7 nestalih remek-dela pronađenih na tavanima\nKultura Autor:Jelena Koprivica10. maj. 202122:30 > 11. maj. 2021 01:47\nJudith and Holofernes Caravaggio Foto:EPA-EFE/ANDY RAIN\nDa blago može da stoji neopaženo nadomak oka ili ruke opšte je poznata stvar. Blago može da "iskoči" s tavana, iz podruma, plafona… I nedavni pronalasci vrednih umetničkih dela tu "floskulu" po ko zna koji put potvrđuju.\nZa poslednjih šest meseci otkrivena su dva ulja na platnu američkog slikara Džejkoba Lorensa, oba u prečniku od samo kilometar udaljenosti od čuvenog njujorškog muzeja Metropoliten. Nedavno su i, prilikom renoviranja galerije Ufici u Firenci, u skladišnim prostorijama pronađena dva portreta članova porodice Mediči s kraja 16. i početka 17. veka, kao i do sada neopažen oslikan zid iz tog doba.\nOvo su samo neka od skorašnjih otkrića dragocenosti likovne umetnosti, a bilo ih je onoliko…\nEvo sedam remek-dela, zaboravljenih, nestalih, nepoznatih a pronađenih u poslednjih dvadesetak godina tamo gde ih niko nije očekivao- na tavanima, u izboru sajta „Artnet njuz“:\n„Portret dame“ – Gustav Klimt\nPortret dame, Gustav Klimt Foto:Artepics / Alamy / Alamy / Profimedia\nViše od dve decenije nije se znalo gde je ulje na platnu koje je Gustav Klimt naslikao 1916. godine. Od kada je 1997. godine počinjena krađa u galeriji Riči Odi u Pjaćenci, Klimtov „Portret dame“ bila je jedna od najtraženijih nestalih slika na svetu.\nTo delo austrijskog slikara izrazite je vrednosti, jer je reč o nekoj vrsti palimpsesta. Klimt je najpre naslikao portret jedne devojke, koja je iznenada preminula. Kako bi odagnao tužne misli zbog njene smrti, preko njenog portreta načinio je novi, druge dame…\nSlika je pronađena pre dve godine kada je baštovan, skidajući bršljen sa zida galerije na severu Italije, pronašao metalna vratanca, a iza njih torbu u kojoj je bila slika. Pretpostavlja se da su sliku u pregradi ostavili lopovi verovatno s namerom da je kasnije preuzmu, što nikad nisu učinili…\nNajčudnije u celoj priči jeste da se dve decenije tragalo za slikom koja je svima bila „ispred nosa“. I koja je ostala na „mestu zločina“, u galeriji u kojoj je i bila izložena. Iako su nakon krađe navodno pretraženi svaki kutak galerije, bašte, okoline, ništa nije pronađeno… A još zanimljivije jeste da je, kada je konačno otkrivena od strane baštovana, bila u odličnom stanju kao da čitave 22 godine nije stajala, umesto u prostoriji “kontrolisane” temperature i svetla, u jednoj torbi u bašti…\n„Portret dame kao Flore“ – Đovani Batista Tijepolo\nPortret dame kao Flore, Đovani Batista Tijepolo Foto:Album – Fine Art Images / Album / Profimedia\nČitava dva i po veka slika jednog od poslednjih majstora velike venecijanske škole i sinonima rokokoa Đovanija Batiste Tijepola bila je „skrivena“. Od kada je naslikana daleke 1760. niko i nije znao za nju dok 2008. godine nije “osvanula” pred očima vlasnika jednog dvorca u Francuskoj. I to na tavanu.\nPretpostavlja se da je ovo delo načinjeno po narudžbini Elizabete, carice Rusije i jedinog preživelog deteta cara Petra Velikog. Ostaje nepoznanica da li je ikada slika došla do nje, s obzirom da je preminula samo dve godine kasnije.\nJedna je od retkih slika „prelepih žena u raskošnim odorama“ venecijanskog umetnika preostalih danas na svetu. Zapravo, to delo „idealizovalo je žensku lepotu po čemu je Tijepolo prepoznatljiv“, pisalo je, između ostalog, u katalogu Sotbija kada je „Portret dame“ ponuđen na prodaju. I na aukciji 2017. prodat je za 3.1 milion funti.