad aviona u Rusiji, teroristički napadi u Ankari i Istanbulu, poseta Anđeline Džoli izbegličkom kampu u Grčkoj... 20.03.2016, Sputnik Srbija\n19:38 20.03.2016 (Osveženo: 14:40 23.03.2016)\nPovlačenje ruskih vazdušnih snaga iz Sirije, pad aviona u Rusiji, teroristički napadi u Ankari i Istanbulu, poseta Anđeline Džoli izbegličkom kampu u Grčkoj, nedelja mode u Moskvi... — pogledajte u foto-galeriji događaje koji su obeležili ovu sedmicu.\nPovlačenje ruskih vazdušnih snaga iz Sirije, pad aviona u Rusiji, teroristički napadi u Ankari i Istanbulu, poseta Anđeline Džoli izbegličkom kampu u Grčkoj, nedelja mode u Moskvi… — pogledajte u foto-galeriji događaje koji su obeležili ovu sedmicu.\n© Sputnik / Uliana SolovyovaPiloti bombardera Su-34 ruskih vazdušnih snaga sleteli na aerodrom kod Voronježa, 15. mart.\nPiloti bombardera Su-34 ruskih vazdušnih snaga sleteli na aerodrom kod Voronježa, 15. mart.\n© AP Photo / Riza OzelPripadnici hitnih službi na mestu eksplozije u Ankari u Turskoj, 13. mart.\n© AP Photo / Riza Ozel\nPripadnici hitnih službi na mestu eksplozije u Ankari u Turskoj, 13. mart.\n© Sputnik / Vladimir AstapkovichManekenka nosi odeću iz nove kolekcije koja je deo „Mercedes-Benc“ nedelje mode u Rusiji u Hali moskovskog Manježa, Moskva. 16. mart.\nManekenka nosi odeću iz nove kolekcije koja je deo „Mercedes-Benc“ nedelje mode u Rusiji u Hali moskovskog Manježa, Moskva. 16. mart.\n© AFP 2021 / Leon NealBritanka Ketrin, vojvotkinja od Kembridža, fotografisana je po izlasku iz Vestminsterske opatije u Londonu, nakon što je prisustvovala komonveltskoj službi 14. marta.\nBritanka Ketrin, vojvotkinja od Kembridža, fotografisana je po izlasku iz Vestminsterske opatije u Londonu, nakon što je prisustvovala komonveltskoj službi 14. marta.\n© Sputnik / Max VetrovStanovnici Simferopolja proslavljaju drugu godišnjicu ujedinjenja Krima sa Rusijom, 16. mart.\nStanovnici Simferopolja proslavljaju drugu godišnjicu ujedinjenja Krima sa Rusijom, 16. mart.\n© AP Photo / Ajit SolankiIndijka na suncu suši crveni čili na periferiji Ahmedabada, Indija. 16. mart.\nIndijka na suncu suši crveni čili na periferiji Ahmedabada, Indija. 16. mart.\n© Sputnik / Vadim BraydovOsoblje vatrogasnih i spasilačkih jedinica Ministarstva za hitne situacije gase požar na skladištu vatrometa u Ufi 16. marta.\nOsoblje vatrogasnih i spasilačkih jedinica Ministarstva za hitne situacije gase požar na skladištu vatrometa u Ufi 16. marta.\n© REUTERS / Bassam KhabiehDevojčica se šeta ulicom u Tišrenu, okolini Damaska koja je pod kontrolom pobunjeničkih grupa, Sirija 14. marta.\nDevojčica se šeta ulicom u Tišrenu, okolini Damaska koja je pod kontrolom pobunjeničkih grupa, Sirija 14. marta.\n© REUTERS / China Stringer NetworkGrupa specijalnih pripadnika paravojnih formacija na obuci u provinciji Sudžou u Kini 17. marta.\nGrupa specijalnih pripadnika paravojnih formacija na obuci u provinciji Sudžou u Kini 17. marta.\n© Sputnik / Viktor TolochkoDevojka na ljuljašci tokom proslave Maslenice u Muzeju drvene arhitekture i narodnog stvaralaštva „Mali koreli“ u Arhangelskom regionu.\nDevojka na ljuljašci tokom proslave Maslenice u Muzeju drvene arhitekture i narodnog stvaralaštva „Mali koreli“ u Arhangelskom regionu.\n© Sputnik / Mikhail VoskresenskiySirijski vojska ispaljuje D-30 haubice na pozicije militanata u blizini Palmire u Siriji.\nSirijski vojska ispaljuje D-30 haubice na pozicije militanata u blizini Palmire u Siriji.\n© REUTERS / Fabrizio BenschPolicija na uviđaju oštećenog „folksvagen“ automobila u ulici Bizmarkštrase u Berlinu 15. marta.\nPolicija na uviđaju oštećenog „folksvagen“ automobila u ulici Bizmarkštrase u Berlinu 15. marta.\n© Sputnik / Vasiliy BatanovBomba iz Drugog svetskog rata koja nije eksplodirala, aktivirna ja u kontrolisanoj eksploziji nadomak Sevastopolja.\nBomba iz Drugog svetskog rata koja nije eksplodirala, aktivirna ja u kontrolisanoj eksploziji nadomak Sevastopolja.\n© Sputnik / Vladimir SergeevOsenčeni mesev iznad Moskve. Slika je dobijena kombinovanjem 20 snimaka, 16. mart.\nOsenčeni mesev iznad Moskve. Slika je dobijena kombinovanjem 20 snimaka, 16. mart.\n© REUTERS / Dominic Ebenbichler Takmičar na startu „Nejked slalom ski-rejs“ u zapadnom austrijskom skijalištu Štajnah am Brenar.\nTakmičar na startu „Nejked slalom ski-rejs“ u zapadnom austrijskom skijalištu Štajnah am Brenar.\n© REUTERS / Michalis Karagiannis Izbeglica pravi selfi sa specijalnom izaslanicom Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) Anđelinom Džoli tokom posete grčkoj luci Pirej u Atini 16. marta.\nIzbeglica pravi selfi sa specijalnom izaslanicom Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) Anđelinom Džoli tokom posete grčkoj luci Pirej u Atini 16. marta.