Faktor | FUCZ i ronioci iz Češke uklanjaju eksplozivna sredstva iz Mostarskog jezera\nFUCZ i ronioci iz Češke uklanjaju eksplozivna sredstva iz Mostarskog jezera\n08.10.2019. / 19:09\nDo sada su pronađene velike količine NUS-a i municije koje su uklonjene ili uništene\nU okviru četvrte ekspertne misije u 2019. godini, od 29. septembra do 13. oktobra, pripadnici Ronilačko-pirotehničkog tima Ministarstva unutrašnjih poslova Češke Republike i pripadnici Specijalističke jedinice za spašavanje na vodi Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ) izviđaju, izvlače i uništavaju neeksplodirana ubojna sredstava i municiju (odbačene ili zaostale iz rata) na lokaciji Mostarskog jezera na području Grada Mostara.\nPripadnici tima za specijalne ronilačke aktivnosti Nacionalne policije Češke Republike, sa pripadnicima Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ), u okviru nastavka saradnje na čišćenju vodenih tokova u BiH, od 29. septembra do 13. oktobra, rade na pronalasku i uklanjanju neeksplodiranih ubojnih sredstava iz Mostarskog jezera.\nU okviru ove četvrte ekspertne misije za deminiranje u 2019. godini, angažovano je 20 pripadnika policije Češke Republike, 14 pripadnika Specijalističke jedinice za spašavanje pod vodom FUCZ, zajedno sa medicinskom i ostalom podrškom, Tim za uklanjanje NUS-a FUCZ “Mostar” te tri pripadnika Ronilačkog tima Republičke uprave civilne zaštite RS (RUCZ) a na poziv FUCZ, na jedan dan se uključila i ISS-Interventna spasilačka služba Mostar čiji su članovi pregledavali i označavali lokacije kojima su potom pripadnici FUCZ i Ronilačko pirotehničkog tima Policije Češke Republike pristupali i uklanjali NUS i municiju.\nDo sada su pronađene velike količine NUS-a i municije koje su uklonjene ili uništene a nastavlja se detaljno pretraživanje i čišćenje kako bi se Mostarsko jezero u potpunosti očistilo od eksplozivnih sredstava. Mostarsko jezero je atraktivna lokacija koja sve više privlači kupače te se FUCZ odmah odazvala pozivu lokalne zajednice i odmah uvrstila Mostarsko jezero u Plan misija čišćenja vodenih tokova od eksplozivnih sredstava za 2019. godinu.\nOvo je nastavak aktivnosti koje su na području BiH počele 2011. godine, a do sada je uspješno očišćeno jezero Šićki Kop kod Tuzle , korito rijeke Drine kod Goražda, Crno Jezero kod Bihaća i dio korita rijeke Une, korito rijeke Save na području Orašja, Odžaka, Broda i Brčkog, gdje je pronađen veliki broj različitih neeksplodiranih ubojnih sredstava, dok je posebno značajno vađenje i uništavanje dvije aviobombe kod Brčkog i jedne kod Broda.\nU okviru treće ekspertne misije u ovoj godini pripadnici FUCZ, zajedno sa pripadnicima sektora za za deminiranje Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske i Češke policije, bili su uključeni i u aktivnosti uklanjanja aviobombi, zaostalih iz Drugog svjetskog rata ispod željezničkog i drumskog mosta u rijeci Sani, na dubini od 2 metra, u Općini Novi Grad.\nOva saradnja ostvarena je u okviru Memoranduma o razumijevanju koji su potpisali Ministarstvo sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstvo unutrašnjih poslova Češke Republike. Planirano je da i u 2020. godini, Ronilački tim iz Češke Republike i pripadnici FUCZ nastave saradnju i aktivnosti na obukama, izviđanju, izvlačenju iz vode i uništavanju minsko-eksplozivnih sredstava u BiH.\nTimove koji rade na uklanjanju i uništavanju eksplozivnih sredstava iz Mostarskog jezera u petak 11.10.2019. godine posjetit će ambasador Republike Češke u Bosni i Hercegovini, Jakub Skalník sa saradnicima, ministar unutrašnjih poslova Republike Češke Jan Hamaček, predsjednik policije Republike Češke, brigadni general MGR Jan Švejdar, predstavnici Ministarstva sigurnosti BiH i direktor FUCZ Fahrudin Solak.\nU toku posjete prezentovat će se poduzete aktivnosti i učinci ove misije a prisutni će putem monitora moći vidjeti rad na podvodnom deminiranju Mostarskog jezera, saopćio je FUCZ.\nU rijeci Savi u mjestu Kopaonice u Orašju ronioci pronašli tijelo muškarca\nSalkić posjetio napadnutu advokaticu: Ovo je posljedica bahatosti koja dolazi sa vrha


Otvor Kia Cerato 2021. godine otkriven u sportskom izdanju GT, australijsko lansiranje u maju – Danasnje\nHome/Automobili/Otvor Kia Cerato 2021. godine otkriven u sportskom izdanju GT, australijsko lansiranje u maju\n0 18,265 2 minuta citanja\nOtvor Kia Cerato GT iz 2021. godine zvanično je predstavljen uoči australijskog lansiranja u maju.\nNakon prvih zvaničnih slika standardne limuzine Cerato objavljenih prošle nedelje, i više objavljenih fotografija objavljenih poslednjih nedelja, Kia je zvanično skinula svoj oplemenjeni mali hečbek na svom domaćem tržištu u Koreji u vrhunskom GT izdanju, gde je model sa oznakom K3.\nNa stilskom prednjem delu, i limuzina i hatch karoserija dele isti ažurirani prednji kraj, sa tanjom rešetkom, novim LED farovima (sa dnevnim svetlosnim potpisima sa šest traka), novim Kiinim logotipom i preoblikovanim dizajnom donjeg usisa.\nMeđutim, dok četvoro vrata dobijaju novi dizajn zadnjeg branika i revidirane potpise zadnjih svetla, model otvora zadržava zadnji izgled svog prethodnika, s tim što je jedina promena dodavanje novog Kia logotipa predstavljenog ranije 2021. godine.\nGT modeli se razlikuju od standardnih verzija Cerato kroz crvenu naglašenu prednju masku, crvene detalje na donjim usisnicima prednjeg branika, GT oznake napred i pozadi, crne poklopce ogledala, jedinstveni zadnji branik sa dvostrukim vrhovima izduvnih gasova i 18-inčne alu felne sa centralnim crvenim akcentom.\nUnutrašnjost renoviranog otvora ima koristi od istih tehnoloških nadogradnji kao i limuzina, a zaokružuju je novi 10,25-inčni digitalni sklop instrumenata i 10,25-inčni infotainment sistem osetljiv na dodir sa satelitskom navigacijom, bežičnim ažuriranjima mapa i prečicama osetljivim na dodir. .\nMeđutim, te funkcije će biti ograničene na vodeće modele, sa 8,0-inčnim ekranom osetljivim na dodir i 4,2-inčnim displejem sa informacijama o vozaču koji je prilagođen nižim modelima u Koreji.\nNovo za 2021. godinu je električna parkirna kočnica, dok ostale dostupne unutrašnje karakteristike uključuju Krell premium zvučni sistem sa šest zvučnika, grejana i provetrena sedišta od umetne kože, bežično punjenje pametnih telefona, dvozonska kontrola klime, daljinsko pokretanje (iz priveska) krovni otvor.\nSlike pokazuju da GT verzije dobijaju jedinstvene crne kožne obloge sedišta sa crvenim šavovima i cevovodima, crvenim elementima ambijentalnog osvetljenja sa uzorkom u gornjim vratima, sportskim volanom ravnog dna, metalnim pedalama i menjačima vesla.\nModeli K3 GT na korejskom tržištu mogu se odabrati sa krovnim krovom – nešto što trenutno nije dostupno na Cerato GT-u u Australiji – mada ostaje pitanje da li će se probiti do lokalnih modela.\nOstale funkcije u ponudi uključuju autonomno kočenje u nuždi sa detekcijom pešaka i biciklista, praćenje pažnje vozača, upozorenje na bezbedan izlaz, upozorenje stražnjih putnika, automatska duga svetla, kamera za vožnju unazad, nadzor mrtvih tačaka i upozorenje za poprečni saobraćaj sa zadnje strane otkrivanja i kočenja prepreka.\nSnaga vodećeg GT-a je prenosni 1,6-litarski turbo-četvorocilindrični benzinski motor, koji šalje 150kV i 265Nm na prednje točkove samo pomoću sedmostepenog automatskog menjača sa dvostrukom spojkom – nije dostupan ručni menjač.\n18-inčni točkovi umotani u gume 225/40 Michelin Pilot Sport 4 su standardni, zajedno sa nezavisnim viševeznim zadnjim vešanjem, performansnim prednjim kočnicama i „elektronskim generatorom zvuka“ koji u kabinu dovodi lažni zvuk motora – sve se deli sa odlazni model.\nOčekuje se da će početni modeli u Australiji zadržati 2,0-litarski četvorocilindrični benzinski motor sa 112 kV / 192 Nm, mada je moguće da bi trenutni šestostepeni automatski menjač mogao biti zamenjen CVT-automatskim, prema Kia Seltosu.\nLimuzina Kia Cerato 2021. godine biće u prodaji u Australiji u maju 2021. godine.\nIako lokalne cene i specifikacije tek treba da budu potvrđene, cene vodećeg GT-a u Koreji porasle su za oko 3,5 odsto – što sugeriše rast cena u Australiji za oko 1000 do 1500 dolara.


Kuhinjska kecelja plava mašna plavo srce\nKuhinjsko posuđe i priborKuhinjska kecelja plava mašna plavo srceBudite prvi koji će oceniti ovaj proizvodBrz pregledPraktična, jako kvalitetna i prelepo dizajnirana kuhinjska kecelja. Savršeno za svakodnevnu upotrebu ili poklon za voljenu osobu.Dostupnost: Proizvod je rasprodat i trenutno ga nije moguće naručiti. Očekujemo da će uskoro ponovo biti u ponudi. Prikazana cena je poslednji put ažurirana kada je proizvod bio dostupan.\n4.490 din Joseph&Joseph elevate carousel drveni krem 10087\n8.640 din Vitapur naddušek lavanda Memory 180x200 16780\n29.990 din Kerox baterija za sudoperu ovalni izliv J382001 ROS053\n4.660 din Philips zesta spot bar/tube led 2x7.5W sel - Bela 56492/31/16\n14.101 din Philips luster spot Toile bela 4x3W 53264/67/16\n23.620 din Philips viseća lampa Spey 1x25W 230V - Zelena 41045/33/16\n5.097 din Philips dečija lampa lunardo mixed 1x12W 230V 30268/55/16\n6.577 din Bokal sa filterom za vodu - Barrier Premia - bela\n2.599 din Philips luster spot Toscane 2x3W 53244 - Nickel 53244/17/16\n19.552 din Kupatilska zidna lampa Philips Trickle chrome 2x9W 230V 34312/11/16\n13.827 din Philips dečija lampa Maripo plava 1x20W 230V 40426/35/16\n10.203 din InfoO namaKontaktMoj nalogIstorija poručivanjaNapredna pretragaKontakt Adresa:Maršala Tita 206,11272, Dobanovci, Srbija Telefon:(011) 635 8440 Email:prodaja@takolako.com Radno vreme:radnim danima 08-18h,subotom 09-15hKako kupovatiReklamacijeCenovnik dostaveKako poručiti?Corner ShopZaštita privatnostiSve kategorijePriznanja


Ana, Kosovo je Srbija! Tačka! - Sputnjik Srbija\n13:07 20.06.2018 (osveženo 13:25 20.06.2018) Preuzmite kraći link\nAna Brnabić, Kosovo i Metohija, Srbija


SAD: Bankomat "častio" prolaznike i izazvao tuču (VIDEO) - Naši u svetu\nBankomat izbaciovao pogrešne novčanice\nObjavljeno 01/12/18 u 08:58\nPolicija je prošlog ponedjeljka morala da blokira čitav kvart u američkom gradu Hjustonu zbog bizarnog razloga. Društvenim mrežama proširila se vest da jedan bankomat daje novčanice od 100 dolara umesto apoena od deset dolara.\n“Bank of America”, na čijem se bankomatu dogodila greška, ubrzo je izdala saopštenje da je za slučaj odgovoran službenik banke koji je na mesto gde stoje novčanice od 10 dolara stavio one od 100 dolara, naglasivši da je problem rešen.\nNovinarka iz Srbije prisustvovala istorijskom događaju u Africi! (FOTO)\nNevena Ristić pomaže Srbima u SAD-u: Za mene je američki san da živim život koji nije…


Financial Times proglasio BAT europskim liderom u zaštiti klime - Ja TRGOVAC\nTržišne komunikacije DOP Financial Times proglasio BAT europskim liderom u zaštiti klime\nBAT se u svom najnovijem izvješću o održivom poslovanju (ESG izvješće o ekološkom, društvenom i korporativnom upravljanju za 2020. godinu), obvezao postići ugljičnu neutralnost u cijelom svom lancu vrijednosti do 2050. godine\nMeđunarodni poslovni list Financial Times BAT-u je dodijelio titulu lidera u zaštiti klime (Climate Leader) među europskim kompanijama. Lista Financial Timesa, koju je sastavila istraživačka tvrtka Statista, pokazuje da europske kompanije ulažu značajne napore u borbi protiv klimatskih promjena.\nBAT se u svom najnovijem izvješću o održivom poslovanju (ESG izvješće o ekološkom, društvenom i korporativnom upravljanju za 2020. godinu), obvezao postići ugljičnu neutralnost u cijelom svom lancu vrijednosti do 2050. godine. Uz smanjenje ugljičnog otiska, kompanija je postavila cilj koristiti 30 posto reciklirane vode do 2025. te se u istom razdoblju obvezala certificirati 100 posto svojih proizvodnih lokacija certifikatom Saveza za upravljanje vodama (AWS).\n“BAT je iznimno predan tome da bude odgovorna kompanija i da smanji svoj utjecaj na okoliš. Jako smo zadovoljni što nas je Financial Times proglasio jednim od lidera među kompanijama koje predvode borbu protiv klimatskih promjena”, izjavio je Kingsley Wheaton, glavni direktor marketinga BAT-a.\nEkološko, društveno i korporativno upravljanje ključan je dio BAT-ove korporativne strategije izgradnje boljeg sutra – smanjujući utjecaj svog poslovanja na zdravlje nudeći potrošačima veći izbor manje rizičnih proizvoda (A Better Tommorrow). Kompanija na taj način ulaže i u podizanje standarda održivog poslovanja. Ova posljednje priznanje Financial Timesa samo je jedno od brojnih priznanja za napore koje tvrtka ulaže u društveno odgovorno poslovanje.\nPrethodni članakNovi okusi Domaćice\nSljedeći članakŽabac otvorio prvu Mega Žabac trgovinu