\nDvoipovekovna neznana sudbina slike išla je, zapravo, u njenu korist, s obzirom da je „Portret“ bio veoma očuvan, nikada taknut.\nA razlog zašto je završio na tavanu? Kada je pronađena slika agencija Rojters izvestila je da je delo sklonjeno van domašaja bilo čijih pogleda jer je “polunag model smatran isuviše riskantnim i skandaloznim”.\n„Nesvesni pacijent (Alegorija mirisa)“ – Rembrant\nNesvesni pacijent, Rembrant Foto:EPA/WU HONG\nNe zna se koliko se dugo slika, koju je Rembrant načinio 1624. godine, vodila kao nestala. Ali, ono što se zna jeste da je pronađena jula 2015. godine u podrumu jedne kuće u Nju Džerziju. Naslednici kuće su je raščišćavali da bi je prodali i na tavanici naleteli na Rembranta. Međutim, nisu bili svesni šta imaju u rukama…\nOvo delo holandski slikar naslikao je praktično u tinejdžerskom dobu i jedno je od radova iz ciklusa kojim je Rembrant na platnima pokušao da dočara svih pet ljudskih čula.\nI kada su naslednici angažovali “stručnjake” i slika stavljena na aukciju, ponuđači su je okarakterisali kao “nepotpisani trostruki portret sa damom koja se onesvešćuje”, kao i da potiče iz 19. veka i pripada “kontinentalnoj školi slikarstva”. Bila je ponuđena za samo 250 dolara. A prodata je za neverovatnih 870.000 dolara. U aukcijskoj kući bili su zapanjeni s obzirom da je u pitanju “neverovatno obična slika, tamni, gotovo bezbojni trostruki portret”.\nNo, kada je kasnije, nakon restauracije slike i uklanjanja slojeva laka utvrđeno da je taj nepotpisani autor zapravo Rembrant, čiji su inicijali sve vreme bili tu, i da je “Nesvesni pacijent” jedan od njegovih ranih radova, na sledećoj aukciji prodata je za gotovo četiri miliona dolara.\n„Zalazak sunca u Monmažuru“ – Vinsent Van Gog\nZalazak sunca u Monmažuru, Van Gog Foto:LEX VAN LIESHOUT / AFP / Profimedia\nHolandski majstor naslikao je „Zalazak sunca u Monmažuru“ 1888. godine. U to doba boravio je u Arlu, na jugu Francuske, slikajući sve sama remek-dela, od „Suncokreta“, preko „Žute kuće“ do „Spavaće sobe“. Međutim, 13 godina nakon smrti velikana likovne umetnosti, odnosno od 1901. niko nije znao šta se desilo sa „Zalaskom sunca“. I tako je bilo punih 69 godina. A, onda je 1970. pronađena na tavanu jedne kuće u Norveškoj.\nPostala je 2013. deo impesivne kolekcije amsterdamskog Muzeja Van Gog, koji ju je s ponosom predstavio kao delo iz razdoblja koje je vrhunac njegovog umetničkog stvaralaštva.\nI sam Vinsent, kada je završio sliku, pod utiskom piše svome bratu Teu kako je njegov zalazak sunca „romantičan“, dodajući:\n„Sunce je prosipalo svoje žute zrake na zemlju i prirodu, i delovalo je poput kiše zlata“.\nIstorijat „izgubljenih“ godina ove slike živopisan je kao i samo delo. Kada je nekadašnji vlasnik „Zalaska“ od francuskog ambasadora u Norveškoj dobio „poverljivu“ informaciju da je u pitanju lažnjak, a ne Van Gogovih ruku delo, on ju je, razočaran, bacio na tavan.\nNešto ga je ipak kopkalo, pa se 1991. godine obratio Muzeju Van Gog da urade analizu i procenu slike. Odbili su njegov zahtev. „Umilostivili“ su se tek 20 godina kasnije i stručnom analizom utvrdili da je, ipak, u pitanju Van Gog…\nFaberžeova figura kozačkog telohranitelja\nFaberžeova figura kozačkog telohranitelja Foto:Stair Galleries\nI dok su nadaleko poznata Faberžeova jaja, tek je pedesetak figurica izašlo iz čuvene petrogradske juvelirnice. Jedna od njih jeste figura odanog telohranitelja ruske carske porodice, kozaka Nikolaja Nikolajeviča Pustnjijakova. Lično je od čuvenog draguljara Karla Faberžea car Nikolaj Drugi 1912. naručio da načini figuru kozaka koji je bio verna pratnja njegove supruge, carice Aleksandre. Bilo je to samo pet godina pre Oktobarske revolucije nakon koje će Nikolaj i čitava porodica biti ubijeni.