\n© AFP 2021 / Kirill KudryavtsevRuska „Proton-M“ raketa koja nosi eksplozivne letilice fotografisana po lansiranju sa kosmodroma Bajkonur.\nRuska „Proton-M“ raketa koja nosi eksplozivne letilice fotografisana po lansiranju sa kosmodroma Bajkonur.\n© Sputnik / Sergey PyatakovVernici u Hramu Hrista Spasitelja u Moskvi tokom večernje molitve koju je služio patrijarh moskovski i cele Rusije Kiril.\nVernici u Hramu Hrista Spasitelja u Moskvi tokom večernje molitve koju je služio patrijarh moskovski i cele Rusije Kiril.\n© AP Photo / Kamran JebreiliPostilac postavke „Vrućina“ peruanskog fotografa Marija Testina u Dubaiju 16. marta.\nPostilac postavke „Vrućina“ peruanskog fotografa Marija Testina u Dubaiju 16. marta.\n© AP Photo / Markus SchreiberNemačka kancelarka Angela Merkel stoji iznad nemačkog ministra ekonomije Zigmara Gabrijela u kancelariji u Berlinu 16. marta.\nNemačka kancelarka Angela Merkel stoji iznad nemačkog ministra ekonomije Zigmara Gabrijela u kancelariji u Berlinu 16. marta.\n© Sputnik / Igorь Maslov / Uđi u foto-galerijuMiting u Donjecku posvećen godišnjici ujedinjenja Krima sa Rusijom.\nMiting u Donjecku posvećen godišnjici ujedinjenja Krima sa Rusijom.\n© Sputnik / Ramilь Sitdikov / Uđi u foto-galerijuRuska svemirska kapsula „Sojuz", u kojoj su dva ruska i jedan američki astronaut, pristala je na Međunarodnu svemirsku stanicu i nova posada je ušla u laboratoriju u orbiti.\nRuska svemirska kapsula „Sojuz", u kojoj su dva ruska i jedan američki astronaut, pristala je na Međunarodnu svemirsku stanicu i nova posada je ušla u laboratoriju u orbiti.\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galerijuSpasilačke ekipe na mestu pada putničkog aviona „boing 737-800“, koji se srušio prilikom sletanja na aerodromu u Rostov na Donu.\nSpasilačke ekipe na mestu pada putničkog aviona „boing 737-800“, koji se srušio prilikom sletanja na aerodromu u Rostov na Donu.\n© Sputnik / Sergeй Pivovarov / Uđi u foto-galerijuLjudi na pomenu posvećenom poginulima u nesreći putničkog aviona „boing 737-800“ na aerodromu Rostov na Donu.\nLjudi na pomenu posvećenom poginulima u nesreći putničkog aviona „boing 737-800“ na aerodromu Rostov na Donu.\n© Sputnik / Marijana KolakovićProleće je danas stiglo za stanovnike na severnoj Zemljinoj polulopti, Beograd 20. marta.\nProleće je danas stiglo za stanovnike na severnoj Zemljinoj polulopti, Beograd 20. marta.


ODLUKA O PROGLAŠENJU VANREDNOG STANJA: Ustavni sud objavio odluku o ustavnosti uvođenja vanrednog stanja\nUstavni sud Srbije je objavio odluku kojom je prošle sedmice jednoglasno odbacio kao neosnovane inicijative za pokretanje postupaka za ocenu ustavnosti i zakonitosti Odluke o proglašenju vanrednog stanja("Sl. glasnik RS", br. 29/2020), od 15. marta ove godine, te stao na stanovište da je ta odluka doneta u skladu sa UstavomRepublike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006).\nPored ostalog, Ustavni sud je ocenio da bi se zarazna bolest COVID-19 mogla smatrati 'javnom opasnošću koja ugrožava opstanak države ili građana', i ističe da se zato "ne može zaključiti da nije bio ispunjen ustavni uslov za proglašenje vanrednog stanja".\nSud je ukazao da se prilikom proglašenja vanrednog stanja mora voditi računa i o drugim činiocima, koji opravdavaju takvu odluku, a u konkretnom slučaju to bi, kako je naveo, bilo stanje i kapaciteti zdravstvenog sistema, zdravstvena kultura građana, mentalitet, starosna struktura nacije i dr.\nPodnosioci inicijativa su, pored ostalog, tvrdili da nije bilo potrebe za uvođenjem vanrednog stanja, već da je bila dovoljno da se uvede vanredna situacija (koja bi u manjoj meri ograničila ljudska prava), zatim da je Narodna skupština mogla da se sastane, i proglasi vanredno stanje, te da Odluku o proglašenju vanrednog stanja nije trebalo da donose supotpisom predsednici države, vlade i skupštine.\nInicijativama je osporavan i razlog za nesastajanje Narodne skupštine zbog proglašenja epidemije Covida 19, odlukom od 19. marta, a dovođeno je u pitanje da li je Odluka o proglašenju vanrednog stanja opšti ili pojedinačni akt.\nKada je u pitanju ograničenje ljudskih prava u toku vanrednog stanja, Ustavni sud je naglasio da je osobenost vanrednog stanja upravo to što dopušta odstupanje od redovnog režima ljudskih prava da bi se, kako ukazuje, što delotvornije prevazišle vanredne okolnosti i uspostavio narušeni javni poredak.\n"Privremeno odstupanje od opšteg režima ljudskih prava je opravdano nastojanjem da se sačuva opstanak države i građana u slučaju njihovog ugrožavanja, budući da je to neostvarivo redovnim funkcionisanjem pravnog sistema", navodi Ustavni sud.