Australijan open dobija novu šampionku, Šarapova izbacila Voznjacki - SPORTSKI ŽURNAL\nAustralijan open dobija novu šampionku, Šarapova izbacila Voznjacki\nŠarapova je slavila sa 6:4, 4:6, 6:3 posle dva sata i 26 minuta igre i zakazala meč protiv domaće teniserke Ešli Barti\nAnisimova je za 65 minuta slavila sa 6:3, 6:2, a naredna protivnica 17-godišnje teniserke biće Petra Kvitova.\nČeška teniserka plasirala se u četvrto kolo pošto je pobedila Belindu Benčić iz Švajcarske sa 6:1, 6:4. Kvitova je do pobede stigla posle 68 minuta igre\nŠvajcarski teniser Rodžer Federer plasirao se rano jutros u osminu finala Otvorenog prvenstva Australije, pošto je u trećem kolu pobedio Amerikanca Tejlora Frica sa 6:2, 7:5, 6:2.\nFederer je do pobede nad 21-godišnjim Amerikancem stigao za manje od 90 minuta igre, a na putu do trijumfa izgubio je samo tri poena na svoj prvi servis.\nŠvajcarac će u osmini finala igrati protiv Grka Stefanosa Cicipasa koji je u trećem kolu bio bolji od Nikoloza Basilašvilija iz Gruzije sa 6:3, 3:6, 7:6, 6:4.\nBiće to prvi meč Federera i Cicipasa.\nU četvrto kolo prvog grend slem turnira u sezoni plasirao se i Čeh Tomaš Berdih koji je slavio protiv Argentinca Dijega Švarcmana u četiri seta - 5:7, 6:3, 7:5, 6:4 posle tri sata i dva minuta igre.\nProtivnik trenutno 57. teniseru sveta u osmini finala biće pobednik meča Rafael Nadal .\nŠpanski teniser plasirao se u četvrto kolo Otvorenog prvenstva Australije, pošto je danas pobedio domaćeg igrača Aleksa de Minaura sa 6:1, 6:2, 6:4.\nNadal, koji je s Australijan opena već eliminisao Metjua Ebdena i Džejmsa Dakvorta, do nove pobede protiv domaćeg tenisera stigao je posle dva sata i 22 minuta igre.\nŠpancu je ovo bila 250. grend slem pobeda u karijeri.\nNadal i Berdih su se do sada sastajali 23 puta, a Španac ima čak 19 pobeda. Poslednji meč su odigrali na turniru u Madridu 2015. godine.\nU četvrto kolo plasirao se i Španac Roberto Bautista Agut koji je sa 6:4, 7:5, 6:4 bio bolji od Rusa Karena Hačanova. Bautista Agut će u narednoj rundi Australijan opena igrati protiv pobednika meča Marina Čilića.\nHrvatski teniser plasirao se u osminu finala pošto je posle preokreta pobedio 28. igrača sveta Španca Fernanda Verdaska, posle pet setova, 4:6, 3:6, 6:1, 7:6, 6:3.\nProšlogodišnji finalista Australijan opena Čilić se posle četiri sata i 20 minuta igre šesti put plasirao u osminu finala prvog grend slem turnira u sezoni.\nVerdasko je bolje počeo meč, poveo je sa 2:0, ali je Čilić uzvratio u trećem setu, koji je dobio za nešto više od pola sata i smanjio je na 1:2.\nU četvrtom setu vodila se velika borba, teniseri nisu napravili nijedan brejk, pa je set rešen posle taj-brejka koji je hrvatski teniser dobio sa 10:8. Verdasko je taj-brejku propustio dve meč lopte, pri rezultatu 7:6 i 8:7.\nČilić je u drugom gemu petog seta oduzeo servis Verdasku, tu prednost zadržao je do kraja i pobedio.\nDo četvrtog kola stigao je i 21. teniser sveta, Bugarin Grigor Dimitrov koji je posle nešto više od dva sata igre pobedio Italijana Tomasa Fabijana sa 7:6, 6:4, 6:4.\nDimitrov će u četvrtom kolu igrati protiv Frensisa Tijafoa. Amerikanac ijafo prvi put u karijeri je stigao do osmine finala nekog grend slem turnira, pošto je danas bio bolji od Italijana Andreasa Sepija sa 6:7(3), 6:3, 4:6, 6:4, 6:3.\nProlaz dalje obezbedila je i Amerikanka Danijel Kolins, koja je sa 6:3, 6:2 slavila protiv Francuskinje Karolin Garsije.\nKolins će u narednom kolu igrati protiv Anđelik Kerber. Nemačka teniserka plasirala se u osminu finala Otvorenog prvenstva Australije u Melburnu, pošto je pobedila 240. teniserku sveta Australijanku Kimberli Birel posle dva seta, 6:1, 6:0.\nDruga teniserka sveta Kerber pobedila je posle 58 minuta. Ona je pet puta oduzela servis protivnici, koja je osvojila samo jedan gem u meču i to u četvrtom gemu prvog seta, na svoj servis.\nМарко Павловић · 19 januar, 2019 06:21


Gledaj, ali ne diraj: Muškarac dobio batine od "toples" devojke - Komentari -Život - B92.net\nGledaj, ali ne diraj: Muškarac dobio batine od "toples" devojke\nDevojka koja se golih grudi šetala na jednom festivalu dobro je istukla muškarca koji se usudio da je dodirne.\nIzvor: B92 utorak, 2.01.2018. | 10:15\nLudaci jedni, pa može svako da vas "izaziva", vaše je da li æete i kako reagovati. Vaša reakcija na bilo šta pokazuje ko ste vi. Izazov svako shvata samo svojom glavom, nije baš da svaki izazov univerzalan i da æe da svi ljudi tako shvatati.\n(Izazivanje, 3. januar 2018 15:36)\nNisu primarna nego sekundarna..i smatraju se sexualnom karakteristikom u smislu pola a ne sexa.Neko napisa da se smatraju sexualnim simbolom, pa svaki deo tela se moze time proglasiti..Uostalom grudi sluze i za dojenje..Vi muskarci prestanite da dozivljavate zenske grudi nezrelo, samo kao sex.simbol i mi cemo moci da setamo bez brushaltera (koji su uzgred jako neudobni) i bez majce npr.bar na plazi:))\n(mira, 3. januar 2018 14:13)\nЗато што су женске груди примарна сексуална карактеристика, а мушке нису. Ко на тај начин изазива нека се после не пита ко је на шта имао право или не.\n(Јабучило, 03. januar 2018 09:51)\nOvo nije istina pa makar kod 80% zena - svaka zena ce se izvinte ali napaliti ako vidi lepe i jako izvajane muske grudi i torzo. Za mene nema nista lepse nego da pogledam sjajno telo muskarca, a licno nikad nisam bila niti bih ikad bila s nekim debelim muskarcem ili pak mrsavim ali koji nema izvajano telo, jednostavno to me na prvi pogled seksualno privuce i to jako.. Sa druge strane, svaka zena ima grudi, ili male ili velike, ali svaka ih ima. Ovo je reakcija seljaka koji ocigledno nije seksualno sazreo i koji nikad nije video i pipnuo grudi, ili je slabo imao ljubavne kontakte sa zenama. Kao klinci kad hoce sladoled, na tom je mentalnom nivou..\n(Marija, 3. januar 2018 12:44)\nRavnopravnost se, uglavnom, odnosi na to da ZA ISTI POSAO ŽENE DOBIJAJU ISTU PLATU, pošto sada rade isto ili više a dobijaju manje para. Ne mešajte ravnopravnost i jednakost.\nNe sme niko nikoga da pipa. Molim lepo.\n(n, 3. januar 2018 11:03)\nNisam odgledala video ne zanima me konkretna situacija vec imam pitanje... ako muskarci mogu da setaju bez majce zasto to ne bi mogle i zene? Vremena se menjaju... to sto je vazilo nekad vise ne mora... Ne kazem da sad svi treba da setamo goli, daleko od toga, ali ako je drustveno prihvatljivo da muskarci setaju bez majce sto ne bi mogle i zene... Samo postavljam pitanje:)..\n(mira, 02. januar 2018 23:59)\n(Јабучило, 3. januar 2018 09:51)\nNikad necemo biti ravnopravni. Na primer, ovo kad bi uradila zena muskarcu, svaki muskarac bi se nasmejao bez obzira kako ta zena izgledala ili koliko godina imala. E to je razlika izmedju nas u ovo situaciji.\n(toni, 3. januar 2018 07:20)\nSamo postavljam pitanje:)..\nZato sto gole muske grudi nisu ni u jednoj kulturi seksualni simbol.\n(samo dajem odgovor, 3. januar 2018 01:21)\n(mira, 2. januar 2018 23:59)\nSamo zato što je žena polu-gola ili gola, ne znaèi da je svaèija ili da je za pipanje, ako postoji, ne znaèi da se šminka, oblaèi ili skida za tudje oèi ili zadovoljstvo. Ne okreæe se èitav svet oko vas i vaših penisa, trebalo bi to veæ jednom da shvatite.\n(ime, 2. januar 2018 23:56)\nZene treniraju i vaspitavaju muskarce da ne smeju da reaguju kada ih vide provokativno obucene ili bez odece.\nOnda, jednog dana, muskarci zaista prestanu da ih konstatuju. Zene ce biti presrecne zbog takve pobede zar ne?\n(Omen, 2. januar 2018 20:05)\n... Uzgred, ako želite stvarnu ravnopravnost, sledeæi put kada udarite muškarca prvi, èekajte da vam vrati isto kao što bi vratio muškarcu, dakle, promeni vam lièni opis i gotovo sigurno slomi neku kost...\n(EU Citizen, 02. januar 2018 14:42)\n- ... a ona je muškarca udarila tek onako, naprasno, bez ikakvog povoda... Znate, njeno telo je njeno telo, kao što je vaše telo vaše. Svetinja za vas i za nju i za svakog normalnog. To kako se ko oblaèi ili ne oblaèi ne daje nikom za pravo da se ponaša kao napaljena svinja. Žao mi je jedino što ova jadna kreatura, ili “muškarac” kako ga zovete, nije prošao još gore. Èitajuæi vaš komentar, teško se oteti utisku da je nekad bolje... ali to je vaša stvar.\n(Zemljoradnik, 2. januar 2018 18:17)\nvazno da njena mama odobrava sto se ona ovako seta po koncertu, i da njegova mama odobrava sto on voli da pipne...\n(eXpert na kvadrat, 2. januar 2018 18:15)\nkakva je ovo vest......\n(tigres, 2. januar 2018 17:41)\nOvakvim komentarima samo se izjednacavate sa onim frikovima koji u ime religije i boga ili veæ šta i koga maltretiraju žene da se pokrivaju od glave do pete, a posle ih zbog toga pljujete...ona ako hoæe moze gola da ide (o tome se može posebno diskutovati) i ne sme niko da je pipne i da je tretira za zadovoljenje životinjskih nagona... šteta sto nije imala bezbol palicu....\n(sever, 2. januar 2018 17:40)\ninteresantno je da ove IDENTICNE argumente koriste oni koji teraju zene da nose burke i hidzabe\n(Ivan, 2. januar 2018 17:38)\nu kojoj ja zemlji živim kad ovako šovinistièki postovi imaju toliko pluseva. sramota!\n(ja, svim srcem, 2. januar 2018 17:35)\nTrebalo bi ga uhapsiti, najozbiljnije. Trebalo je prvo uljudno da pita\n(NikolaKG80, 2. januar 2018 17:17)\nШто се мене тиче, ако не уме да се одбрани нека га и пребије!\n(Лука Лабан, 2. januar 2018 17:01)\nDa je na mestu ove devojke bio neki muškarac i ovaj "junak" ga uhvatio za grudi ili ne daj bože zadnjicu završio bi u ozbiljnim batinama i to nikom nebi smetalo. Ali ne daj bože da devojka pokuša da se odbrani. Od žena se oèekuje da æute i trpe a ako neka ovako reaguje odmah je optuže da je feminaci i da hoæe sve muškarce da pobije. A to što nju lik bez blama juri preko pola poljane ko da nikad s*se u životu nije video to je eto dozvoljeno, šta æe jadan ne može da se obuzda,baš je muškarcima teško.\n(muškarcimajesvedozvoljeno, 2. januar 2018 16:42)\nseksualno zlostavljanje? muskarci mizda je vreme da setamo bez gaca ? kladim se da bi svaki bio uhapsen i proglasen za ludakom dok eto zebe mogu slobodno da seraju gole,polugole itd. jednakost? ??\n(parapapa, 02. januar 2018 12:09)\nMi muskarci uvek setamo bez brusa leti. :) Ne mozes uporedjivati gace i brus.\n(Dag Kristi, 2. januar 2018 16:12)\nBas me zanima kakvi bi bili komentari da je neka devojka uhvatila nekog zgodnog muskarca za zadnjicu a da je onda ovaj sustigne i udari tri cetiri puta u glavu...\nMozemo mi da mislimo sta god zelimo, za dodirivanje grudi koje su na izvolte, udaranje pesnicom u glavu nije bas reciproèan odgovor...\n(kiza, 2. januar 2018 11:51)\nA otkud tebi sumanuta ideja da su njene (ili bilo èije) gole grudi na izvol'te?!!\nOèigledno je isto pomislio i ovaj lik. Što se mene tièe, dobio je sasvim primeran odgovor i još je dobro prošao jer je devojka mogla biti i u muškom društvu koje sledi na par koraka iza nje.\nMožda nekoga sablažnjuju gole grudi na plaži, što je njegovo puno pravo. Ali onda neka prijavi policiji nepristojno ponašanje, pa neka policija to rapravlja, to joj je posao.\nAli pipanje bez dozvole, NE SME, NI U KOM SLUÈAJU, èak ni na plaži!\nI ja volim grudi (naroèito kad su malo veæe), ali pipam SAMO uz dozvolu vlasnice, kakve god da su prilike i okolnosti!\nJer ako danas pipamo jer su gole i "na izvol'te", sutra æemo pipati i obuèene jer su "izazovne" i na kraju æemo završiti tako što æe žene morati na posebne plaže samo za žene ili æe na plažu iæi do obuèene do grla i upakovane kao salame, uz pratnju bar troje muškaraca iz najbliže familije. Da li to želite?\nUzgred, to veæ postoji u nekim delovima sveta i verujte mi, mnogo je "pristojno" i nema nièeg na izvol'te, ali iz nekog razloga, niko ne izgleda baš sreæan s time!\n(Fidelio, 2. januar 2018 16:03)\nNije ga maltene ni pipnula, a u tekstu piše da ga je pretukla. Bolje da mu bar nos slomila. Kad bi mene neko pipkao tako (kako god da sam obuèen u tom trenutku) ne bi tako dobro prošao.\n(mozgarosh, 2. januar 2018 15:53)\nDa se oblacila slojevito ovako nesto joj se ne bi desilo\n(nije gledala prognozu za sutrasnji dan, 2. januar 2018 15:46)\nNije imao pravo da je pipa, ali šta je oèekivala? Hormoni i seksualni instikti su èudo... Žene nikako da shvate da su u muškarce usaðeni nagoni da oplode što više ženki... Pošto smo svesna biæa, u velikoj meri možemo kontrolisati svoje primarne nagone, ali se uvek naðe neka budala kome su nagoni jaèi od mozga. Šetajuæi polugola, ovo je bilo neizbežno...