\nI ta figura kozaka, veličine dvadesetak centimenatara, načinjena od zlata i safira, bila je izgubljena osam decenija. Od 1934. gubi joj se svaki trag, da bi je 2013. godine jedan njujorški agent za nekretnine, uoči prodaje stana, pronašao na tavanu u drvenoj kutiji.\nS obzirom na to koliko su Faberžeove figure retkost, nije ni čudo što se ubrzo našla na tržištu. Na aukciji je prodata za 5,2 miliona dolara!\nVaza dinastije Ćing\nVaza dinastije Ćing Foto:Bainbridge\nPoslednja kineska carska dinastija Ćing, poznata i kao Mandžurska, ovom zemljom vladala je gotovo tri veka. Svrgnuta je 1911. godine, a delić raskoši moćne dinastije bio je oličen i u vrednim umetničkim delima. Jedno od njih jeste i vaza, visine oko pola metra, koja potiče iz druge polovine 18. veka. Krasila je carsku palatu, a gubi joj se trag tridesetih godina 20. veka. I posle 75 godina, 2010. slučajno je otkrivena na jednom prašnjavom tavanu kraj londonskog aerodroma Hitrou.\n„Od svih priča o blagu koje kriju tavani, ovu o vazi dinastije Ćing teško je prevazići“, naveo je tada „Njujork tajms“.\nKao vrednost od istorijskog značaja završila je na aukciji u kući Bejnbridž, i prodata za skoro 70 miliona dolara.\nA onda je 2018. usledilo još jedno iznenađenje – ispostavilo se da jedna imućna porodica već 90 godina u svojoj kolekciji ima identičnu „vazu bliznakinju“ one pronađene u Londonu.\n„Judita odrubljuje glavu Holofernu“ – Karavađo\nJudita odrubljuje glavu Holofernu, Karavađo Foto:EPA-EFE/ANDY RAIN\nJedan od najpoznatijih predstavnika italijanskog baroka Mikelanđelo Merici, daleko znaniji po svom umetničkom pseudonimu Karavađo naslikao je Juditu kako odrubljuje glavu Holoferna, pretpostavlja se, oko 1607. Međutim, pred kraj 17. veka, tačnije 1689. slika „nestaje“. I tako je bilo čitavih 325 godina – niko nije znao gde se „denulo“ Karavađevo delo. I 2014. usledio je preokret kada ju je jedan aukcionar iz Tuluza pronašao „naslonjenu na zid u jednom mračnom, pretrpanom, vlažnom tavanu“.\nIako je, kada je pronađena, bilo izvesnih sumnji u njenu autentičnost, odnosno da je potekla iz Karavađove kičice surov prikaz Jevrejke kako odseca glavu generalu Holofernu ubrzo je postalo jasno da niko, sem italijanskog slikara, ne može tako surovo i realistično da dočara sav horor te scene, rađene po motivima iz Starog zaveta.\nKada je potvrđena njena autentičnost, slika je ponuđena na aukciji, a uoči licitacije pominjano je to „čudnovato otkriće“, uz napomenu da danas na svetu postoji svega 65 Karavađovih slika, a da je ta dragocena 66 pronađena na tavanu. Bila je procenjena na 171 milion dolara, međutim otišla je na tzv. predaukciji za nepoznatu sumu novca. I kupac je ostao misteriozan.\nJoš jedan kuriozitet vezan za Karavađovu sliku, za koju se procenjuje da se od tih 325 godina koliko se vodila kao izgubljena, bar jedan vek „čuvala“ na tavanu, jeste da kad je kuća u kojoj se nalazila opljačkana pre nekoliko godina, lopovi su potkrovlje zaobišli…\nGustav KlimtKaravađootkrićaRembranttavanTijepoloumetnička delaVan Gog