\nPitanje ne/mogućnosti da se Narodna skupština sastane je, prema oceni Ustavnog suda, faktičko, a ne pravno pitanje, jer to pitanje ne regulišu ni Ustav, ni drugi pravni akti.\nUstavni sud napominje da zbog toga nema ni ustavno, niti drugo pravno "merilo" na osnovu kojeg bi mogao dovesti u pitanje obaveštenje predsednika Narodne skupštine da parlament nije bio u mogućnosti da se sastane radi donošenja odluke o proglašenju vanrednog stanja usled epidemije virusa Covid 19.\nPovodom navoda pojedinih inicijativa da Naredba ministra zdravlja o zabrani okupljanja u Republici Srbiji na javnim mestima u zatvorenom prostoru nije mogla biti "pravni osnov" za nemogućnost sastajanja Narodne skupštine, Ustavni sud ukazuje na razliku između pravnog osnova za odlučivanje i uzimanja u obzir određenih činjenica pri odlučivanju.\nUstavni sud je tim povodom naglasio da odluka da se Narodna skupština ne sastane," nije nikakva pravna odluka, već obaveštenje predsednika Narodne skupštine nadležnim organima".\nAnalizirajući procedure za proglašenje vanrednog stanja, prvu kada odluku donosi Narodna skupština i alternativnu, koja je primenjena u ovom slučaju, Ustavni sud je stao na stanovište da " reprezentativnost, kao kriterijum kojem Ustav daje prednost u odnosu na efikasnost odlučivanja o vanrednom stanju, ustupa, voljom Ustava, a ne protivno toj volji, mesto efikasnosti".\nPrema stavu najvišeg suda u državi, "čekanje" da se steknu uslovi za sastajanje Narodne skupštine mogu imati nesagledive štetne posledice i sprečiti državu da deluje hitno na otklanjanju uzroka proglašenja vanrednog stanja.\nUstavni sud je takođe na osnovu ove odluke, odbacio zahteve za obustavu izvršenja pojedinačnih akata i radnji preduzetih na osnovu osporene Odluke, što se odnosi na različite uredbe koje su donošene u toku vanrednog stanja.\nNakon detaljne analize svih argumenata iznetih u inicijativama, Ustavni sud je zaključio da podnosioci inicijativa nisu dali razloge kojima bi potkrepili tvrdnje da ima osnova za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti i zakonitosti pomenute Odluke, pa je inicijative odbacio kao neosnovane, što praktično znači da Ustavni sud smatra da je vanredno stanje proglašeno u skladu sa Ustavom.\nCelo rešenje Ustavnog suda biće objavljeno i u Službenom glasniku zbog, kako smatra Ustavni sud, "šireg značaja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti".\nVanredno stanje u Srbiji proglašeno je 15. marta, radi sprečavanja širenja korona virusa (Covid19), a ukinuto 6. maja.\nTokom vanrednog stanja država je ograničila pre svega slobodu kretnja, uvođenjem policijskog časa, kao i zabrane okupljanja, šetnji parkovima, izlazak iz stana starijima od 65... a bile su uvedene i druge zaštitne mere.


Zašto je Viktorija iz "Maneskina" privukla Radu Manojlović\nZašto je Viktorija iz „Maneskina“ privukla Radu Manojlović\nShowbiz Autor:Marija Dejanović24. maj. 202123:42\nPobedu na 65. Pesmi Evrovizije u Roterdamu pripala je grupi "Maneskin" iz Italije, koji su poslednjih dana u centru skandala. Međutim, Viktorija, članica grupe privukla je posebnu pažnju pevačici Radi Manojlović.\nItalijan o drogiranju: Jesam glup, ali ne toliko\nFOTO Droga je na stolu: Dokaz da je Italijan šmrkao kokain?\n24. maj. 2021 19\nPoznato je da Rada nikada nije izvršila nijednu hiruršku intervenciju na sebi. Prirodnost devojke iz benda koji je predstavljao Italiju na Eurosongu upravo je izazvala posebne simpatije kod Manojlovićeve.\n„Ovo je Viktorija, članica grupe „Maneskin“, pobednica Evrovizije. Veoma sam srećna što je ovakva devojka trenutno najpopularnija u Evropi. Nadam se i volela bih da mlade devojke uvide koliko je lepo, kada je neko jedinstven, kada nema copy-paste urađene usne, obrve, jagodice, obraze, vilice, silikonske grudi i šta sve ne… Samopouzdanje, pogled, osmeh takođe mogu biti veoma izazovni, što nam ova devojka i dokazuje. Naravno, nisam strogi protivnik estetske hirurgije i ulepšavanja, ali da to bude baš kao što sama reč kaže, „ulepšati“, „popraviti“, nešto što vas baš čini nesrećnima i što ne možete da podnesete na svom licu ili telu, ali shvatate i sami da ovde pričam o krajnostima, trčanju pod noz jer su „velike usne u trendu, velike grudi u trendu, velike jagodice u trendu“ i tako dalje…“, napisala je Rada i dodala:\n„Pogledajte samo ovu devojku koliko je sigurna u sebe, jednostavno zrači izazovnošću, i sigurna sam da se i momcima sviđa baš ovakva kakva jeste i da ništa ne bi menjali na njoj. Pokušajte da zavolite sebe i svoje telo, neka vam ova devojka malo bude uzor, a za „popravke“ samo ako baš želite i morate, nikako zato što „svi to rade i zato što je trend“. Ovo sam napisala samo zato sto sam svesna koliko vas, obraćam se mladim devojkama pre svega, bombarduju sa svih strana i bukvalno terorišu raznim trendovima i „standardima“ lepote, čuvajte se, svako od nas ima nešto svoje i nešto posebno, ne dajte da vam neko to uzme“, napisala je Rada u opisu fotografije.