\n(Dexx, 2. januar 2018 15:42)\nБио бих на његовом месту\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Сканк дрогош, 2. januar 2018 13:07)\nСамо је још требао да је поправи са друге стране !\n(Indica 100%, 2. januar 2018 14:57)\nJako visoka doza provokativne agresije kod te ženske spodobe, koja bi se u nekoj malo manje poremeæenoj kulturi opravdano završila mnogo gore po nju, u najmanju ruku boravkom u policiji zbog šetanja okolo u toplesu. Uzgred, ako želite stvarnu ravnopravnost, sledeæi put kada udarite muškarca prvi, èekajte da vam vrati isto kao što bi vratio muškarcu, dakle, promeni vam lièni opis i gotovo sigurno slomi neku kost, ili je možda, perfidne femnacistièke licemerke, uopšte ne želite, veæ samo bezobrazno pokušavate da lažima, provokacijama i manipulacijama iskamèite razne privilegije za sebe?\n(EU Citizen, 2. januar 2018 14:42)\nIma tome jedno trideset godina. Vozio sam se 23-ojkom i stajao do prozora i blenuo napolje dok u jednom trenutku osetim da me neko scepao za zadnjicu obema rukama. Okrenem se i vidim curetka od 17-18 godina(ja sam tada imao 30-ak i bio sam obucen u obicne farmerke i majicu), smeje se i govori na sav glas "nisam mogla da odolim". Ja stojim zbunjen a ceo autobus se smeje... I tu ti ja sav zblanut izadjem na prvoj stanici a trebalo je da se vozim ko zna koliko jos... i ne, nije mi palo na pamet da je izmlatim, ali nije mi bilo ni smesno. Ta cura je sad verovatno necija baba i mozda opravdava postupak ove zene, ali ne, problemi se ne resavaju fizickom silom, ne nikako... taj lik je mogao da bude i neki ludak i da je u bukvalno UNAKAZI jos posle prvog "samara"\n(ni babe bisu ono sto su nekada bile, 2. januar 2018 14:39)\nI pogled je dodir. Obuci se, ne izazivaj. Naleteæeš na spremnijeg.\n(Jovan M., 2. januar 2018 14:31)\nSta je trazila to je i dobila, da ima 2 grama mozga mozda bi zakljucila da nema smisla setati go medju tolikom masom. Debeli je kreten, ali je ona inicijator. Bolje neka obuce nesto nego sto se buni i glumi ludilo\n(Goku, 2. januar 2018 14:09)\nSvašta svašta... Žene baš i ne znaju šta æe od sebe ovijeh dana...\n(boki milos, 2. januar 2018 13:52)\nSeta gola dakle zagovara ravnopravnost, sad zamislite potpuno obrnutu scenu.\n(urke, 2. januar 2018 13:45)\n(Sergej, 2. januar 2018 13:41)\n(Boxer, 2. januar 2018 13:30)\na ona se seta bez majice a grudi na izvolte,samo sto ne kaze "hoce neko da ih pipne?" to neka fina devojka hehe.\ninace lik je car i malo se nasalio,ustvari uradio je ono sto je ona zelela...sprdnja na njen racun,a ona ga posle kao krvnicki izudarala:)\n(tz, 2. januar 2018 13:16)\nBliski susret, dva primitivca... u stvari, mislim da bi se lepo slagali.\n(balkanoid, 2. januar 2018 13:16)\nSta je pa on sad kriv?\nKo je terao da se skida i pokazuje g grudi?\n(Pa mi smo dosli njih da gledamo, 2. januar 2018 13:10)\nVideo sam ovu vest juce-prekjuce na britanskim medijima. Prvo, ne vidi se da je on nju dirao, vidi se kao da joj nesto (pokusava da) izbija iz ruke.\nDrugo, gde su sada radikalne feministkinje i politicki korektni levicari da nas obaveste da nasilje nije resenje, i da nije proporcionalno nekog izubijati zato sto te je (mozda) dotakao.\n(Licemerje i dvostruki standardi, 2. januar 2018 13:10)\n(Сканк дрогош, 2. januar 2018 13:07)\nBatine? Ja oèekivao da ga je patosirala :-)\n(Madjo, 2. januar 2018 12:43)\nza par decenija ona æe sa nostalgijom premotavati ovaj video...\n(xhamster, 2. januar 2018 12:31)\nu Srbiji bi odgovarala zbog prekomerne upotrebe sile u samoodbrani èasti , trebalo je neko od muškaraca sa plaže da ga propusti kroz šake\n(micko, 2. januar 2018 12:26)\n(милош, 2. januar 2018 12:22)\nOdlican trade, sto bi rekli gejmeri :p.\n(..., 2. januar 2018 12:13)\n(parapapa, 2. januar 2018 12:09)\nok, vredelo je.\n(sisojev, 2. januar 2018 12:04)\nPostena devojka, pa ne voli da je pipaju\n(milos, 2. januar 2018 12:02)\nDa je muskarac udarao tako devojku, razapeli bi ga na krst!\nToliko o istim pravima\n(tako nekako, 2. januar 2018 11:59)\nNe voli muskarce...\n(Heroj, 2. januar 2018 11:54)\nOn je i 'teo batinanje, i to žešæe.\n(Uljanov, 2. januar 2018 11:53)\nPosle ovoga više mu na um neæe pasti da ovako nešto ne ponovi!\n(teške posledice ?, 2. januar 2018 11:52)\nKreten! A i ona..\n(jest, 2. januar 2018 11:34)\nSad on nju treba da tuži za zlostavljanje ko one starlete što tuže\n(Taj vrli novi svet, 2. januar 2018 11:28)\nI tebi, egzibicionisticka sestro, zelim da celog zivota budes gledana, a ne dirana.\n(pfuj, 2. januar 2018 11:11)\nPoenta je sto su one potpuno u pravu ali isto tako njoj treba napisati kaznu za narusavanje javnog jera i mira. To nije plaza pa da bude u toplesu... Po njihovoj logici svi doticni muskarci su izlozeni sexualnoj torturi... takodje sexualne manjine homosexualci su verovatno dobili nagon za povracanjem i njihov bol tako uzasnom predstavom je verovatno dublji... ona brani svoja prava ali bezobzirno krasi sva druga....\n(F, 2. januar 2018 11:05)\n(Nišlija, 2. januar 2018 11:02)\nAli je zato dobio opkladu sa ortacima...\n(Jox, 2. januar 2018 11:00)\nMacura je izjavila da je njegovo stanje stabilno i van zivotne opasnosti.\n(vlada, 2. januar 2018 10:52)\nTakve ne treba ni gledati.\n(Beba, 2. januar 2018 10:50)\nUjeeee ko kad te dete od 3 godine pomiluje po glavi\n(Džamba, 2. januar 2018 10:49)\nPoslati je u Berlin da prevaspitava ove što\n(Zoran Periæ, 2. januar 2018 10:48)\nKako li je preziveo ovakve batine, verovatno je u kriticnom stanju...\n(hehe, 2. januar 2018 10:30)


Kao početnik, najvažnija stvar je da počnete sa malim ulozima. Previše novih poker igrača odmah počinje igrati na velike uloge i misle da mogu da preskoče nivoe, ali na kraju ih to samo košta novca. Ukoliko krenete sa uplatom na vaš online poker račun od 50$, igrajte samo freeroll turnire ili cash igre s blindovima od 0.01$/0.02$ dok se ne upoznate sa svim pravilima igre i samim poker softverom.\nIgrajte u okviru svojih mogućnosti.\nNemojte da se kockate sa ulozima većim nego što možete da si priuštite. Igrajte samo igre u kojima se osećate ugodno, nema smisla da uplatite na račun 50$ i odmah sednete za stol sa blindovima 1$/2$ jer je vrlo verovatno da ćete na taj način vrlo brzo da uplaćujete još novca. Budite strpljivi! Svi smo čuli priče o igračima koji su izvršili prvu uplatu i u tri meseca krenuli sa blindovima od 1.000$/2.000$. Većina takvih priča nije istinita ili je toliko retka da je zanemariva. Dajte si vremena da se upoznate sa igrom, igrajte samo u slobodno vreme i potpuno opušteni. Dobijanje u pokeru dolazi kroz vežbu i strpljenje i ne može da se požuruje forsiranjem i preteranim igranjem.\nIgrajte samo najbolje karte.\nVeliki broj početnika želi da igra i igra što više karata pre flopa, ali to je prilika da im sa dobrim kartama uzmete nešto novca. Igrajte samo karte kao što su AA, KK, QQ, JJ, TT, 99, AK, AQs (u boji) dok ne dobijete na samopouzdanju jer su ove karte puno lakše za igranje, od recimo KJ ili KQ.\nNe gubite koncentraciju.\nOvo je možda najvažnija stvar u pokeru i svi oni sa slabom koncentracijom imaju slabe izglede u ovoj igri. Igrati poker po nekoliko časova sa visokom koncentracijom je jedan od puteva do samog vrha ove igre.\nPosmatrajte igrače oko sebe.\nJedna od najvažnijih stvari u pokeru je da znate protiv kakvog igrača igrate pa je veoma važno da u početku posvetite puno vremena posmatranju ostalih igrača za stolom. Odlična stvar u online pokeru jeste što možete da gledate turnire i stolove iako ne učestvujete u samoj igri, a u svim boljim softverima imate i beleške koje možete da upisujete pored svakog igrača sa kojim ste igrali (notes).\nKako otkriti slabe igrače?\nUglavnom su to igrači koji ulaze u pot na način da samo prate (call) i ulaze u igru bez dizanja. Pravi poker igrači u pot ulaze samo na način da dižu uloge ili ukoliko je već podignut, prate ili još više dižu (re-raise). Slabi igrači su vam dobra prilika da podignete svoj uloge i svakako obratite pažnju na njih.\nUčenje i samo učenje!\nAko ste iole ozbiljni u nameri da postanete dobar ili odličan poker igrač, preporučujemo vam da pročitate što više poker literature.\nPored knjiga i literature dosta korisnih članaka možete pronaći na PokerVodic sajtu, pod kategorijom Poker pravila.\nAko želite na poklon tri ponajbolje poker knjige ikad napisane: Barry Greenstein : "Ace On The River" i Doyle Brunson: "Super Systems 1&2", pdf knjige koje su napisale pokeraške legende, sigurno će svojim savetima da unaprede vašu poker igru i pomognu vam da brzo postanete puno bolji pokeraš. Sve što treba da uradite je da pošaljete email sa naslovom "Poker knjige" na infokladionica(at)yahoo.com.\nProučite sve vrste pokera.\nNemojte svoju igru da bazirate samo na najpopularnijoj NLH (No Limit Holdem) jer možda otkrijete svoj talenat u nekoj od drugih poker igara, a poznavanje ostalih svakako će da vam pomogne i ako se nađete u jednoj od kombinovanih igara tipa H.O.R.S.E.\nNovčane igre (Cash Games) - najbolji savet je opet, krenuti lagano. Sa uplatom 50$ na vaš online poker račun počnite sa blindovima 0.01$/0.02$ dok god ne počnete da se osećate ugodno i ne uspete nešto da osvojite. Zatim krenite korak više.\nTurniri - za profesionalne igrače preporuke su turniri sa ulazima (buy in) barem 100$. Za početnike predlažemo freerolle ili turnire sa ulazom od 2-5$. Nakon što na njima uspete nešto da osvojite, krenite na veće.\nOnline Kladionice | Onlajn Kladionice | Kladjenje | Tipovi | Rezultati kladionica uzivo | Saveti za kladjenje | Video golovi | Online Kladjenje | Poker Pravila | Poker Saveti | Poker pravila za pocetnike | Poker saveti za pocetnike |


U Leskovcu zasedao Štab za vanredne situacije – Odlaganje svadbi, proslava, žurki i skraćeno radno vreme u ugostiteljskim objektima – Info Centar Juga\nU Leskovcu zasedao Štab za vanredne situacije – Odlaganje svadbi, proslava, žurki i skraćeno radno vreme u ugostiteljskim objektima\nNa današnjoj 35. po redu sednici Gradskog štaba za vanredne situacije grada Leskovca direktorka Zavoda za javno zdravlje Leskovac dr Aleksandra Nikolić iznela je najnovije podatke u vezi sa epidemiološkom situacijom u gradu, kao i zvanične preporuke i predloge mera ponašanja:\n„Ukupno od početka epidemije na teritoriji okruga registrovano je 996 slučajeva Kovida 19, od toga na teritoriji grada Leskovca je potvrđeno 776, sa teritorije opštine Vlasotince 117, opština Lebane 55, opština Bojnik 28, Medveđa 12.“\nUSVOJENE PREPORUKE I ZAKLJUČCI:\nU obrazovnim ustanovama (predškolskim, školskim i visokoobrazovnim) preporučuje se odlaganje svih skupova i svečanosti na vremenski period od 14 dana.\nPrijemne i druge ispite, kao i upisne postupke organizovati uz primenu svih mera zaštite (maske, distanca, dezinfekcija ruku i prostorija).\nPreporučuje se odlaganje svadbi, krštenja, žurki i drugih proslava sa većim brojem učesnika, ili njihovo održavanje sa minimalno protokolarno potrebnim brojem ljudi, na vremenski period od 14 dana.\nPreporuka je da se okupljanje na otvorenom prostoru ograniči na maksimalno 500 osoba, uz obavezno držanje distance od 2 metra.\nPreporuka je da se okupljanje u zatvorenom prostoru ograniči na maksimalno 100 osoba, uz minimalnu površinu od 4 kvadratna metra po osobi uz poštovanje distance od 2 metra i korišćenje zaštitne maske.\nPreporuka je da se radno vreme ugostiteljskih objekata (kafića, barova, restorana, hotela, kladionica, diskoteka i klubova) ograniči od 06 do 23 časa na vremenski period od 14 dana.\n– Da se u ugostiteljskom objektu u zatvorenom prostoru, broj gostiju ograniči na minimalno 4 kvadratna metra korisne površine po gostu. Osoblje sve vreme mora da koristi zaštitnu masku. Gost ne koristi zaštitnu masku samo dok sedi za stolom. Ovo znači da prilikom dolaska, odlaska, odlaska u toalet i sl. gost je u obavezi da koristi zaštitnu masku. Na ulazu u objekat i u toaletu obavezno sredstvo za dezinfekciju ruku.\n– Da se u ugostiteljskom objektu u delu otvorenog prostora (letnjim baštama) broj gostiju ograniči na minimalno 2 kvadratna metra površine bašte po gostu. Gost ne koristi zaštitnu masku samo dok sedi za stolom. Prilikom dolaska, odlaska, odlaska u toalet i sl. gost je u obavezi da koristi zaštitnu masku. Posle svake upotrebe stolovi i pribor moraju se dezinfikovati. Za svakim stolom i u toaletu obavezno je sredstvo za dezinfekciju ruku.