Bazen u Hrasnom - Istinomjer\nRadi se o 25-metarskom bazenu za treninge i za potrebe naših osnovnih škola, kojeg smo bili predvidjeli da gradimo još u prethodnoj Strategiji razvoja općine. Međutim, čekali smo završetak sportske dvorane na Grbavici i kako finansije više nisu problem, ove aktivnosti oko bazena možemo da počnemo već u idućoj godini. Sve predradnje smo završili, imamo riješene imovinskopravne odnose, urbanističku saglasnost i spremnu građevinsku dozvolu.\nJoš tokom 2014. godine saopćeno da je u planu i izgradnja bazena u Hrasnom, ali da “u 2014. godini neće biti moguće realizovati i taj veliki projekt”, odnosno da je “bazen planiran odmah nakon završetka rekonstrukcije Pionirskog doma “Boško Buha”” što je prvobirno bilo planirano za 2017. godinu, no do otvorenja ovog doma nije došlo sve do marta 2019. godine.\nInformacija o izgradnji pomenutog bazena nije bilo tokom ovog mandatnog perioda, a iz Općine Novo Sarajevo saopćili su za Istinomjer, u septembru 2020. godine, da “prema definisanim prioritetima realizacije kapitalnih projekata u okviru Strategije razvoja Općine Novo Sarajevo do 2023. godine, a u skladu sa raspoloživim budžetskim sredstvima, realizacija ovog projekta nije još započeta”.


Ego-magazin | Kuća ogledala\nJohan Selbing & Anouk Vogel\nKuća ogledala je projekat koji su udruženim snagama dovršili Johan Selbing & Anouk Vogel. Nalazi se u Holandiji, u mestu Almere, u okviru naselja De Eenvoud, a završena je 2013. O tom zdanju, govori jedan od autora, Johan Selbing:\n“Nakon De Realiteit i De Fantasie, nastalo je i treće izdanje malih stambenih eksperimentalnih zdanja, pod imenom De Eenvoud, u mestu Almere.\nProjektni zadatak, definisan konkursom, zahtevao je rešenje za individualno stanovanje koje bi se isticalo izrazito snažnom vezom sa sopstvenim okruženjem. Dvanaest timova je plasmanom na konkursu dobilo mogućnost da svoje projekte realizuju na proplanku u šumi Noorderplassen-West, ali pod uslovom da sami nađu investitora, budućeg stanara.\nMirror House je privatna vila koju karakteriše fasada sačinjena u potpunosti od reflektujućeg stakla. Uloga ovakvog omotača jeste da istovremeno služi kao kamuflaža i kao opna koja pokriva dešavanja u enterijeru. Osnova je projektovana da bude što kompaktnija, a da ipak poseduje adaptibilnost za različite stilove i načine organizacije života.\nU razgovoru sa klijentom, čitavo konkursno rešenje je razrađeno do najsitnijih detalja, pri čemu je u obzir uzet i zahtev da objekat ima obezbeđene prilaze rampom. Originalni koncept je bio na malo višoj koti terena, bio je uzdignut zarad bolje vizure, sa kliznim vratima, ugrađenim plakarima, bez denivelacije, ali je sve to minimalno prilagođeno zahtevima investitora.\nDuge prozorske trake enterijera čine da kuća iznutra deluje prostranije nego sa spoljne strane, a i stapa se sa okruženjem. Svi zidovi enterijera prekriveni su sa višeslojnim brezinim panelima, čija toplina stoji u kontrastu sa elegantnom i strogom ogledalskom fasadom.”\nFotografija Johan Selbing & Anouk Vogel\nTags: fasada kao ogledala, Holandija, individualno stanovanje, minimalistička kuća, reflektujuća fasada\n← Ovako će izledati pumpe u budućnosti\nKuća u Frogs Hollow →\nFrizerski salon i škola Mogeen\nOMA – sedište firme G-star RAW u Amsterdamu\n01. 03. 2021., 20:13