\nTrudna Zvezda Granda progovorila o vezi sa 15 godina starijim kolegom\n28. jan. 2022 28\nVIDEO Tuča dvojice mladića usred autobusa u Beogradu: Sevale pesnice\nNa bućkalo: Crta Dušan Petričić\nAutor: jelenajelovac | 10:52 12\nNova.rs u Melburnu: Najhladniji pozdrav, suze Rafe i slavlje 28. jan. 2022\nSki instruktor iz Beograda: Voleo bih da Vučić dođe na 28. jan. 2022\nVIDEO Tuča dvojice mladića usred autobusa u Beogradu: Sevale 22:00\nOtvoreno pismo Draže Petrovića opoziciji 17:14


Halid Muslimović NERVOZAN psovao majku Sonjinom advokatu: Skandal potresa Banja Luku! - mediji.net\nPuca po šavovima...\nHalid Muslimović definitivno je počeo da gubi kompas, pa je na jučerašnjem suđenju sa Sonjom Bašić u Prijedoru psovao njenog advokata Dragana Tolimira.\nPoslednjih godina pevač je u centru pažnje više zbog skandala koje niže, nego zbog muzike. Dok mu se u Banja Luci sudi zbog prebijanja Sonje, ona ga je tužila po još jednom osnovu - zbog dugovanja novca. Muslimović bivšoj ljubavnici duguje čak 107 hiljada evra, a kako taj novac nema da vrati, puca po šavovima.\nestradaPreko 10600 vesti\nhalid muslimovićAktuelna tema\nEstrada je poginula, mi smo poginuli. Jadni smo mi. Ja sam ovde kao u penziji, imam 67 godina i preko 40 godina radnog staža, požalio se pevač.\nPrate me i prete mi, bojim se za svoj život!\nSandra Obradović ovih dana proživljava pravu dramu, jer joj je, kako je ekskluzivno otkrila za „Alo!“, ugrožena bezbednost!\nNakon što je javno u rijaliti-programu "Zadruga" zapretio Staniji Dobrojević da će je ubiti Kristijan Golubović je bio saslušan pred Osnovnim sudom u Rumi i, kako ekskluzivno saznajemo, priznao je da je sve to bio deo zajedničkog scenarija.\nPopularni reperi zbog umešanosti u poslove s drogom strahuju da bi mogli da prođu kao njihov kolega Stefan Đurić, te od juna izbegavaju srpsku prestonicu\nOtkako se pročulo da je "palo pomirenje" između Aleksandre Prijović i Anastasije Ražnatović, nema koga ne interesuje prijateljstvo ove dve pevačice i kakava je situacija sad između njih.I posle nesporazuma napravljenog od strane drugih ljudi, koleginice imaju samo reči hvale jedna za...


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Zivotinjsko Carstvo > Psi > Kanarski pas\n10.10.2015 21:25 #1\nDogo Canario , Perro de Pressa Canario ili Canarski pas tek nedavno je ponovno rodjenen i spasen od izumiranja, iako je rasa odavno poznata i ima svoju dugu tradiciju. Kanarska ostrva, koja pripadaju Spaniji, verovatno svoje ime nisu dobili prema poznatoj ptici pevacici- Kanarincu, nego po velikim i opasnim psima koji su bili simbol ostrva. Od latinske rieci CANE sto znaci pas doslo je do imena Kanari.\nOvi snazni kratkodlaki farmerski psi zvani BARDINO MAJERO bili su najverovatnije slicni sa Perro de Pastor Malorgvin i Cao de Castro Laboreiro (pastirski pas iz laboreira) i bili su poznati jos u praistorijsko doba.\nKada su Engleski kolonijalisti dosli na arhipelag u 19.veku poveli su sa sobom i Mastife i stare Buldoge koji su se ukrstali sa domacim psima. Rezultat tih parenja je Perro de Pressa Canario kojem je sadasnji sluzbeni naziv Dogo Canario. Rasa je selekcionirana i uzgajana za borbe pasa i postala prava borbena masina, vrlo snazna i ekstremno borbena.\n1940g. - borbe pasa su bile stavljene van zakona, ali se sa njima nastavilo i dalje.\n1960g.- na kanarska ostrva dosli su prvi primerci Nemackog ovcara koji su postali vrlo popularni i zamalo da njihova popularnost nije dovela do izumiranja Canarskog psa.\nMedjutim, u ranim 70-tim godinama, ponovo se vratio interes za ovu rasu i Spanci su poceli traziti primerke Canarskog psa. Na srecu, cisti Canarski psi nadjeni su kod farmera i seljaka u rudarskim i izolovanim oblastima gde je ovaj pas sluzio kao nezamenjiv pomagac i cuvar. Deset godina kasnije odgajivaci su uspeli da proizvedu dobre primerke rase koje su se mogle videti na izlobama pasa. Takodje, osnovan je i klub. Poznati kinolog dr. Carl Semencic otpoceo je istrazivanje i sa upoznavanjem sire javnosti sa ovom rasom, u Americi.\nUprkos svojoj snazi i velicini , kanarski pas je vrlo odan svojoj porodici, odlicni su cuvari kuce i imanja. To su prirodni telohranitelji i za tu namenu im nije potrebna neka posebna obuka.\nVrlo su tihi i mirni, ali reagiraju na svaku provokaciju, vole decu i mozete biti uvereni da su sigurni kada je pored njih Dogo Canario.\nTezina: 45-60 kg.\nVisina: 55-65 cm.\nBoja: Tigrasta (sve nijanse od svelte braon pa skoro do crne),srnedja?