\n– Da diskoteke i klubovi u zatvorenom prostoru u kojima gosti stoje, kreću se ili igraju uz muziku, u periodu primene ovih mera rade samo u statičnom režimu (stolovi sa mestima za sedenje) na način regulisan pod tačkom 5. Diskoteke i klubovi na otvorenom, u periodu primene ovih mera da rade samo u statičnom režimu bašte otvorenog tipa, na način regulisan pod tačkom 5.\nPreporuka je da se obustavi rad zatvorenih bazena, spa i velnes centara, na vremenski period od 14 dana.\nPreporuka je da se koriste zaštitne maske na pijacama, a obaveza se odnosi na prodavce, kupce i radnike pijace.\nPreporuka je da se u predškolskim ustanovama sprovode sve mere zaštite u skladu sa uputstvima nadležnog Ministarstva.\nPreporuka je da se u verskim objektima i prilikom verskih obreda sprovode sve mere lične zaštite.\nPreporuka je da se rad kozmetičkih, frizerskih salona, salona lepote, fitnes centara i teretana organizuje uz sprovođenje svih mera zaštite.\nPreporuka je da u prodajnim objektima broj potrošača se ograničava na najmanje 6 kvadratnih metara korisne površine po potrošaču.\nPreporuka je da se u parkovima, na dečijim igralištima i sportskim otvorenim terenima održava fizička distanca od 2 metra, osim ukoliko borave sa licima iz porodičnog ili zajedničkog domaćinstva.\nPreporuka je produžiti rad COVID 19 ambulante Doma Zdravlja Leskovac sa radnim vremenom 07 do 22 časa.\nU javnom prevozu obavezno je nošenje zaštitne maske, redovno provetravanje i dezinfekcija vozila. Licima bez zaštitne maske zabranjuje se ulaz u vozila javnog prevoza. Broj i raspored putnika u vozilu treba da je takav da omogućava propisanu udaljenost. Vozači taksi vozila su u obavezi da imaju adekvatnu zaštitu (nošenje maski i rukavica), kao i često provetravanje i dezinfekcija vozila a zabranjen je ulaz putnika u taksi vozilo bez maski.\nObavezuje se Gradska uprava – Odeljenje za inspekcijske poslove i Odeljenje komunalne milicije da redovno kontrolišu sprovođenje napred naložene mere i da o tome redovno obaveštavaju Gradski štab za vanredne situacije.\nOdloženo otvaranje „Street workout park-a“ u Medveđi zbog korona virusa\nOpštinski štab za vanredne situacije opštine Medveđa doneo nove odluke i mere\nKultura Niš Vesti\nU Nišu održana edukacija o odgovornom ponašanju na suncu za prosvetne radnike\nCrveni krst Lebane u akciji „Paket za novorođenu bebu“


Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, saradnici ministra, dame i gospodo, narodni poslanici, dobro je da imamo danas zakone iz oblasti obrazovanja i vaspitanja na dnevnom redu. Moram na samom početku da iskažem, a ponoviću to i na kraju da će poslanička grupa SPS podržati ove zakone.\nVreme svakako donosi nove okolnosti, novu praksu, određene novitete koji utiču na sferu obrazovanja i vremenom zbog toga zakoni koji regulišu ovu oblast budu prevaziđeni, neprimereni i neupodobljeni sa onim što jeste realna stvarnost. Tako da smo imali u proteklom vremenu evoluciju zakonske regulative u ovoj oblasti, počev od 2003. godine, kada je donet npr. Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja kojim su započete reforme u oblasti školstva. Imali smo donošenje novog zakona pod istim nazivom 2009. godine. Konačno, u 2017. godini, tj. sada ponovo donosimo novi zakon u potpunosti, koji reguliše ovu materiju, što govori o potrebi da se zakonska regulativa osavremeni i upodobi sa onim što je stvarnost danas kod nas i u širem okruženju.\nNaravno, ne mislim da naš obrazovni sistem je tako loš kao što se često i ocenjuje, naprotiv. Naš obrazovni sistem proizvodi da tako figurativno kažem, odnosno daje dobre obrazovne proizvode, odnosno stručnjake koji su često veoma cenjeni sa zavidnim obrazovnim kvantumom i upotrebljivi i u širem okruženju, i na evropskom i na svetskom prostoru.\nDaleko od toga da sve to ne može i ne treba da bude bolje i mi u tom pravcu treba i da stvorimo jedan ambijent koji će poboljšati naš obrazovni sistem, pa i kroz zakonsku regulativu. Zato, mi poslanici iz SPS pozdravljamo da je primarni cilj donošenja novog zakona postizanje optimalnih rezultata na svakoj etapi u obrazovnom sistemu obrazovanja i vaspitanja. U tom smislu je važno da u punom kapacitetu funkcionišu svi delovi i sve karike u oblasti praćenja, unapređivanja, vrednovanja, stručno-pedagoškog nadzora obrazovnog procesa. Ove alate, odnosno mehanizme, u cilju podizanja kvaliteta, potrebno je razvijati i učiniti ih delotvornim i bez njih nije moguće učiniti nešto dobro i nešto bolje što se očekuje u obrazovnom procesu. Stručno-pedagoški nadzor naročito treba poboljšati.\nReći ću ono što je konstatacija često u ovim diskusijama da je nadzor u oblasti obrazovanja gotovo se sunovratio od 2000. godine na ovamo i da se on postepeno sada diže, ali on mora da bude zaista na jednom zavidnom nivou, jer bez te karike, bez te komponente ne možemo da popravimo ono što moramo učiniti u obrazovnom procesu.\nKada je reč o Nacionalnom prosvetnom savetu, imamo smanjenje broja članova Nacionalno-prosvetnog saveta i ne bih tu imali neke primedbe, izuzev što mislimo da tu treba umesto onoga što je kategorija zajednica muzičkih i baletskih škola, da treba ubaciti strukovno udruženje, što je sasvim prirodno jer strukovna udruženja su najkompetentnija za učešće u onome što je uloga Nacionalnog prosvetnog saveta, a to je Udruženje muzičkih i baletskih pedagoga, koje obuhvata stručnjake i iz predškolskog i iz osnovnog i iz srednjeg obrazovanja iz visokog obrazovanja, dok zajednica muzičkih i baletskih škola predstavlja pravna lica. Tu imamo kategoriju gimnazija i kategoriju srednjih stručnih škola. Ako bi to išlo na zajednice škola onda bi bilo s pravom da i poljoprivredne škole traže da ubace svoje stručnjake, odnosno ne stručnjake nego predstavnike svoje zajednice ili zajednice srednjih hemijskih škola itd.\nUostalom, to obrazloženje ćemo dati kroz amandman koji smo podneli da ne bi sada o tome diskutovali i ulazili u detalje.\nKada je reč o autonomiji ustanove, veoma je značajno da u duhu onoga što jeste praksa na evropskom obrazovnom prostoru, da imamo unapređenje i proširenje autonomije ustanove. Jedna od komponenti autonomije ustanove jeste i predlaganje, odnosno izbor zaposlenih i predstavnika zaposlenih u organu upravljanja i stručne organe. Mi smo tu komponentu imali u dosadašnjem zakonu, odnosno još uvek važećem aktuelnom zakonu, pod jednom tačkom koja je glasila – izbor zaposlenih i predstavnika zaposlenih u organ upravljanja i stručne organe. Uostalom, u drugim delovima zakona i imamo to da tzv. kategoriju ovlašćenih predstavnika, odnosno subjekata koji predlažu članove školskog odbora i samim tim onda to predstavlja i kategoriju autonomnosti, zapravo to su autonomni ovlašćeni predlagači. Nema razloga, ako već to postoji, da to ne definišemo i u zakonu.\nKada govorimo o organima upravljanja, o organima rukovođenja, reći ću da nikada ne polazimo mi iz SPS da postoji tendencija predlagača da to politizuje i da praktično kontroliše taj sastav koji će rukovoditi i baviti se pitanjima od značaja za rukovođenje i donošenje odluka u školi.\nMislim da je i ranije i sada zakonodavac, pa i vi gospodine ministre, sada upravo tragate za nekim najboljim rešenjima sa najboljim namerama i sa druge strane i mi, pa i ja lično, to tako posmatram u želji da zaista tu stvar unapredimo i učinimo školu nepolitizovanom ustanovom, jer je ona od opšteg interesa i ne pripada nikakvoj političkoj opciji. Ona treba da pripada onome što je nacionalni interes naše države i ono što je interes društva i svih pojedinaca u njoj.\nTripartitni sistem, odnosno sastav školskog odbora je svakako jedan dobar pokušaj koji se pojavljivao u praksi, ne samo kod nas, nego i u drugim evropskim zemljama i da on daje dobre pretpostavke da se izabere jedan takav organ koji neće omogućiti politizaciju škole. Međutim, tu postoje i određeni problemi, a ti problemi su u onome što je praksa pokazala u proteklom periodu, da se često vrše pritisci, da jedinica lokalne samouprave ne izglasa ono što je predložio ovlašćeni predlagač tj. nastavničko veće u ime kolektiva i savet roditelja sa svoje strane.\nMislim da je dobro da u ovom trenutku imamo u zakonu da se posebnim stavom reguliše ovo pitanje, da je jedinica lokalne samouprave obavezna da uvaži predloge ovlašćenih predlagača. U lokalnim samoupravama nažalost imamo slučajeve da tamo politiku vode i utiču oni koji malo znaju o obrazovanju, koji su politički neiživljeni i koji zapravo po svaku cenu žele da na određenim mestima dovede one koji nisu kadri i nisu na visini zadatka da učestvuju u organu upravljanja, niti da rukovode školom. Iz tih razloga valjalo bi u zakonu još više učvrstiti tu klauzulu koja će garantovati autonomnost u predlaganju i uvažavati ono što je predlog ovlašćenih predlagača, ali ne bih dalje zalazio u detalje jer i tu imamo neke amandmane kojima ćemo obrazložiti zbog čega je to potrebno.\nLično mislim da je potrebno da vi, gospodine ministre, u ovom delu donesete određeno uputstvo u onome što je procedura predlaganja i izbora organa upravljanja, da ne bi bilo tumačenja koja mogu da iskrive ovu vašu nameru kao zakonodavca, da se oslobodimo opasnosti da dođe u tom delu i u tom činu do politizacije i zloupotrebe. Zato bi to i predložio.\nRaduje nas i činjenica da je sada po ovim novim rešenjima ministar nadležan da na predlog školskog odbora izabere direktora i može ga izabrati ili ne izabrati. Ali, naravno, pred sobom vi ćete imati sve predloge, odnosno dokumentaciju svih onih koji su konkurisali za mesto direktora. Dakle, raduje nas činjenica da će na osnovu određenih kriterijuma direktor biti izabran, na osnovu onoga što je njegov rezultat, a rezultat se meri kroz ono što je stručno pedagoški nadzor učinio pregledom i sistema rukovođenja samog direktora i rezultata drugih nastavnika u okviru škole kojima je on, recimo, rukovodio u slučaju da on ponovo konkuriše.\nTakođe je veoma važno da eksterna evaluacija, odnosno spoljašnje vrednovanje ima značajnu ulogu u vrednovanju onoga što je rezultat rada i da će na osnovu toga biti ponovo, recimo, izabran ili neizabran direktor ako je u pitanju kadar koji je već bio u ranijem periodu.\nSvakako da je nedozvoljeno i neprihvatljivo da, recimo, lokalna samouprava po svaku cenu, nepoštovanjem onoga što je procedura izbora organa upravljanja, kroz neuvažavanje predloga ovlašćenih predlagača, nastoji da izabere nov školski odbor koji će biti instrumentalizovan u službi politike. Tako se dešavalo, na primer, i u mojoj opštini da bude smenjen direktor koji je u spoljašnjem vrednovanju, od strane ministarstva škola je dobila najvišu ocenu, a direktor dobio najvišu ocenu u sistemu rukovođenja školom. Ako zatvaramo oči pred tim, pred takvom praksom, onda činimo zlo sebi i sečemo granu na kojoj obrazovanje sedi.\nNa kraju, napomenuo bih još nešto što mislim da je veoma značajno da se čuje. Vi niste bili ovde, gospodine ministre, kada su ovde postavljena pitanja, ali je jedan poslanik govorio o onome što su rezultati Matematičke gimnazije itd. Neću ponavljati to što je on pričao, ali mene zapravo veoma impresionira, a verujem da ne samo mene, to da rezultati nekih škola, u ovom slučaju je reč o školi i o školama, ne samo o matematičkoj, od nacionalnog značaja za Republiku Srbiju, postižu veoma značajne i velike rezultate koji su vredni pažnje na evropskom i na svetskom nivou. Ja mislim da moramo iznaći način da to više promovišemo, javnosti prikažemo i da je za nas to ponos i dika, kao za društvo, kao za državu, kao što su, na primer, značajni veliki rezultati sa kojima se ponosimo, sportski rezultati na evropskom i svetskom nivou.\nZato bih zamolio, gospodine ministre, da bar sa servisima, odnosno sa sredstvima informisanja koja su u vlasništvu države, sa nacionalnom frekvencijom, se nađu termini za popularizaciju takvih dostignuća, a samim tim i za promociju takvih mladih ljudi koje treba svakako podržati na svaki način.\nPonoviću da ćemo mi ove zakone, Zakon o visokom obrazovanju i osnovama sistema obrazovanja svakako podržati, kao i vas, naravno, u onome što je vaša namera da unapredimo i poboljšamo obrazovni sistem u Republici Srbiji.\nPoštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, kao član poslaničke grupe SPS, pridružujem se podršci usvajanju ovih izmena i dopuna Zakona o ministarstvima, sa konstatacijom da je vrlo korisno da imamo ove izmene i kroz ove izmene dobijemo dva ministarstva, koja su veoma značajna, i preko potrebna za budući rad Vlade, a to je ministarstvo za evropske integracije i ministarstvo za zaštitu životne sredine.\nSrbija je već u dobrom jeku, da tako kažem, i u procesu evrointegracija, već je uzet zamah i dosta toga je već urađeno, i svakako da u takvom jednom procesu koji uzima maha, potrebno je da se ovi poslovi skoncentrišu i studioznije obave u okviru jednog ministrastva, ministarstva za evrointegracije. U tome vidimo pravednost svega ovoga.\nŠto se tiče ministarstva za zaštitu životne sredine, tu bi i više posvetio pažnju ovom ministarstvu i smatram da je ono veoma, veoma neophodno. Ipak, smatram da ovi poslovi, koji se tiču zaštite životne sredine, su dobro i kvalitetno urađeni u proteklom periodu, u okviru Ministarstva energetike, koje je ranije vodila ministarka Mihajlović.\nTakođe, je dosta urađeno i za vreme mandata ministarke Snežane Bogosavljević Bošković, tada je ovaj deo bio pri Ministarstvu za poljoprivredu. Tada, za vreme ministrovanja gospođe Snežane Bogosavljević Bošković, deset zakona je usvojeno iz ove oblasti, vraćen je „Zeleni fond“, od 19 strukturnih projekata značajnih za životnu sredinu, a koji su finansirani sredstvima EU i sufinansirani iz budžeta Republike Srbije, rešeno je i završeno je 16 projekata. Prema tome, i te kako bilo je rezultata iz ove oblasti.\nIpak, smatram, da je jedan iskorak napred učinjen ovim predlogom da se uvede posebno ministarstvo. Mi kao poslanička grupa podržavamo, jer smatramo da u okviru posebnog ministarstva ova pitanja, značajna u najširem smislu, mogu kvalitetnije da se obave.\nŽivotna sredina predstavlja sveobuhvatan resurs za normalno funkcionisanje i budućnost civilizacije. Zapravo, samo u punom kapacitetu i bogatstvu živog sveta i biološke raznovrsnosti čovek kao posebna vrsta može dugoročno da nađe svoj održivi opstanak i budućnost.\nAntropotcentristički pristup po kome je čovek apsolutni gospodar prirode, i gospodar nad florom i faunom i nad prirodom, je poguban za čoveka i njegovu budućnost, ali i za opstanak i trajanje života na zemlji.\nTakođe, važno je reći da je očuvanje životne sredine globalno pitanje, pitanje broj jedan, par ekselans, koje postaje aktuelno i zbog činjenice da je već dosta negativnog učinjeno od strane čoveka na prirodu i na uslove života, a to znači da je učinio mnogo i protivu sebe.\nInače, u političkom pogledu valja istaći činjenicu da životna sredina predstavlja jednu od najširih i najzahtevnijih oblasti na putu pridruživanja Srbije EU. Zaštiti životne sredine posvećeno je posebno Poglavlje 27, koje podrazumeva harmonizaciju nacionalnog zakonodavstva sa osnovnim ciljevima politike životne sredine u EU. Uticaj čoveka na životnu sredinu nikada nije bio intenzivniji, obuhvatniji i dalekosežniji. Budućnost naše planete, što znači ukupan živi svet, kao i sama ljudska civilizacija, praktično zavise od čovekovih međuodnosa sa prirodom.\nDanas brojnost svetskog stanovništva, uz rapidno smanjenje zaliha priordnih resursa, nagomilavanje zagađivača, dramatično upozoravaju na ozbiljnost nastalog stanja.\nSamo istupanje iz Pariskog sporazuma, nedavno smo to imali prilike da pratimo, svakako zabrinjava i čini se da nema dovoljno svesti, niti promišljanja, o tome koliko je ovo važno.\nMnoga od ovih pitanja bila su predmet rasprave na prvoj konferenciji o zaštiti životne 1972. godine u Stokholmu, koja je značila prekretnicu u odnosu čoveka prema životnoj sredini.\nVeoma je važno reći da u globalnim akcijama očuvanja biološke raznovrsnosti razmatra se, ne samo njen fundamentalni značaj, već i njene estetske, kulturne, etičke i duhovne vrednosti za prošlost, sadašnjost i budućnost ljudi i čovečanstva.\nVeliki broj naučnika i filozofa se bavi ovim pitanjem. Vredno je pomenuti profesora sa Harvarda, Edvarda Vilsona, koji smatra da postoji značajna psihološka relacija u odnosu na potrebu očuvanja prirode i raznovrsnosti u živom svetu. Najbolji primer za ovo što profesor tvrdi, jesu iskrene misli i reči indijanskog poglavice Sjetla, koji je uputio američkom predsedniku Frenku Pirsu 1854. godine, na ponudu predsednika da se otkupi zemlja Indijanaca na kojoj su oni živeli.\nReći ću i ovo, da, zapravo, čovek u toku svoje evolucije je iznikao i stasao u savršenom skladu biološke raznovrsnosti, što je bio savršen ambijent za njegov evolutivni domet koji je on danas dostigao. Samo u takvom jednom promišljanju, u takvom jednom kontekstu, može se razumeti važnost očuvanja životne sredine, ne za razvoj jedne države i jednog društva, kao što je Srbija, koja je mala zemlja, već i, uopšte, za opstanak života na zemlji.\nIz tog razloga ističem da je ovo veoma značajno, globalno, pitanje, a takođe ću reći svoje mišljenje, to mislim da nije neka velika mudrost, ali mislim da je velika istina, da Evropska zajednica, odnosno unija, kao skup država, ima najrazvijeniju legislativu, odnosno zakonodavstvo u ovoj oblasti, a čini se i sve po potrebi očuvanja životne sredine.\nKoliko je to važno, završiću, takođe, jednom izjavom i jednim stavom, i jednom misli, profesora sa Harvarda, profesora Edvarda Vilsona, koje sam i ranije, jednom prilikom u Skupštini ovde istakao, a mislim da je vredno ovde istaći.\nOn hipotetički kaže – ukoliko bi se planeta Zemlja našla u istraživačkom fokusu biologa sa neke druge planete, ja verujem, kaže on, da bi on posmatrajući i analizirajući nas ovde na zemlji zaključio da je tamo, dakle da je na zemlji dominanta jedna vrsta u srednjoj fazi svog sopstvenog uništenja. Iz tih razloga, svakako je važno produbiti svest o tome koliki je značaj životne sredine, ali u sklopu onoga što je globalni pokret na planu očuvanja životne sredine i zato ovo pitanje, ova tema i ovaj problem u kontekstu izbora nove Vlade zaslužuje svakako da nova Vlada u svom sastavu ima ministarstvo za očuvanje životne sredine. To je još jedan razlog zbog kog će SPS sa puno zadovoljstva glasati za ove izmene i dopune Zakona o ministarstvima.\nPoštovani predsedavajući, gospođo ministarka, saradnici iz ministarstava, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj set zakona koji danas razmatramo, smatram da predstavlja set kvalitetnih zakona koji su prethodno dobro pripremljeni i izašli na dnevni red.\nNaravno, ne osporavam mišljenja drugih poslanika koji tvrde da ima puno nedostatka i da ti zakoni i ne valjaju. Ali, moje gledište, zapravo gledište SPS jeste da ovim zakonima mi uređujemo važne oblasti i da je važno da činimo jedan iskorak napred sa pokušajem boljeg funkcionisanja određenih oblasti u životu i radu naših građana. To je ono osnovno. Uvek sam govorio da mi jednim zakonom ne možemo postići neki veliki kvalitet i neke ideale na polju zakonodavstva ili zakonske regulative, ali je važno da uređujemo te oblasti. Važno je da posle nekog vremena izvršimo analizu i da činimo ispravke u onome što se nije pokazalo kao dobro.\nIz tih razloga želim da sa tog gledišta, afirmativnog kažem nekoliko reči o ovome što je danas na dnevnom redu i pre svega smatram da je veoma važno da smo stavili na dnevni red Zakon o transportu opasne robe i da je tu važno urediti važne stvari koje se tiču ove materije. Jer, kada se dogode određene nesreće ili kada se dogode neke stvari koje su opasne po život i zdravlje i životnu sredinu, onda nam ne vredi pametovati.\nNaravno, ovaj Zakon o stanovanju i održavanju zgrada koji je izgleda najviše polemike izazvao, ja ne sporim da tu ima određenih manjkavosti, ali je pitanje da li to želimo da naglasimo, a ja želim da naglasim jednu drugu stvar da u ovoj oblasti ipak pokušavamo da uvedemo više reda nego što ga je bilo do sada. Za sada je to dovoljno, ali evo, proći će neko vreme, pa možemo i da ispravimo neke stvari.\nKada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim delatnostima, smatramo izuzetno važnim ovo za funkcionisanje svake lokalne samouprave, bilo to da je mala opština ili da je veliki grad. Komunalne delatnosti su od opšteg interesa i tiču se svakog građanina, svake ustanove, svakog pravnog lica. Korisnici komunalnih usluga su svi ili većina građana, odnosno stanovnika ove zemlje i od kvaliteta komunalnih usluga u velikoj meri zavisi kvalitet života naših građana.\nUostalom, može se reći i to da kvalitet komunalnih usluga treba posmatrati kao meru dostignutog standarda jednog društva, a sa druge strane cene komunalnih usluga, kao meru standarda pojedinaca.\nOblast komunalnih delatnosti temelji se na Ustavu i regulisanje nekim drugim zakonima, a na osnovu kojih lokalne samouprave regulišu ovo važno pitanje na svom prostoru.\nOvim predlogom zakona obezbeđuje se, rekli smo, preciznije definisanje pojedinih komunalnih usluga, a to je u cilju jačanja komunalnih sistema i u cilju bolje funkcionalnosti i izgradnji odgovarajuće infrastrukture koja je potrebna za ovu oblast.\nVeoma je važno da zakon omogućava različite vlasničke modele i uvodi konkurenciju u ovoj oblasti, omogućava i partnerske odnose, ali zapravo uvođenje privatnog sektora u ovoj oblasti treba da dovede do rasterećenja budžeta i budžetskih obaveza u lokalnim samoupravama.\nSa druge strane, kada govorimo o privatnom sektoru koji ulazi u ovu oblast sve više, možda je budućnost da će samo retke nadležnosti u oblasti komunalnih delatnosti biti kao javni interes u rukama države, odnosno u rukama lokalne samouprave, a da će većina delatnosti biti u privatnom sektoru. Moramo da obezbedimo da na zdravim ekonomskim principima privatni sektor može da učestvuje u ovoj oblasti.\nImali smo do sada ili u prošlosti praksu da se komunalne usluge plaćaju jednako bez obzira na kvalitet i na kvantitet izvršene usluge i da svi plaćaju jednako, što ne može nikako da opstane. Sa druge strane, imali smo i ranije, ali lokalne samouprave u ovom trenutku, kada će biti sve više poveravanja privatnom sektoru, moraju da obezbede i kontrolu vršenja komunalnih usluga, i to je za svaku pohvalu da će se kroz kontinuirano izjašnjavanje građana vršiti ocena kvaliteta.\nNa kraju, samo bih rekao da mora da postoji i određena kreativnost i drugačiji pristup u ovoj delatnosti i da vršioci komunalnih usluga treba da, a zakon treba to da im omogući, mogu da se bave i nekim drugim delatnostima, u smislu proširenja svoje delatnosti, pa tako npr. recikliranje ili obrada komunalnog otpada, pa na pijacama zeleni otpad može da se kompostira, pa zatim javne garaže ili zelene pijace koje su pokrivene mogu da imaju solarne ploče itd.\nSve su to neke ideje o kojima mi, kao socijalisti, razmišljamo o tome. Možda treba pronaći modalitete kako bi te usluge bile kvalitetnije, a vršioci usluga bi se više oslanjali na svoju zaradu, a manje na budžetska primanja iz lokalnih samouprava. Glasaćemo za ovaj set zakona u celini.\nPoštovani predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, nama iz poslaničke grupe SPS i ZS izuzetno je drago da je prihvaćen amandman o kome smo do sada pričali mada je naš amandman apsolutno u istovetnom tekstu bio predložen uz određene finese u metodologiji kako je rečeno, nešto se razlikuju, što nije suštinski deo bio amandmana, odnosno samog teksta, ali nećemo zalaziti u to.\nVeoma je važno da smo danas završili jedan veoma važan posao koji je doneo ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, odnosno da ćemo to privesti kraju i nadamo se da će to biti od koristi kako studentima na osnovnim studijama tako i na post diplomskim studijama. Znači, oni koji treba da magistriraju i doktoriraju i naravno u korist cele Srbije.\nMislim da bez upotrebe se isuviše sukobljavamo oko pitanja oko kojih se suštinski slažemo i smatram da treba da budemo ekspeditivni i u radu. Zahvaljujem.\nPoštovana predsednice, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kada je reč o ovom amandmanu, želim samo da kažem da smo mi na Odboru za obrazovanje taj amandman odbili i da je glasanje bilo jednoglasno. Glasovima i drugih političkih opcija koje su ovde danas, a koje su u redovima opozicije.