Delta soj korona virusa u novom talasu napada sve mlađe, navodi zamenica direktora Batajnice dr Jelena Veličković\nObjavljeno: 16.10.2021. 13:16h\nSvaki ispražnjeni krevet u kovid bolnici Batajnica brzo se popuni, jer dnevno prime čak i do stotinu bolesnika od kojih je mnogima odmah potrebna intenzivna nega, rekla je zamenica direktora te ustanove dr Jelena Veličković.\n"Broj prijema svakog dana je između 70 i 100, jutros smo imali 816 bolesnika i njih 98 u jedinicama intenzivnog lečenja. Najveći broj je nevakcinisan", rekla je doktorka.\n- Kod mlađih osoba primetan je brzi razvoj kliničke slike koja govori da će brzo nastupiti najteži oblik bolesti. Vakcinisani koji završe u bolnici obično su stariji koji imaju prateće bolesti, po prirodi stvari ne oporavljaju se jednako brzo kao zdravi. Ali kod mladih, koji su neotporni prema virusu i razviju punu formu slike bolesti, oporavak je iscrpljujuć i vrlo dugotrajan - upozorila je doktorka.\n- Beležimo vrlo teške kliničke slike već na prijemu, bolesnici se odmah primaju na intenzivnu negu gde samo kiseonik nije dovoljan, mora biti napredni vid respiratorne potpore. Klinička slika najtežih pacijenata menja se iz sata u sat - dodala je dr Veličković.\n- Nismo očekivali da će ovaj talas pogađati u tako teškoj formi mlađe osobe, a još manje decu, što takođe viđamo u poslednje vreme - kazala je ona.\nZa kraj je uputila važnu poruku onima koji se još uvek nisu vakcinisali, ili ne poštuju mere.\n- Ne možemo normalizaciju života po svaku cenu postići tako što se nećemo vakcinisati, tako što ćemo ignorisati epidemiološka pravila koja važe već godinu i po dana - ne nositi maske, imati rizična i nepotrebna okupljanja u zatvorenom prostoru, ide zima, i gledati kako oko nas naši bližnji i naši prijatelji oboljevaju, a neki od njih i umiru - naglasila je dr Jelena Veličković i dodala da to nije način kako kovid može da se pobedi.\nKovid pacijentiKovid bolnica u BatajniciBolesniciIntenzivna negaZaraženi\nHAMILTON TRIJUMFOVAO U NAJLUĐOJ TRCI FORMULE 1: Luis i Maks u finale sezone ulaze IZJEDNAČENI u generalnom plasmanu


I političari zasukali rukave: Premijer i ministri u akciji čišćenja glavnog grada BiH\nLijepo vrijeme, rascvjetalo bilje i solidan odziv građana savršeno su se uklopili u ovu kampanju.\nDanašnjoj akciji čišćenja Sarajeva pridružili su se i članovi Vlade KS. Oni su na čelu sa premijerom Edinom Fortom željeli na vlastitom primjeru pokazati da im je doista stalo do ove akcije. Lijepo vrijeme, rascvjetalo bilje i solidan odziv građana savršeno su se uklopili u ovu kampanju.\nU čišćenje grada je uključeno košenje, krčenje, higijenu, prikupljanje, utovar i odvoz sa javnih zelenih površina, ručno čišćenje i mašinsko čišćenje, pranje, vanredni transport komunalnog otpada i pranje kontejnera i niša.\n– Premijer Kantona Sarajevo Edin Forto sa ministricama i ministrima u Vladi u akciji čišćenja zelenih površina ispred OŠ “Meša Selimović” – napisano je, uz video, na oficijelnoj stranici Vlade Kantona Sarajevo.


Kerem Demirbaj - pauza od nekoliko sedmica zbog povrede | Sport | Fudbal\n22. September, 19:08\nDemirbaj nekoliko sedmica van terena 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDemirbaj nekoliko sedmica van terena\n05.02.2018. / 11:38\nJedna od najboljih igrača Hofenhajma zbog povrede na meču protiv Herte mora na dužu pauzu.\nHofenhajm neće moći da računa na Kerema Demirbaja nekoliko sedmica, pošto je on na utakmici protiv Herte zadobio oštećenje ligamata koljena i povredu zgloba desne noge, saopšteno je iz njemačkog kluba.\nDemirbaj je odmah po izlasku sa terena prevezn u bolnicu u Berlinu na preglede, a u nedjelju ujutro obavio je preglede u Hajdelbergu koji su potvrdili da se radi o težoj povredi.\n"Ovo nisu dobre vijesti, iako smo očekivali još goru dijagnozu. Sada možemo samo d aga maksimalno podržimo i da mu pomognemo da se što prije oporavi“, rekao je trener Hofenhajma Julijan Nagelsman, prenosi zvanični sajt kluba.