Sad je postao i epidemiolog – OnlineVesti\nSad je postao i epidemiolog\nby admin August 31, 2020, 5:36 pm 1.5k Views\nKošarkaški klub Partizan odlučio je da pre nekoliko dana otkaže učešće na memorijalnom turniru “Mirza Delibašić” u Sarajevu, zbog mogućih komplikacija prilikom ulaska i izaslka iz zemlje.\nZbog svega toga, Bajić smatra da je Šćepanović izmanipulisao upravu “parnog valjka”.\n– Vlada Šćepanović je izmanipulisao celu upravu Partizana, sad je postao i epidemiolog i žao mi je što ljudi u tom klubu nisu videli neki širi kontekst, rekao je Bajić za banjalučki list “EuroBlic”.\n– Mi smo bili pozvani na turnir u Sarajevo što nam je bila velika čast, željno smo to iščekivali. S obzirom na trenutnu situaciju upozoravao sam upravu da je teško odigrati dva meča u dva dana, ali kad te pozove porodica Mirze Delibašića onda imaš obavezu da igraš i ja bih peške išao u Sarajevo. Rekao sam ljudima iz kluba da bih u Sarajevo išao i da ostanem sa pet igrača i svi su me podržali u toj nameri.\n– Znam šta je rekao svojim igračima, smišljeno je uradio neke stvari. Čak je postao i epidemiolog, govorio o statistikama, broju zaraženih, a onda je dogovorio utakmice sa klubom iz Rumunije u kojoj je očigledno situacija sa koronom sjajna. Mislim da to govori o njima i o klubu, rekao je Bajić, pa dodao:\n– Opet ću ponoviti smišljeno su urađene obe stvari, otkazani turnir, zbog nas, posle toga dogovorene dve utamice sa Klužom. Ovakvi potezi pokazuju ko ti je prijatelj, a ko ne. Da li je normalno da Ivan Velić, trener Cibone, nije postavljao nikakvo pitanje osim da odredimo dan i satnicu meča, a da ljudi iz Partizana ne izađu u susret. Imam prijatelja u Beogradu koji, svestan situacije, uprkos obavezama koje ima želi da izađe u susret da odigramo meč. To su za mene prijatelji, a ne ovi koji glume prijateljstvo, ali loše glume, poručio je Bajić u razgovoru za banjalučki dnevnik.


Završeni krvavi izbori u Meksiku: Ubijeno 97 političara, odsečena ljudska glava na biračkom mestu - Komentari | Novosadski informativni portal 021\nMeksički vladajući pokret Morena i njegovi saveznici trebalo bi da imaju većinu u novom Donjem domu Kongresa, prema preliminarnim rezultatima nedeljnih izbora.\n07.06.2021\t• 14:49\n07.06.2021 • 13:25\nNikakva razlika,i u srbiji je ubijen..."\nIpak ima razlika.\nSto rece @citaoc sest najopasnijih gradova na svetu je u Meksiku:\nProsle godine ubijeno je devet novinara u meksiku sto je daleko najvise na svetu:\nPlus sto se stanovnici uvece zatvaraju u kuce jer karteli otimaju obicne ljude i traze otkup (licno mi je rekao covek koji je ziveo tamo neko vreme).\nI na sve to jos cak 97 politicara.\n07.06.2021\t• 13:32\nSeverni komšija ne preduzima ništa verovatno jer mu odgovara ovakva situacija.\n07.06.2021\t• 13:25\nNikakva razlika,i u srbiji je ubijen predsednik(Stambolić.Ubijen je premijer(Đinđić). Oteti su Mišković,Beko,Vlasnik Verano motorsa,i drugi,reketira se,siluje,ucenjuje,trguje se drogom,bebama,azilanzima ljudskim organima,prostitucijom..Nikakve razlike ne vidim između vladavine ološa u Mex i u Srb.\n07.06.2021\t• 13:21\nTamo seku glave, ovde prave cevape. Svaka ovakva drzava ima neku svoju osobenost\n07.06.2021\t• 12:53\n07.06.2021 • 10:21\nNe dao nikom bog da zivi u ovoj drzavi.\nImao sam prilike da pogledam jedan video koji su snimili karteli. Bolje da nisam. Pisci horor romana su mala deca u odnosu na ove cudovisne monstrume u ljudskom obliku\n07.06.2021\t• 12:06\nTacno ste sve rekli. Medjutim ne razumem zasto njihov mocni severni komsija nesto ne preduzme po pitanju kartela. Ali s obzirom da su stanovnici SAD najveci svetski konzumenti droge onda mi je sve jasno.\n07.06.2021\t• 10:21\nNije ni kod nas sjajno ali smo u odnosu na Mexico raj na zemlji.\nProsle godine u ovoj drzavi ubijeno je 32759 ljudi sto znaci da se jedno ubistvo desilo na svakih 15 minuta!\nCak sest od deset najopasnijih gradova na svetu nalazi se u ovoj drzavi.\nTakodjer, u Meksiku je prosle godine ubijeno najvise novinara na svetu.\nDrzavom vladaju mocni narko karteli kojim bukvalno niko ne moze nista. Medju njima prednjace po surovosti CJNG (The Jalisco New Generation), Los Zetas, Sinaloa (vodja im je bio cuveni El Chapo), The Gulf Cartel, La Familia Michoacana, Beltrán Leyva Cartel, Knights Templar Cartel.\nZar je onda cudno sto stanovnici ove drzave masovno beze u SAD.\n07.06.2021\t• 10:11\nDaleko smo mi od Meksika...\n07.06.2021\t• 09:19\nNišta se ne dešava bez razloga.\nA ni bez posledica.