\nAli, moram da kažem da je zaista bilo jedno lepo zalaganje koje nije bilo bojeno politikanstvom od strane gospodina Božovića, u korist rešavanja problema ovih prvih bolonjaca koji su upisali 2006, 2007. godine, a koji nisu upisali kojima sada ističe rok i koji podležu reupisu i imaće mnogo problema i oko novih programa možda, ako se programi menjaju i novčanih teškoća, materijalnih, itd, da pored takvog jednog zalaganja imali smo takođe na isti način, zalaganje prof. Stojmirovića, pa onda prof. Žarka Obradovića, svih narodnih poslanika koji su u sastavu Odbora. Da je gospodin ministar Šarčević prihvatio jedan zaključak koji je proizašao iz jednog takvog sveopšteg zalaganja da se sačini jedno uputstvo na nivou Ministarstva koje će biti obavezujuće i koje će se uputiti fakultetima sa tim da se ovo pitanje reši na jedan drugačiji način, bez naknade troškova oko reupisa, bez promene studijskih programa novih, itd, već da važe ovi stari i da na takav način ne diramo u zakon koji tretira pitanje bolonjskog programa. To ćemo učiniti već možda vrlo brzo ili sledeće godine na jedan celovit način.\nZnači, ako smo se svi konsenzusom složili u okviru Odbora i da su tu bili predstavnici opozicije koji sada diskutuju i zalažu se za ovo, ja mislim da posle takvog jednog zalaganja, posle takvog jednog dogovora, jednog zaključka u kome smo se svi složili u ime, da tako kažem, celog parlamenta, naravno i ne isključujem pojedinačna mišljenja narodnih poslanika, iako se sa tim saglasio i ministar i on je ovde i potvrdio, mislim da previše diskutujemo u tom pravcu i da su zapravo narodni poslanici i ova Skupština i te kako na mogući jedan način vodili računa i vodi računa i o tim studentima prvim bolonjcima o kojima svakako treba povesti računa, s obzirom na njihovu situaciju da su bili prvi u redu da se oprobaju u tom jednom novom i nepoznatom programu. Zahvaljujem.\nPoštovani gospodine ministre, poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, danas razgovaramo o Zakonu o visokom obrazovanju, tačnije rečeno o izmenama i dopunama ovog zakona koji je donet još 2005. godine. U međuvremenu je bilo više izmena i dopuna ovog zakona, a dosta tih izmena se odnosilo zapravo na produženje rokova studiranja. Jedna od tačaka i članova koji se ovim zakonom menja govori o produženju roka za završavanje osnovnih studija i ovim članom se tretiraju prava studenata koji studiraju po starom programu, tzv. bolonjskom programu i ovim predlogom se treba produžiti taj rok za dve godine.\nRazlozi za produženje rokova kao i razlozi za produženje prava studenata za budžetsko finansiranje, kao i za broj bodova kojim stiču pravo za budžetsko finansiranje, što takođe tretira ovaj zakon, nalazi se u tome da najveći broj studenata, predbolonjaca su apsolventi ili su u završnoj fazi studiranja. Svakako da bi dve godine bile realno potrebne da najveći broj tih studenata završi svoje studije.\nNaravno, ne usvajanje ovog predloženog zakona proizvodi mnoge probleme, a ti problemi su pre svega problem ekvivalencije, morali bi da polože programsku razliku koja se ogleda u polaganju diferencijalnih ispita, a opet sa svoje strane bi učinilo da se mnogi studenti vrate unazad na prethodne godine studiranja. Zatim, ne usvajanje ovog zakona, odnosno njihovo prebacivanje na bolonjski proces, na bolonjsku nastavu izazvalo bi problem u tome da treba da ispune određene predispitne obaveze, a mnogi studenti su već napustili fakultetske centre, već se nalaze u drugim gradovima, osnovali su porodice ili zasnovali radni odnos itd. Tu su i troškovi administrativne obrade i ekvivalencije i oni bi bili previsoki, a studenti bi ostali u statusu samofinansiranja, bez uslova za korišćenje smeštaja u domovima i korišćenja pogodnosti oko ishrane.\nJedan broj fakulteta još uvek nema definisane modele prebacivanja na modele nastave u bolonjskom procesu, tako da je i tu veliki problem. Dalje, nisu svi fakulteti po bolonjskom programu istovremeno otpočeli sa nastavom. Obično početna godina za bolonjski proces, odnosno za uključivanje u bolonjsku nastavu bila je 2006. godina. Međutim, ima fakulteta koji su to započeli 2007, pa čak i 2008. i 2009. godine. Ti studenti, koji nisu završili, su danas u najgoroj situaciji, u najgorem položaju.\nVerujemo da će ovo produženje rokova i ove izmene i dopune svakako učiniti da u naredne dve godine najveći broj studenata završi studije. Više puta je ovo bilo pomerano, ali može se reći da i ovo pomeranje uslova, produžavanje, davanje pogodnosti za studiranje po starom programu ne treba i ne može da ide u nedogled.\nOve izmene i dopune Zakona o visokom obrazovanju omogućavaju i veći obuhvat studenata za korišćenje budžetskih sredstava, što znači da time budžet ostvaruje svoju socijalnu funkciju kada je reč o davanju pogodnosti studentima.\nPodsetiću, iz budžeta danas se finansira oko 28.000 studenata, od toga je na osnovnim studijama 16.000, na strukovnim studijama oko 5.700, na doktorskim studijama 775 studenata. Nema mi ne bude zamereno, ali reći ću i to i podsetiću da je sa budžetskim finansiranjem master i doktorskih studija započeto za vreme ministra prof. dr Žarka Obradovića 2009. i 2010. godine. Tada je započet i program besplatnih udžbenika, a sa kojim svakako treba nastaviti.\nOvim izmenama i dopunama nisu obuhvaćena prava, uslovi i pravila studiranja doktorskih studija. Smatramo, kao poslanička grupa SPS, da i to treba staviti u ovaj zakon. Podneli smo amandman koji reguliše ovo pitanje. Naravno, podneli su i drugi. Nemamo sa tim problem da li će naš amandman biti prihvaćen ili amandman neke druge poslaničke grupe, već je važno da se to pitanje i taj obuhvat učini i za ove studente. Tu takođe ima mnogo razloga, jer najčešće je veliki broj studenata, da tako kažem, post diplomaca pred kraj završavanja svoje doktorske disertacije ili su je već završili i zaista u kratkom roku bi to mogli da završe.\nNaravno, u protivnom njima propada mnogo štošta, mnogo novca, mnogo truda i napora, bačeno vreme itd, jer sve je to koštalo istraživanja, prijavljivanje doktorske teze i ocena od strane komisije koja to ocenjuje itd. Prema tome, smatramo da je to zaista potrebno.\nTakođe, smatramo da ako je neko mislio da ovim izuzimanjem doktorskih studija bi se sprečila inflacija u sticanju akademskih zvanja da to sad sigurno nije mehanizam koji to može da spreči ili pravo rešenje, već su sasvim drugi mehanizmi koji treba to pitanje da regulišu.\nKonačno ja ću pomenuti još jednu kategoriju studenata, a to su prvi bolonjci koji su upisali 2006, 2007. i 2008. godine i koji sada podležu reupisu, a taj reupis je sticanje novog indeksa, iziskuje mnogo novca i velike troškove. Znači, mi nismo mogli da podnesemo amandman na član 94. koji reguliše ovo pitanje, jer predmet podnetog Predloga zakona koji danas rešavamo nije taj član 91. Znači, naplaćuju se troškovi reupisa, izdavanje novog indeksa, reupis proizvodi različita prava na različitim fakultetima tako da on važi za Pravni fakultet u Beogradu dve godine, za ekonomski osam godina. Troškovi reupisa se razlikuju od fakulteta do fakulteta.\nSmatramo, gospodine ministre, da ako već ovo nije rešeno zakonom, a konačno ti studenti mogu da nastave studije ponovnim upisom, znači, ne može se u pravom smislu povući paralela između ovih starih studenata i ovih bolonjaca, ali u svakom slučaju treba obratiti pažnju na velike troškove koji fakulteti propisuju za reupis. Ako bi to moglo da se snizi, da se primeri današnjoj materijalnoj situaciji studenata mislim da bi oni bili zadovoljni.\nPoslanička grupa SPS će svakako glasati za ovaj zakon i za ove izmene. Zahvaljujem.\nPoštovani podpredsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SPS učestvovaće u glasanju i daće svoj glas za izbor novih članova Regulatornog tela za elektronske medije.\nOvo pitanje je svakako značajno da se REM kao regulatorni organ popuni što pre, jer činjenica da su postojale određene manjkavosti u radu ovog regulatornog tela i naravno da u svakom trenutku ubuduće ovo regulatorno telo mora da opravda epitet samostalnosti i nezavisnosti u odnosu na druge subjekte, a naročito prema vlasti.\nInače, Savet REM-a ima devet članova koja bira Narodna skupština iz reda uglednih stručnjaka, iz delatnosti značajnih za rad REM-a, a to su medijski stručnjaci, pravnici, ekonomisti, inženjeri telekomunikacija.\nPo zakonu postoji osam ovlašćenih predlagača, a među njima su i udruženja izdavača elektronskih medija i udruženja novinara i nadležni odbor Skupštine AP Vojvodine, kao i udruženja čiji su ciljevi ostvarenja slobode i izražavanja i zaštite dece i o čijim predlozima mi danas raspravljamo, a koje ćemo u danu za glasanje sigurno glasati i izvršiti selekciju predloženih kandidata.\nPopuna upražnjenih mesta u sastavu regulatornog tela je važna jer će omogućiti da rad REM-a bude u buduće u punom kapacitetu, što jedno vreme to i nije bilo i doprinelo je određenim manjkavostima o kojima smo ovde čuli.\nDa podsetimo, Regulatorno telo za elektronske medije, skraćeno REM, kao samostalna nezavisna regulatorna organizacija, to telo je osnovano po Zakonu o elektronskim medijima usvojenim u Narodnoj skupštini 2014. godine.\nOvim zakonom REM-u je povereno vršenje javnih ovlašćenja u oblasti elektronskih medija kojima bi se na najbolji način sprovodila javna politika u oblasti pružanja medijskih usluga u Srbiji.\nPre svega REM ima zadatak da svojom aktivnošću doprinosi unapređenju kvaliteta i raznovrsnosti usluga elektronskih medija, zatim da doprinosim očuvanju i zaštiti razvoja sloboda, mišljenja i izražavanja, a sve u cilju zaštite interesa javnosti i emitera sa jedne strane i zaštite korisnika usluga, a to su građani.\nZbog svega ovoga REM je svakako u velikoj meri u žiži interesa javnosti. U današnje vreme veoma često smo izloženi neprimerenim sadržajima u elektronskim medijima koji se nalaze u programskim šemama nekih elektronskih medija.\nTako da na pojedinim medijima vidimo u sred bela dana veoma neprimerene sadržaje od kojih nas je, mogu reći, sramota naročito u društvu mlađih generacija u kući u krugu porodice i pitanje je ko to može da reguliše i da spreči i svakako da REM ima u značajnoj meri tu ulogu. Pitanje je samo kojim zakonskim instrumentima za sprovođenje javnih ovlašćenja REM može da kao regulator utiče na kvalitet medijskih sadržaja?\nKontrola emitera medijskih sadržaja odnosi se pre svega na ispunjavanje tehničkih uslova, ali i na kontrolu sadržaja koji treba da budu u skladu sa onim što je dozvola koja je njima izdata za njihov rad.\nDakle, REM ima zakonske mogućnosti da izriče mere neodgovornim emiterima, a to su opomena, upozorenje, privremena zabrana emitovanja itd.\nDakle, da li su zakonom predviđene mere dovoljne za ustrojavanje primerenih sadržaja koje imamo pred sobom, a time i sistema vrednosti kojima bi naše društvo trebalo da teži i svakako da to kada postavimo ovakvo jedno pitanje dolazimo do zaključka da mnogo treba uraditi na ovom planu i mnogo treba učiniti, a da i sam REM treba da se primeri svom zadatku u većoj meri nego što je to činio do sada.\nEmiteri su najčešće spremni da plate i velike kazne i da nastave da emituju neprimerene programe koji im donose veliki profit. Pre svega, mislim na one programe koji se emituju u dnevnim i večernjim udarnim terminima i mislim na rilajiti programe, koji pre svega emituju neprimerena ponašanja pojedinaca i učesnika u tim programima. Tu često učestvuju i kompromitovane ličnosti koje se nama gledaocima, pre svega mladoj generaciji, nude kao pozitivni primeri. Velika je zaista šteta što u programskim šemama i sadržajima nemamo mnogo drugih sadržaja koji služe za primer i koji bi promovisali prave vrednostima kojima treba da teži jedno društvo.\nJa danas, u ime poslaničke grupe SPS, želim da podržim REM u nastojanju da svim raspoloživim kapacitetima što bolje kontroliše kvalitet medijskih sadržaja i nadam se da će u tom pravcu ovo regulatorno telo dalje raditi. Međutim, mislim da je za kvalitetnije i primerenije medijske sadržaje potrebna ozbiljnija društvena podrška i akcija, neka vrsta organizovane kampanje, da tako kažem, svih subjekata u društvu, kojom ćemo se boriti za sadržaje primerene našoj deci, gde su nam potrebni pozitivni, a ne negativni primeri, gde se promoviše rad kao vrednost, zatim učenje, trud, posvećenost određenim vrednostima, a ne kriminal, nerad i nekultura. Za takvo stanje smo na neki način svi odgovorni, a i mnoge institucije sistema, i to moramo da priznamo. Tako da, ono što Regulatorno telo za elektronske medije ne izvršava u svom punom ovlašćenju i obimu i možda nedovoljno kako treba, i mnogi drugi su krivci za to. Zato svi moramo da idemo drugim pravcem, drugim razmišljanjem i drugim postupanjem, kako bi dostigli jedan viši cilj, odnosno veće domete u regulisanju ove sfere. Naravno, Regulatorno telo elektronskim medija kao regulator treba i mora da dobije još preciznija zakonska ovlašćenja.