Breme : Gunstejn Bake\nNaslov originala: Havende / Gunstein Bakke\nJulija Pastrana rođena je u Meksiku 1834. godine sa hipertrihozom, poremećajem koji karakteriše izuzetna maljavost lica i tela. Vrlo rano je postala deo u 19. veku vrlo popularne industrije zabave – prikazivanja po vašarima i cirkusima osoba s genskim mutacijama kao svojevrsnih nakaza. Američki impresario Teodor Lent oženio se Julijom i organizovao plaćena gostovanja širom sveta na kojima ju je predstavljao kao cirkusku atrakciju.\nGodina je 1860. Par se obreo u Moskvi, Julija treba da se uskoro porodi, a zanimanje za njene svakodnevne nastupe pojačava dodatna intriga: hoće li novorođeno dete likom podsećati na svoju majku?\nnju prostorno i vremenski udaljenih narativa još dva lika ogoljavaju pred nama svoje životne priče: usamljeni i psihički nestabilan Fin, koji više od stoleća nakon što se okončala tragična Julijina priča pronalazi na deponiji u Oslu preparirano telo žene i odnosi ga kući da bi imao nekog s kim može da razgovara; novinarka Kira, koja putuje 2013. godine s grupom antropologa u Meksiko gde će državi biti predati Julijini posmrtni ostaci, skriva teško breme sopstvene sudbine.\nNajnoviji roman Gunstejna Bakea je dirljiva i čudesna priča, sumorno i upečatljivo istraživanje rođenja i smrti iz perspektive junaka izmeštenih iz sopstvenog vremena.\n2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 227 str.; 978-86-6024-030-1;\nGunstejn Bake (autor)\nIzdavač: Heliks; 2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 227 str.; 978-86-6024-030-1;


Nema više vremena za čekanje | Novine Toronto\nKralj je za agenciju Beta kazala da su protesti građana održani u subotu i nedelju, zbog usvajanja zakona o referendumu i eksproprijaciji, iznedrili novi početak, "novu ali i poslednju šansu za Srbiju".\n"Dovoljno da se najzad oprezno pomene reč optimizam, ali i dovoljno opasno da bude zabrinjavajuće te dovoljno snažno da osveži rane od nedavno udavljenih građanskih buntova. I zato moramo da nadoknadimo vreme ćutanja koje je devastiralo našu državu, naš razum i sistem vrednosti", naglasila je rediteljka.\n"Ovo što je počelo završetkom ove protestne nedelje, ne bih više nazivala protestima. Ovo je vrisak, to je vrištanje! Nema više vremena za duge govore, dogovore, kvote, sujete, podmetanja, razlike, strančarenje, podele… Srbija nestaje. Ona je otrovana i rasprodata. Vrisak bi morao da nas razbudi i upozori da je kraj ako se ne dozovemo pameti. A da li ćemo se dozvati, to ne znam, znam da je jasno da neki neće", ocenila je Kralj.\nNavela je da obožavanje nekog vođe muti trajno vid, a udvorištvo trajno deformiše karakter."Pitanje je ima li još ljudskosti i snage u očima koje ne možeš da vidiš lako jer ih krije pognuta glava. Vlast uporno našoj budućnosti amputira nadu.\nTo se vidi i po tome što je našoj mladosti stavila u ruke motke da biju narod kad se policija po dogovoru skloni. Policija se po dogovoru skloni da mladost motkama tuče ljude koji brane njihovu budućnost, njihovo pravo da dišu, piju čistu vodu i naslede dedino imanje", prokomentarisala je Kralj napade na ekološke aktiviste i građane u subotu.\n"Neke su me stvari, kao što su rešenost, energija, neke parole ili u nedogled prelaženja pešačkog prelaza dirnule i ohrabrile jer su me setile na protest 96/97 - međutim jedan pogled iz te 96/97 perspektive na današnjeg ministra policije ne daje mi pravo da se oslanjam na optimizam", kazala je Kralj.\nUpitala je "ima li ljudi u policiji ili će i ubuduće da bacaju žene preko bankina", aludirajući na postupak komandira Policijske stanice Savski Venac Aleksandra Krstića, koji se nasilnički poneo prema jednoj učesnici protesta kod Mostarske petlje.\n"I mi građani smo i dalje enigma, a mi se pitamo. Bager je bio simbol oslobođenja 2000. godine. Išao je sa narodom. Bager je simbol oslobođenja. A išao je protiv naroda", zaključila je Milica Kralj.