Osobe sa invaliditetom | Za media\nOsobama sa invaliditetom onemogućen prilaz do pojedinih institucija (VIDEO)\nDa li ste nekada razmišljali o osobama sa invaliditetom i sa kakvim se problemima oni susreću. Jedan od problema jeste taj, što zbog svojih invalidskih kolica retko gde mogu da uđu. Često prilazi do pojedinih institucija i ustanova nisu prilagođeni, odnosno nemaju izgrađene rampe.Više\nPročitaj više o Osobama sa invaliditetom onemogućen prilaz do pojedinih institucija (VIDEO)\nU subotu 14. jula, u Knjaževcu će biti održan III. Otvoreni kup Timočke krajine za osobe sa invaliditetom u paraolimpijskoj disciplini pauerlifting, šahu, pikadu i trci kolicima. Početak je u 13 sati u konaku „Barka“. Do sada je prijavljeno oko 45 takmičara, a očekuju se učesnici iz Bugarske, Makedonije i Srbije. Kako se očekuje takmičenje će otvoriti predsednik Paraolimpijskog komiteta Srbije...Više\nPročitaj više o Kup Timočke krajine za osobe sa invaliditetom u Knjaževcu\nŽena u invalidskim kolicima progovorila o nasilju u porodici (VIDEO)\n01.11.2016 - 15:30\nPre 15 dana pripadnici Policijske uprave Bor uhapsili su Nenada Dragićevića iz ovog grada zbog sumnje da je fizički i psihički maltretirao suprugu Draganu, i da to traje duže vreme. Ceo slučaj, kako smo nezvanično saznali, prijavile su njihove komšije a ono što celu priču čini još strašnijom je to što je Dragana od svoje 9. godine invalid. Ova žena se tek sada osmelila da o onome što je trpela...Više\nPročitaj više o Žena u invalidskim kolicima progovorila o nasilju u porodici (VIDEO)\nU Boru je 1999. godine oformljeno Preduzeće za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom “ Lak žica”. Poslednjih godinu i po dana oni imaju veliki problem jer su zbog duga od oko četiri miliona dinara ostali bez struje. To sada radnicima dodatno otežava rad, a takođe strahuju da ne ostanu bez posla. Ovo preduzeće se inače bavi se izradom drvene ambalaže, kartonskih...Više\nPročitaj više o Borska "Lak žica" više od godinu dana radi bez struje (VIDEO)


Ξ – Strana 614 – ICR\nJavni konkurs za organizovanje sprovođenja javnih radova na kojima se angažuju nezaposlena lica i nezaposlene osobe sa invaliditetom u 2015. godini\n8. septembra 2015. Ξ\nNACIONALNA SLUŽBA ZA ZAPOŠLJAVANJE Javni konkurs za organizovanje sprovođenja javnih radova na kojima se angažuju nezaposlena lica i nezaposlene osobe sa invaliditetom u 2015. godini Javni konkurs je otvoren od dana objavljivanja u dnevnom listu. Poslednji rok za prijem prijava za učešće na javnom konkursu je do 16.09.2015.godine. Detaljnije\nJavni konkurs za sufinansiranje projekata udruženja i drugih organizacija civilnog društva u oblasti građevinarstva i saobraćaja\nMINISTARSTVO GRAĐEVINARSTVA, SAOBRAĆAJA I INFRASTRUKTURE Javni konkurs za sufinansiranje projekata udruženja i drugih organizacija civilnog društva u oblasti građevinarstva i saobraćaja, koji su od javnog interesa Rok: 28.09.2015. godine. Detaljnije\nKonkurs za dodelu priznanja „dr Đorđe Natošević”\nPOKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA OBRAZOVANJE, PROPISE, UPRAVU I NACIONALNE MANJINE – NACIONALNE ZAJEDNICE Raspisan konkurs za dodelu priznanja „dr Đorđe Natošević” Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine − nacionalne zajednice 18. put raspisuje Konkurs za dodelu priznanja „dr Đorđe Natošević”. Konkurs je otvoren od 1. do 30. septembra 2015. godine. Pravo na prijavu […]


Šta nam donose Nemanjići i koje Leskovčane ćemo gledati u najiščekivanijoj seriji ove jeseni (VIDEO) - juGmedia\nŠta nam donose Nemanjići i koje Leskovčane ćemo gledati u najiščekivanijoj seriji ove jeseni (VIDEO)\nU seriji, koja će početi da se emituje krajem ove godine na RTS-u, igraće 218 glumaca i biće angažovano 2.700 statista.\nSerija se snima na više od 220 lokacija, imaće 100 snimajućih dana, a poslednja klapa se očekuje u ovih dana\nU Seriji su uloge dodeljene, kako saznajemo i glumcu leskovačkog Narodnog pozorišta Draganu Boži Marjanoviću, a svoju poslednju rolu baš u „Nemanjićima“ odigrao je i pokojni Bogoljub Mitić Đoša.\nI mladi leskovački pisac Aleksandar Nikolić deo je „rađanja srpske kraljevine“ i imaćete prilike da ga gledate u najvećem projektu Javnog medijskog servisa ove godine.\n15.08.2017. u 14:52\nUpropastili preduzece pijaca, upropastili autobusku, Komunalac. A sta nisu upropastili. Najgora vlast u istoriji Srbije je diktatura AV.