\nDakle, ono što se vode spočitava i govori u smislu da ima određenih zloupotreba, možda ih i ima i svakako da ne može niko danas tvrditi da smo mi dostigli danas u našem društvu i u našoj državi visoke domete funkcionisanja mnogih subjekata i aktera u društvenom, političkom i u privrednom životu, a takođe i u onome što je rad nezavisnih organa. Mi moramo da postavimo pred sobom visoke ciljeve u tom pravcu kako bi to bolje funkcionisalo ubuduće. Zato verujem i želim da istaknem nadu u ime poslaničke grupe SPS, da je ovo prvi korak u tome da će ovo Regulatorno telo za elektronske medije ubuduće raditi u punom kapacitetu, a zatim da ćemo i mi kao Narodna skupština, nadam se ubrzo, ako se ukaže potrebe, a čini se da jeste potreba, da poboljšamo zakonsku regulativu rada ovog tela.\nU svakom slučaju, važno je da posle ove rasprave izaberemo nove članove REM-a i damo punu podršku ovom nezavisnom regulatornom telu za bavljenje svojih javnih ovlašćenja. Socijalistička partija Srbije, zapravo poslanička grupa, njeni poslanici, glasaće za izbor novih članova REM-a. Zahvaljujem.\nPoštovano predsedništvo, poštovana ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, na samom početku mog izlaganja želim da kažem da će naša poslanička grupa kao što je već rečeno od strane našeg predstavnika juče glasati za ovaj zakon i mi podržavamo donošenje ovog zakona, Zakona o izmenama o finansiranju lokalne samouprave.\nNaravno pravo je i uvek može da se nađu argumenti da budemo za ili protiv, uostalom to je u sferi politike i sasvim je razumljivo i ne treba se oko toga uzbuđivati. Mislim da, kada razgovaramo o ovome možda i suviše fokusirano uskom polju ovo pitanje i previđamo strašno velike razlike u razvijenosti pojedinih sredina, što je veoma značajno za budućnost Srbije i da to mora da se prevaziđe u određenom trenutku, a da bi to prevazišli moraju se i ovakve mere učiniti kao što su i ove izmene zakona. Naravno, ovo je samo delić onoga što može da doprinese ovom krupnom pitanju, ali naravno postoje i druga mesta i drugi zakoni i druge odluke koje treba doneti u tom pravcu.\nDalje, mi donošenjem ovakvih zakona treba da omogućimo državi, odnosno centralne vlasti izgrađivanje određenih instrumenata za preduzimanje strateških mera u cilju ujednačavanja razvoja pojedinih delova u Srbiji, pojedinih područja.\nKonačno, centralna vlast iako preuzima određene nadležnosti, odnosno preuzima deo sredstava kroz ubiranje poreza, pa sigurno da ta centralna vlast će isto to ulagati u Srbiju i u pojedine delove Srbije neće ta sredstva ulagati negde na Marsu ili negde ne znam gde, na štetu naše Srbije. Finansiranje čitave lepeze izvornih i poverenih poslova lokalne samouprave uvek je značajno za lokalne samouprave posebno za nas iz manjih nerazvijenih sredina u kojima sredstva na prihodnoj strani su uvek mala i nedovoljna. U takvim sredinama nema mnogo zaposlenih pa samim tim nema ni mnogo prihoda od poreza na zarade kao jednog od izvora koje lokalna samouprava s jedne strane prihoduje, dobija, sa druge strane to isto čini i centralna vlast. Zato uloga države u preraspodeli fiskalnih prihoda, ne samo poreza na zarade, je veoma, veoma važna.\nKada je reč o Zakonu o finansiranju lokalne samouprave, 2006. godine je donet ovaj zakon, koji je u primeni od 2007. godine. Raspodela ubranog poreza na zarade bila je 40% u korist lokalne samouprave, a 60% u korist centralne vlasti. U tom vremenu do 2011. godine, u vremenu velikih lutanja i eksperimentisanja u sferi ekonomske politike, činilo se da je bilo potrebno pronaći nov odnos u preraspodeli ubranog poreza na zarade, a takođe pod geslom preko potrebne decentralizacije, 2011. godine, izvršena je nova izmena u Zakonu o finansiranju lokalne samouprave i to tako što se procenat koji pripada lokalnoj samoupravi udvostručio sa 40% na 80%, u korist države je ostalo 20%.\nDakle, ova izmena koja se pravdala prekom potrebom decentralizacije je trebala da dovede do realizacije novih razvojnih projekata, ali pod punom odgovornošću lokalnih samouprava, nažalost to se nije dogodilo u punom kapacitetu. Mislim da se u velikoj meri u ovom pogledu tapkalo u mestu.\nSa druge strane, ovakvom raspodelom poreza na zarade, efekat je bio 40 milijardi deficita u republičkom budžetu. Ovim aktuelnim izmenama o kojima danas razgovaramo imamo novu preraspodelu sredstava od poreza na zarade. U nominalnom iznosu ići će 4,8 milijardi sa lokalnog na republički nivo, što je samo deo onoga što nedostaje itd. Rečeno je da će opštine dobijati umesto 80%, 74%, gradovi sa 80%, 77%, a Grad Beograd sa 70% na 66%. Izmene su ipak male.\nMeđutim, ovo predstavlja korekciju procenta preraspodele sredstava od poreza na zarade i to je mera fiskalne konsolidacije u cilju smanjena ukupnog fiskalnog deficita i očuvanja makroekonomske stabilnosti, što je veoma značajno i to je, rekao bih i ključna reč u pogledu onoga što treba da se dogodi u buduće.\nTo će učiniti da će država biti u mogućnosti da preduzme neke kompezacione mere u većem obimu u cilju podsticanja razvojnih projekat. Reč je o namenskim transferima ili o subvencijama, a ta sredstva mogu biti veća i značajnija od onih sredstava koja se dobijaju, na primer, ubiranjem poreza od zarade na lokalnom nivou.\nDakle, tu je ključ, umesto da sitničarimo i da gledamo to što možemo da uberemo po osnovu poreza na zarade, a često u lokalnim samoupravama imamo mali broj zaposlenih, prema tome taj efekat nije značajan, mi bijemo i lomimo koplja oko tog procenta, oko tog iznosa, a zapravo previđamo da država treba da dobije jedan instrument kojim će kompezacionim merama učiniti da te lokalne samouprave često dobiju veći iznos sredstava od onoga koji bi one ubrale porezom recimo, na zarade itd.\nLično mislim da će u sledećem koraku, kada bude došlo do novih izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave ili bude donet nov zakon, ne znam u potpunosti, da će taj procenat biti veći u korist države u odnosu na lokalnu samoupravu, ali i to će imati svoje opravdanje u strateškom smislu.\nDakle, mi iz tih razloga vidimo da je veoma dobro da podržimo ovaj zakon, i to će biti šansa i da konačno onu priču o ravnomernom regionalnom razvoju nekako pokrenemo. Mi smo uvek ostali na rečima i to je bilo mrtvo slovo na papiru, a mi danas imamo drastično velike razlike u razvijenosti pojedinih područja u Srbiji, tako da je to ujedno i ključ za ulaganje u nerazvijene delove Srbije.\nPre neki dan kada je premijer zajedno sa još nekim ministrima bio u Homolju, sa zadovoljstvom mogu da konstatujem, a bio sam i prisutan, da su oni dobili sistem za vodosnabdevanje za četiri naselja, a oni to nikada ne bi mogli da urade iz onih sredstava koja imaju u svom lokalnom budžetu.\nTakođe je tada dogovoreno i jasno je rečeno da će to područje dobiti 25 kilometara novog asfalta širine šest metara, što je naravno ogromna suma od šest sedam miliona evra itd.\nJedno takvo nerazvijeno područje ne bi moglo da to dobije ako bi ostalo samo na onome što je borba za dobijanje nekog većeg procenta po osnovu ubiranja nekog poreza, pa i na zarade. Taj procenat bi mogli možda da uvećamo i na 200 i na 300% a on pet ne bi imao nekog efekta.\nMi moramo svi zajedno učiniti i naterati rukovodstva lokalnih samouprava da sveobuhvatnije uključe sve moguće resurse i mogućnosti za veći prihode u njihove budžete. Poraditi na većoj racionalnosti i raspodeli u trošenju budžetskih sredstava i najvažnije da lokalne samouprave moraju mnogo revnosnije i ambicioznije raditi na pripremi i realizaciji novih razvojnih projekata.\nPrevaziđen je obrazac funkcionisanja jedne lokalne samouprave tako što će se preko veze ili preko nekog ministra ili neke značajne ličnosti iskukati neka dodatna sredstva ili da se čeka transfer ili neki novac iz budžetske rezerve, ili boriti se, kažem, za neki veći procenat, ma koliki on bio ne može da bude dovoljan za te nerazvijene opštine, pogotovo što je tamo za sada status kvo i malo zaposlenih.\nMi moramo kroz ravnomerniji regionalni razvoj i kroz smišljenu politiku ulaganja u nerazvijena područja učiniti ta područja privredno moćnim, uvećati broj zaposlenih i na takav način dostići jedan boljitak.\nU krajnjoj liniji sve ovo što je naša borba i put ka EU je besmislena ako mi ostanemo na nivou ovakve raslojenosti i privrednom razvoju kakva je danas. Zato ova Vlada zaslužuje punu podršku na čelu sa premijerom u tom pogledu da se vodi jedna strateška bitka ka tome da Srbija bude sposobnija, da ona bude moćnija, ali ne samo u Beogradu ili u nekim veći centrima, nego u svim delovima Srbije.\nNa kraju još jednom da kažem da svakako ćemo podržati ovaj zakon, jer smatramo da on gleda unapred ka boljoj budućnosti Srbije. Zahvaljujem.\nPoštovani predsedavajući, poštovana ministarka i saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, danas razmatramo set važnih zakona iz oblasti poljoprivrede i zaštite životne sredina kojima Srbija svoj zakonodavni okvir usklađuje sa primarnim i sekundarnim izvorima prava Evropske unije i na taj način prihvata standarde Evropske unije, za čije je članstvo kandidat. To su izmene i dopune ranije donetih zakona, Zakona o zaštiti prirode, Zakona o zaštiti životne sredine, Zakona o upravljanju otpadom, a na dnevnom redu su izmene i dopune Zakona o stočarstvu, kao i dva međunarodna sporazuma.\nKao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS, želim na samom početku da iznesem pozitivan stav o predloženim zakonima i mi ćemo o tim zakonima glasati. Govoriću o nekim aspektima zakona iz ovog pretresa. Činjenica je da zaštita životne sredine predstavlja jednu od najširih i najzahtevnijih oblasti na putu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji. Zaštiti životne sredine posvećeno je posebno Poglavlje 27, koje podrazumeva harmonizaciju našeg nacionalnog zakonodavstva sa osnovnim ciljevima politike životne sredine Evropske unije. Suština ove politike je očuvanje prirodnih vrednosti, promocija resorno odgovorne ekonomije i održivog razvoja i briga o zdravlju stanovništva. Dakle, ovi predloženi zakoni ne rešavaju sve probleme, niti smo dostigli vrh savršenosti u ovoj oblasti kada je reč o zakonodavstvu i o regulativama, ali svakako da je ovim učinjen jedan veliki napredak u ovoj oblasti i naravno da u narednom periodu treba pratiti okolnosti i sve ono što je aktuelno i što treba nadograditi u datom trenutku.\nPolitika zaštite životne sredine je multisektorska i ne može se bez usklađenih i integrisanih sektorskih politika ni planirati ni sprovoditi efikasno. Dakle, sprovođenje principa održivog razvoja u svim delatnostima i sektorima privrednog i društvenog razvoja preduslov je opstanka čoveka i naše planete. Zato je obaveza svih nas, a naravno države pre svega da stvara uslove za održivi razvoj koji je u skladu sa prirodom i njenim resursima i vrednostima. Ne smemo da zaboravimo da je čovek samo deo prirode i da on ne može mimo nje, te na taj način mi imamo obavezu da sačuvamo sve što je priroda, sve što je život i da se uskladimo i primerimo zakonima prirode da bi sačuvali prirodu i živi svet za naše potomstvo.\nZato i zakone koji su danas na dnevnom redu posmatram kao odgovorni napor države, odnosno naše Vlade i Ministarstva poljoprivrede i životne sredine, da naš zakonodavni okvir uskladimo sa evropskim standardima, ali i da pre svega odgovorno postupamo sa svojim prirodnim resursima i da ih zaštitimo, takođe, da odgovorno upravljamo posledicama privrednog razvoja kojima se ugrožava životna sredina. Pre svega, to je stvaranje ogromnih količina otpada, komunalnog, opasnog, industrijskog otpada, otpada iz domaćinstva itd.\nKada je u pitanju prvi u nizu zakona, Zakon o zaštiti životne sredine istakao bi značaj nekih izmena kojima se unapređuje sistem zaštite životne sredine i sistem odgovornosti za ugrožavanje, devastiranje svih elemenata životne sredine. Kao posebno dobro zakonsko rešenje treba svakako pohvaliti ponovno osnivanje Zelenog fonda Republike Srbije kao posebnog budžetskog fonda o kome se već duže vreme govori, kao i o dobrom modelu za finansiranje životne sredine. Pokazalo se da nije bilo dobro ukidanje Zelenog fonda koji je ranije bio prisutan.