David Ferer se plasirao u četvrtfinale Australijan opena savladavši Džona Iznera sa 6:4, 6:4, 7:5.\nFerer na meču sa Iznerom\nAmerički teniser je i ovoga puta silovito servirao, ali je Ferer uspeo da sa po jednim brejkom u svakom setu reši te deonice u svoju korist.\nŠpanac je to najpre uspeo povevši sa 2:1 u prvom segmentu meča, potom je brejk napravio za vođstvo od 4:3 u drugom, a treći set je osvojio nakon što je "oduzeo" servis rivalu za 6:5, a potom odservirao pobedu.\nDavid Ferer će u četvrtfinalu igrati sa pobednikom meča Endi Marej - Bernard Tomić.


Dedić s proizvođačima žitarica i krmnog bilja o podršci u ovoj godini – FENA-BIZ\nHome Poljoprivreda Dedić s proizvođačima žitarica i krmnog bilja o podršci u ovoj godini\nSARAJEVO, 11. februara (FENA) – Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva danas je u sjedištu Vlade Federacije BiH organiziralo sastanak s proizvođačima žitarica i krmnog bilja iz Federacije BiH s ciljem analize stanja i sagledavanja mjera podrški i pomoći u ovoj godini.\nSastanak i konsultacije s poljoprivrednim proizvođačima hljebnih žita, soje i kukuruza, imali su za cilj sačiniti analizu trenutnog stanja i razmotriti mjere u okviru pripreme i izrade Programa novčanih podrški u poljoprivredi i ruralnom razvoju za ovu godinu.\nPoljoprivredni proizvođači su prenijeli svoja viđenja u vezi s povećanjem cijena repromaterijala, ali i ukazali na sve češći nedostatak mineralnih đubriva na domaćem tržištu uzrokovn globalnim kretanjima na svjetskom tržištu, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nTokom sastanka, proizvođači su prezentirali analize u pojedinim proizvodnjama koje imaju te prenijeli svoje sugestije i prijedloge u cilju što bolje realizacije mjera u ovogodišnjoj proizvodnji.\nMinistar Šemsudin Dedić u razgovoru s proizvođačima žitrica i krmnog bilja kazao je kako očekuje da podrška poljoprivrednim proizvodnjama ove godine treba biti veća sa svih nivoa vlasti.\n– Zakazali smo sastanak s kantonalnim ministrima poljoprivrede za narednu sedmicu radi što većeg stepena hormonizacije i usklađenosti mjera podrške s federalnog i kantonalnog nivoa kako bi poljoprivrednicima osigurali veću podršku. Na navedeni sastanak pozvali smo i predstavnike Saveza gradova i općina FBiH – kazao je ministar Dedić, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.