Ražnatović i Šijan proterani iz Crne Gore zbog tuče u diskoteci\nDvojici srpskih državljana naloženo je da napuste Crnu Goru nakon "brojnih ekcesa tokom noćnog provoda u Budvi", pišu podgoričke "Vijesti".\nFOTO: Veljko ima novu devojku\nMlađani Veljko Ražnatović se izgleda ponovo zaljubio.\nVIDEO: Anastasija oduševila fanove ovim skokom\nAnastasija Ražnatović je na Instagramu objavila kratki video snimak kako skače u bazen i oduševila fanove.\nPotresna poruka Cecine ćerke Arkanu\nĆerka folk dive Svetlane Cece Ražnatović je na Instagramu pokazala svoju tugu za ocem kojeg je izgubila kada je bila mala.\nJedni kriju decu, a drugi se hvale\nBrojne poznate ličnosti u medijima rado poziraju sa članovima svoje porodice, a opet ima i onih koji se trude da svoju intimu sačuvaju, ne pristajući ni pod kojim uslovima da kažu ili pokažu...\nCeca: Iskačem ljudima iz frižidera\nPevačica Ceca Ražnatović u poslednje vreme je zastupljenija u medijima, budući da je proslavila punoletstvo sinu Veljku, ali i krsnu slavu Sveti Nikola. Mnogobrojni poznati su prisustvovali...\n"Veljku niko nije objasnio da je Arkan ubica"\nCeca: Možda ponovo budem majka\nCeca Ražnatović iskreno je za puls pričala o odnosu sa decom i želji da se ponovo ostvari kao majka, odnosno, da pronađe novu ljubav.\nCeca: Deca su mi rasla sa hendikepom\nFolk zvezda Svetlana Ceca Ražnatović izjavila je za emisiju „Ekskluziv“ da su njena deca rasla sa hendikepom jer nisu imala oca i da njega nisu čak ni upoznali.\nCecinom slavljeniku na dar zlatni "roleks"!\nCecin sin Veljko Ražnatović u četvrtak veče u hotelu Hajat u Beogradu proslavio je svoj 18. rođendan. Jedan od poklona bio je zlatni sat "roleks", ali i gala žurku na kojoj se pojavilo mnoštvo...


Doktor političkih nauka iz Sarajeva Nerzuk Ćurak o Miloradu Dodiku: "Daj Bože šćeri da te paša uzme"\nDoktor političkih nauka iz Sarajeva Nerzuk Ćurak o Miloradu Dodiku: “Daj Bože šćeri da te paša uzme”\n02/10/2021 Tarik Kucevic\nNažalost, uz sav optimizam, moramo konstatirati da je BiH u proteklih 10 godina debelo otišla u minus, kaže Nerzuk Ćurak, doktor političkih nauka i profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\n-Stanje je zaista gore. Ko tvrdi drugačije morao bi da podastre argumente, ali nažalost mislim da ih može samo izmisliti.\nDa smo mi država kompetencije, meritokracije, znanja, etičkog imperativa onda bi vrlo komplikovana politička struktura države se u određenoj mjeri lakše transformirala, lakše bi se mijenjala u smjeru izgradnje neke respektabilne političke zajednice u kojoj su građani zadovoljni svojim životom i zbog toga isijavaju jednu odanost prema toj državi.\nBudući da je ovo država u kojoj je zaista neznanje, nesposobnost kriterij vertikalne promocije mi nažalost imamo korumpiranu državu koja je bogom data za najgore među ljudima. Zato imamo vladavinu kakistokracije, vladavinu najgorih.\nNaprosto, ovaj sistem kao da je rođen za vladavinu najgorih, kazao je prof. Ćurak koji je mišljenja da je institucionalni dizajn dejtonske države proklet.\n-Mislim na činjenicu da je naprosto država zarobljena, neupravljiva, nehijerarhizirana i u tom smislu proces donošenja odluka gotovo da nikoga ne obavezuje.\nNaročito u odnosima entiteta, naročito entiteta Republika Srpska prema Bosni i Hercegovini kao državi, ali sa Federacijom je ista stvar, jer veći državni kapacitet kao da tvore ta dva kvazi državna entiteta, nego sama država BiH.\nRekao bih da u takvoj državi, imajući u vidu naslijeđe posljednjeg rata, očekivati konsenzualnu odluku koja je sa stanovišta univerzalne ljudskosti nešto najbolje što se treba desiti jednom društvu, se nažalost pokazalo nemogućim.\nI onda je visoki predstavnik, a ja njega tretiram kao unutrašnjeg elementa dejtonske države, morao da donese zakon koji je izazvao jednu nevjerovatnu krizu u zemlji.\nAli ja mislim da je to jedan od najvažnijih zakona za BiH zato što testira našu ljudskost i stvara minimalne početne inicijalne uvjete da se o najtežim pitanjima, koja ustvari blokiraju izgradnju zajedničkog života u našoj zemlji, postepeno počne razgovarati.\nDODIK SJAJNO POIZVODI VANREDNO STANJE\n-Vidite da je i gospodin Schmidt u svojim javnim istupima naglasio da je glavno čime će se on baviti u zemlji da se napravi funkcionalna država.\nVidite da je to sinhronizirano sa SAD-om čiji izaslanici takođe govore o tome da ono što se može u ovom momentu uraditi da se stvore uvjeti za funkcionalniju državu.\nMilorad Dodik jedino što ne želi je funkcionalna država i on proizvodi krize da ne bi došlo do proizvodnje uvjeta koji vode ka funkcionalnoj državi. I on to radi sjajno zato što uvijek spušta ljestvicu niže.\nČime se sada bave politički akteri? Njegovom blokadom. Ne bavimo se izgradnjom države, ispunjavanjem 14 uvjeta, ne bavimo se onim što jeste funkcionalnost države, nego se bavimo onim što onemogućuje funkcionalnost države.\nI tako uvijek ostajemo na nivou niže jer je jedini cilj da se ne dovede do funkcionalne države, poručuje on.\nNavodi da Dodik jaše na talasu permanentne proizvodnje vanrednog stanja.