\nSredstva Zelenog fonda će se dodeljivati i to je dobro, isključivo na osnovu javnog konkursa koji će raspisivati ministarstvo isključivo za finansiranje zaštite i unapređenja životne sredine, za precizno utvrđene aktivnosti i projekata, mehanizmima strogog nadzora koji će vršiti ministarstvo. Rizik zloupotrebe svodi se na minimum, a ovo posebno ističem iz razloga što je bilo raznih zloupotreba u korišćenju sredstava iz Zelenog fonda u proteklom periodu.\nSredstva za zaštitu životne sredine će se obezbeđivati kako iz budžeta Republike Srbije tako i iz lokalnih budžeta, iz predpristupnih fondova, iz raznih donacija i iz drugih fondova. Takođe, osnivaju se i budžetski fondovi, zeleni fondovi na svim nivoima, što znači da će se odgovornost za zaštitu spustiti direktno do lokalnih nivoa na kojima i posluju zagađivači u praksi, u životu.\nDrugi zakon koji je iz ovog seta jeste Zakon o izmenama i dopunama Zakona zaštite prirode. Ovaj zakon pored ostalog obuhvata i aspekt zaokruživanja sistema zaštite životne sredine, zaštite prirode i svih njenih vrednosti, divlje flore i faune, geomorfoloških, geoloških vrednosti koje su svedoci istorije nastanka života na zemlji. Imamo dobar primer koji govori o tome da treba sačuvati ono što imamo. Na dan državnosti 15. februara Republike Srbije, „gugl“ je na svoju naslovnu stranu postavio jednu od najlepših geomorfoloških vrednosti Srbije Đavolju varoš. Stvarno je bilo lepo što je ceo svet mogao da vidi takvu jednu prirodnu lepotu.\nZakonom se uvode novi pojmovi kao što je geopark. Geopark se posmatra kao područje jasno definisane površine u okviru koje se štite, čuvaju, prezentiraju i promovišu objekti geonasleđa kao i druge kulturnoistorijske vrednosti od značaja za nauku, obrazovanje, kulturu i ekonomiju. Zakonom se uspostavlja još jedan novi institut, a to su ekološke mreže Republike Srbije koji ima za cilj zaštitu područja sa staništima retkih vrednih vrsta divlje flore i faune. Ovo je značajna novina u zakonu jer dugoročno štiti naše retke endemske vrste biljaka i životinja i naravno njihova staništa.\nPosebno je važno istaći da delom zakona se normiraju uslovi za držanje i obeležavanje živih primeraka divljih životinja u zatočeništvu. Posebno je predviđeno da se živi primerci divljih vrsta životinja mogu držati u zatočeništvu samo ako im dobrobit nije ugrožena, odnosno ako im se obezbede životni uslovi koji odgovaraju fizičkim i biološkim specifičnostima, odnosno zdravstvenom stanju životinja. U tom smislu definisanje pojma prihvatilišta za životinje iz zoološkog vrta, propisivanje uslova za njihovo osnivanje i rad predstavlja veliki korak ka uspostavljanju reda u ovoj oblasti.\nOdredbe ovog zakona imaju za cilj sprečavanje nezakonitog sticanja vrednih primeraka divljači i primeraka divlje flore i faune i sprečavanje nelegalnog prometa u zemlji i prekograničnom prometu.\nTakođe, propisuje se obavezno evidentiranje i obeležavanje živih primeraka zaštićenih divljih vrsta životinja, dakle, propisuje se obaveza svakog ko postane vlasnik živog primerka strogo zaštićene ili zaštićene divlje vrste.\nOno što Srbija ima kao stalni problem, a to je zbog toga što je područje Srbije atraktivno lovno područje jeste iznošenje iz zemlje ulovljenih primeraka, kapitalnih primeraka divljači. Koliko mi je poznato procedure su bile nedefinisane u potpunosti, tako da je dosta njih ilegalno iznešeno iz zemlje, a sada se ovim zakonom uređuje pitanje prekograničnog prometa divljih vrsta, delova kao i njihovih derivata. Pooštravaju se uslovi i preciziraju procedure i predviđaju sankcije i kontrole ovog prometa, a to se sada daje u nadležnost carinskim organima.\nTreći zakon o kome bih nešto govorio jeste Zakon o izmenama i dopunama Zakona o otklanjanju otpada koji takođe ovu oblast mnogo preciznije i kvalitetnije uređuje. Posmatrajući upravljanje otpadom, njegovu reciklažu i plasman novog proizvoda ne samo kao faktor zaštite životne sredine već kao novi privredni prostor za ostvarivanje brojnih zelenih radnih mesta. Zakonom se uvodi novi pojam nus proizvod čime prestaje status otpada, jer otpad dobija status robe, odnosno dobija određenu upotrebnu vrednost, a njegova prerada privredni karakter.\nU tom smislu je prepoznata potreba da se zakonom potpunije i preciznije urede odnosi svih učesnika u reciklaži. Preko organizovanog tržišta otpadom trgovina i promet otpadom i otpadnim materijalima se uvodi u legalne tokove čime se eliminiše nelegalno tržište otpada čime država obezbeđuje povećanje budžetskih sredstava odnosno prihoda po osnovu povećane naplate PDV i drugih zakonskih, poreskih obaveza. Dobro rešenje u ovom zakonu je i to što će se obezbediti kontinuitet u radu novih reciklažnih postrojenja koja podležu izdavanju integrisane dozvole.\nČetvrti zakon na dnevnom redu danas jeste Zakon o izmenama i dopunama Zakona o stočarstvu. Važeći Zakon o stočarstvu je donet pre sedam godina sa izmenama i dopunama koje su izvršene 2012. godine. U međuvremenu se puno toga promenilo u stočarskoj proizvodnji tako da je potrebno dalje zakonsko uobličavanje ove oblasti, pogotovo što znamo da je stočarstvo baza, odnosno osnova svake ozbiljne poljoprivrede.\nCilj ovih izmena jeste stvaranje preduslova za dalje unapređenje stočarstva, proizvodnje i proizvodnje u Srbiji, što prvenstveno znači podizanje obima stočarskog fonda, ali i podizanje kvaliteta svih proizvoda stočarstva.\nU poslednjih 15 godina, suočeni smo sa čestim poremećajima na tržištu stočarskih proizvoda. Stočni fond je godinama opadao. Na sreću, u prošloj godini trend opadanja je prestao. Krenuli smo ka stabilizaciji i rastu stočnog fonda, što je rezultat dobrih podsticajnih mera za stočare koje je Vlada i Ministarstvo poljoprivrede preduzimalo u prethodne dve godine. Osim brojnosti stočnog fonda, ukoliko želimo stabilizaciju na domaćem tržištu i povećan izvoz, mi moramo obezbediti i kvalitet.\nZakonom se definišu i novi pojmovi i preciziraju stočarsku proizvodnju i proizvode. Tako se definiše i pojam akvakultura, kao prostor za uzgajanje riba, ali i proizvoda ribarstva i bliže se uređuju svi uslovi i procedure za njihovo otvaranje, za uzgoj i promet.\nZakon kao novi pojam uvodi i farme i divljači, koji predstavljaju novi način organizovanog uzgoja divljači.\nZakon kroz brojna rešenja štiti uzgoj autohtonih rasa domaćih životinja i uvodi obavezu vođenja registra odgajivača autohtonih rasa domaćih životinja, što treba da omogući preciznu evidenciju, zaštitu domaćih rasa, proces oplemenjivanja i uvećanje brojnog stanja.\nMere nadzora su takođe značajne nad prometom stoke i stočarskih proizvoda i one su ovim zakonom pojačane, a u prekograničnom prometu će te mere sprovoditi granični veterinarski inspektor, koji se kao nova kategorija inspekcijske službe uvodi ovim zakonom.\nU celini posmatrano, ove izmene o stočarstvu omogućavaju realizaciju ciljeva poljoprivredne strategije koji se odnose na stočarstvo, a to je povećanje stočnog fonda, zaštita i razvoj domaćih rasa i adekvatna kontrola prometa stočarskih proizvoda, kako sa stanovišta bezbednosti hrane, tako i sa stanovišta legaliteta tog prometa.\nPošto dolazim iz mlavsko-homoljskog kraja, želim da naglasim da taj kraj, mlavsko-homoljski je pčelarski kraj i vama je to poznato, u tom pogledu. Vi ste, poštovana ministarko, imali prilike da posetite njihove izložbe, sajmove i manifestacije, ali, želim da u ime pčelara mlavsko-homoljskog kraja pohvalim i to da je u Zakonu o stočarstvu uvedena i ova oblast i sprovođenjem Zakona o stočarstvu, uključena su i pčelarska udruženja, koji su motori i pokretači pčelarske proizvodnje i ta pčelarska udruženja dobijaju sada zakonom nova ovlašćenja da prikupljaju podatke za pčelinje paše i za katastar pčelinje paše, a imaće i obavezu da svoje pčelare blagovremeno informišu o akcijama suzbijanja komaraca, kako bi zaštitili svoje pčelinjake.\nNa samom kraju, da se kratko osvrnem na dva međunarodna sporazuma, koja razmatramo u okviru ovog zajedničkog jedinstvenog pretresa. Predlogom zakona o potvrđivanju Amandmana na Konvenciju o proceni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu vrši se usklađivanje sa međunarodnim obavezama koje Srbija kao potpisnica Konvencije ima.\nDruga Konvencija se odnosi na Predlog zakona o potvrđivanju Izmena i dopuna Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i ona je takođe značajna za nas. O tome ne treba posebno pričati, u vremenu kada su postojali veliki aksidenti takve vrste i naravno da mora da se predupredi svaka eventualna nesreća u ovom pogledu i s tim u vezi dobro je da smo pristupili takvom jednom sporazumu, koga ćemo ovih dana i ratifikovati.\nJoš jednom ću izraziti zadovoljstvo da će Poslanička grupa Socijalističke partije Srbije glasati za ove zakone. Zahvaljujem.\nPredsedavajući, poštovana ministarka i saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, dakle, razumljivo da je da predstavnik opozicije pokušava da nađe razloge za svoj marketing, da ospori predloženi zakon, da nalazi mane, da kritikuje, itd. Sve je to sasvim u redu i niko ne treba zbog toga da se povređuje, da bude ljut zbog toga, itd. Međutim, mi imamo iz dana u dan prisutnu teatralnost nekih poslanika, pa i gospodina Pavićevića, koja prelazi granice ukusa i lepog i primerenog ponašanja jednog narodnog poslanika. Ovo više služi za zabavu širokog auditorija i pokušaj da se jeftinim političkim poenima ostvari neki rejting.\nGovori se o navodnoj nesposobnosti Vlade, kada govorimo o zakonima koji su iz oblasti životne sredine, o Zakonu o stočarstvu, itd, govori se o ostavci, navodnoj ostavci premijera, pa onda se spočitava i ministarki što je ona došla ovde u parlament da brani zakone, kada i ona treba da podnese ostavku, itd. To zaista nema nikakvog smisla i to već nije ona, da tako kažem, primerena i jedna fina, lepa, parlamentarna borba koja je razumljiva i koja treba da bude svojstvena opoziciji. Ali, to prelazi zaista granice ukusa.\nŠto se tiče SPS, mi nikada nismo se ponašali na takav način kada smo bili opozicija, bili smo konstruktivna opozicija, što preporučujem i gospodinu Pavićeviću da to čini, više će da mu se isplati.\nPoštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kada je reč o ovom amandmanu, mislim da je formulacija koja je data u Predlogu zakona, a uzimajući u obzir i prethodne amandmane koji su poboljšali ovaj tekst, sasvim dovoljna formulacija. Tako da, svako proširivanje formulacije ovog člana otvara mogućnost dodavanja novih pojmova koji bi možda imali smisla, ali to može ići u nedogled i otvara potrebu dodavanja novih i novih pojmova itd. Naravno, onda se gubi smisao i veća je mogućnost da se zakon tumači neadekvatno u datim situacijama.\nDakle, ova formulacija je sasvim dovoljna, tako da pojmovi opšti interes i interesi dece i maloletnika u vaspitnoj, obrazovnoj i sportskoj delatnosti su sasvim dovoljni i oni obuhvataju sve ostalo.\nČak mislim, ali ne stavljam to u raspravu jer to nije ni predloženo amandmanom, da i ovo u sportskoj delatnosti je bilo suvišno jer i taj segment je svakako deo obrazovnog vaspitnog procesa, obrazovne vaspitne delatnosti, čak da je i to možda bilo suvišno, ali neću sa tim da polemišem.\nŽeleo bih još da dodam, u ime poslaničke grupe SPS i u svoje ime, da predlagač zakona i ministarstvo je za svaku pohvalu, da se zaista pozabavilo pitanjem zaštite dece i maloletnih lica od javnog oglašavanja, jer u toj sferi imamo sve i svašta i da svakako, naravno, i kroz ovo što je rasprava pokazala i što su amandmani podneti i kroz tu kooperativnost i poboljšanje usvajanjem amandmana, mi imamo, znači, jedan segment zakona koji je veoma važan u zaštiti dece, u zaštiti psihofizičkog razvoja dece i to je zaista za svaku pohvalu.\nKamo sreće kada bi i ostale sfere i na televiziji i u medijima bile i u drugim nekim oblastima i segmentima toliko oprezne i odgovorne, u smislu očuvanja integriteta dece i pravilnog razvoja, kao što u ovom slučaju zaslužuje usvajanje ovakvog jednog zakona, sa rezultatom i ove rasprave, svaku pohvalu. Zahvaljujem.


Tag / ŽFK Mančester siti / Vesti online\nŽFK Mančester siti\n22:40 >> 22:52\nPremijer liga: Golčina Milivojevića za pobedu u srpskom derbiju (VIDEO)\nLuka Milivojević je junak Kristal Palasa. Srpski fudbaler je postigao prelep pogodak u 22. kolu Premijer lige i tako doneo pobedu nad Sautemptonom 2:1.\nVIDEO: Sevale pesnice, sevali laktovi...na ženskom fudbalu!\nGolman ženske fudbalske reprezentacije Engleske Karen Bardsli optužena je zbog nasilničkog ponašanja na utakmici između Mančester Sitija i Birmingema.