\n-BiH je uvijek u vanrednom stanju. Dok god zaista imamo visokog predstavnik kao suverena mi smo u nekoj vrsti vanrednog stanja. To Dodiku odgovara.\nJa mislim da on ne govori istinu sa ovom svojom borbom da ode visoki predstavnik. Njemu odgovara prisustvo visokog predstavnika koji ništa ne može da uradi. Jer to je to vanredno stanje koje blokira izgradnju funkcionalne države.\nKad BiH krene da se izgrađuje to je nezaustavljiv proces i mi konačno postajemo država i on to ne želi. To je ta granica u kojoj on ne želi da prestane proizvodnja vanrednog stanja. Jašući na takvom talasu, budući da on ima najveći eros za bavljenje politikom u ovoj zemlji, on opstaje na vlasti.\nOn naprosto, bez obzira i na tu snažnu opoziciju u RS-u, ali opoziciju za republičkosrpska pitanja, on opstaje i nažalost pri tome ima opoziciju koja nije pokazala ništa novo.\nDakle, gospodin Dodik i sva politička vlast u RS-u decenijama proizvode lažnu, mitsku, bajkoliku koncepciju entiteta kao države. I onda je narod u to uvjeren. I kada onda Ustavni sud BiH donese jednu, drugu, treću odluku koja pokazuje pravi status RS-a, onda građanstvo biva šokirano, poručuje.\nO informacijama da EU i SAD imaju spisak domaćih i regionalnih političara koji će biti sankcionisani, kaže: “Daj Bože šćeri da te paša uzme.\nTakva odluka jeste najavljena od strane američke administracije, ali ja nisam siguran. Američka administracija bi htjela da ima koncenzus oko toga sa EU i nisam siguran da unutar ovakve EU, u kojoj su osnažile desne strukture, se može postići konsenzus o kažnjavanju tih ključnih aktera.\nAko se to desi, to će biti od najboljih poteza u posljednjih nekoliko godina.”\nODNOS HRVATSKE I SRBIJE PREMA BIH\n-On nije dobar i nije opravdan. Gospodin Milanović koji je doživio neku nevjerovatnu transformaciju, u ovom momentu je dobro što je on predsjednik. Da je premijer, imajući u vidu njegov temperament, mislim da bi danas BiH i Hrvatska bili u vrlo konfliktnoj situaciji.\nŠto se tiče Srbije, Srbija je remetilački faktor na Balkanu, bojim se reći trajni remetilački faktor na Balkanu, zemlja koja uopšte ne posjeduje unutrašnju snagu da se suoči sa sopstvenim demonima, iako je istovremeno Srbija zemlja u kojoj imate recimo najbolje ljude koji na najodgovorniji, najbolji način govore o tome šta je Srbija napravila Bosni, ali oni su nažalost autsajderi.\nDakle, nacionalistička Srbija predvođena opasnim Aleksandrom Vučićem ustvari BiH zaista vidi kao dio famoznog srpskog sveta. U njihovim mislila je to velika Srbija.\nU političkom realitetu ne. Ali politički realitet je ono što radi gospodin Dodik, ne izgrađivati funkcionalnu državu jer je funkcionalna država kraj svih naših kvazi imperijalnih snova, podcrtao je Ćurak.\nĆurak kaže da bi volio kada bi EU uvela sedam dana dejtonske države u EU.\n-I da sve zemlje EU funkcioniraju sedam dana po principima današnje BiH. Neupravljivost BiH bi bila ista i u drugim državama, ali te druge države, odnosno međunarodna zajednica kažu Bosni i Hercegovini da treba sve sama da riješi, oni su tu da pomognu, da sekundiraju itd.\nNaravno, najveća odgovornost je na domaćim etnonacionalističkim elitama, ali kada vi konstituirate politički dizajn jedne države koji je naprosto neupravljiv i onda govorite da ta neupravljivost treba sama sobom da funkcionira, imate ono što imamo – 26 godina statične države koja ustvari samo miruje u lažnom kretanju.\nTo je ono što nažalost želi, prije svega, gospodin Dodik i oni koji ovako ili onako stoje iza njega.”\nNa pitanje da li se EU poigrala sa BiH, Ćurak odgovara: “Da, zaista se poigrava. Ja sam davno napisao da je proces priključenja BiH EU proces priključenja bez priključenja.\nOdnosno da je to proces u kome će se od BiH tražiti da ispunjava uvjete koji su potrebni za ulazak u EU, a da je taj ulazak daleko svjetlosnim godinama i pitanje je da li će se desiti.\nTo nije loše jer mi treba da ispunimo uvjete potrebne za u EU, ne zbog EU nego da budemo bolje društvo, da budemo jedno institucionalno normativno društvo u kome imamo vladavinu zakona, a ne vladavinu ljudi.\nMeđutim, pitanje je da li EU u koju mi treba da uđemo, hoće li to biti ta dobra, kosmopolitska unija ili će to biti neka nova mreža nacionalističkih kartela koji ne žele ni da vide BiH u svome društvu, piše Federalna.ba.\nOznačeno Milorad DodikNerzuk Ćurak\nUspjeh naših školaraca: Učenici iz BiH osvojili zlatnu i bronzanu medalju na Balkanskoj olimpijadi iz fizike\nNermin Nikšić bez dlake na jeziku o razgovoru sa Matthewom Palmerom: Na mene niko nije vršio pritisak, naprotiv…\nDenis Bećirović isprepadao građane BiH na televiziji uživo: “Prijeti nam potpuna propast! Moramo zaustaviti uništavanje države dok nije kasno!”\nRusija nemoćna pred fantastičnim bh. odbojkašima: Bosna i Hercegovina je prvak Evrope!\nRecep Tayyip Erdogan šokirao, dao je naredbu: Turska protjeruje američkog i još devet ambasadora\nMiodrag Zec istinom uzburkao duhove u Srbiji, silovito se obrušio na Vučića: “Živimo metastazu sistema gdje on sam gazduje državom”\nSiniši Šušiću iz BiH niko neće ukrasti obuću, jer nosi broj 56: Kesa na šuplje cipele i put škole