MUNJA SA JAMAJKE! OBOREN OLIMPIJSKI REKORD! Ilejn Tompson je najbrža žena na planeti! /FOTO/ - Informer\n15:14 Ostali sportovi 0\ninformer.rs | 31. 07. 2021.\nJamajčanka Ilejn Tompson je najbrža žena na planeti, sa vremenom 10,61 u finalu uspela da obori rekord od 1988. godine!\nJamajčanka je slavila u finalu na 100 metara u Tokiju sa sjajnih 10,61, što je olimpijski rekord i odbranila zlato iz Rija.\nDRAGANA DALEKO OD FINALA! Tomaševićeva 26. u kvalifikacijama!\nSVETSKI REKORDER BEZ ZLATA! Barega osvojio prvu atletsku medalju u Tokiju!\nDRAGANA DALEKO OD FINALA! Tomaševićeva 26. u kvalifikacijama! sledeća vest\nTompson je izletela iz bloka i pratila prvog favorita Šeli En Frejzer, dvostruku olimpijsku šampionku. Na 20 metara do cilja je pojačala i stigla do velike pobede.\nPrišla je na 12 stotinki svetskom rekordu Florens Grifit Džojner.\nŠeli En Frejzer Prajs učinila je sve da se dokopa trećeg olimpijskog zlata, ali nije mogla, trčala je 10,74. Ovo joj je ukupno četvrtka olimpijska medalja na 100 metara. Ima dva zlata, po srebro i bronzu.\nSRBIJA ČEKA MEDALJU, A IVANA IMA PORUKU! Znam za šta sam spremna! Neskromno bi bilo da kažem da nemam velike ambicije!\nZBOG MARIHUANE NE IDE NA OLIMPIJSKE IGRE! Amerikanka pala na doping testu!\nPotpunu dominaciju Jamajke potvrdila je Šerika Džekson sa 10,76, što joj je lični rekord. Daleko iza nje je ostala Ta Lu iz Obale Slonovače sa 10,91.\n12:11 Tenis 2\n12:28 Partizan 0\nŠTETA! Barna bez polufinala! Prvi u kvalifikacijama na 50 metara slobodnim stilom, ali to nije bilo dovoljno!\n10:55 >> 09:21 Tenis 1\nNIŠTA OD BRONZE ZA SRBIJU! Borio se Novak kao lav, ali nije imao snage i ostao je bez medalje!\n15:43 Ostali sportovi 0\nPOZNAT PRVI POLUFINALISTA! Karen Hačanov čeka zemljaka ili Španca!\ninformer.rs | Četvrtak, 29. 07. 2021.\n10:55 Ostali sportovi 0\nPROPAST! AMERIKANAC JE BIO KANDIDAT ZA ZLATO NA OI, morao je da odustane zbog koronavirusa!\n09:53 Ostali sportovi 0\nHRVATI RAZBILI CRNOGORCE, Italija bolja od Amerike, ubedljive pobede Mađarske i Španije na OI!\n09:44 Ostali sportovi 0\nSLOVENCI ZGROMILI JAPAN! Dončić i Dragić se ne šale!\nsport atletika Jamajka olimpijske igre Ilejn Tonpson\nHIT VIDEO! MLADA SE POPELA NA STOLICU, IGRALA, PEVALA... Milena Rašić se udala i podigla atmosferu do usijanja!\n08:21 Ostali sportovi\nDOMINACIJA SRPKINJA! Mlade odbojkašice u polufinalu Svetskog prvenstva\n12:05 Ostali sportovi\nBOLT SAOPŠTIO LEPE VESTI! Stiže najbrža beba na svetu!\n08:54 Ostali sportovi\nDVA DANA PRE TOGA JE POSTAO OTAC! On se nikada neće promeniti, Bolt tražio bezobrazne slike od manekenke!\n16:39 Ostali sportovi\nKORONA STIGLA I NAJBRŽEG NA SVETU! Bolt se zarazio koronavirusom!\nSTANOJEVIĆ ZAPLAKO PRED GROBARIMA! Govorio o albanskoj mafiji, da li je rasista, pomenuo Sumu... /VIDEO/\nMILICA IZ POTERE UZBURKALA DRUŠTVENE MREŽE! Oglasili se srpski plivači!\nLAVA PROGUTALA CRKVU NA OSTRVU LA PALMA! Dramatični snimci sa kanara, svetinja nestaje u naletu užarene mase... /VIDEO/\nPOKUŠEVSKI ĆE TEK RAZBIJATI! "Nabacio" nekoliko kilograma, pa zaludeo Amere srpskim keksom!\nMIHA PRED OTKAZOM! Vodio je ekipu iz bolničkog kreveta, sad su mu okrenuli leđa!\nVUJOŠEVIĆ U METU! Pešića čeka težak posao! Jokić da bude deo tima, a ne samo da čašćava prisustvom!


Pokvirivanje socijalizma: Intervju sa Alanom Sirsom - Geten\nPokvirivanje socijalizma: Intervju sa Alanom Sirsom\nPred vama je intrevju sa Alenom Sirsom, queer aktivistom, autorom, i profesorom sociologije na univerzitetu Rajerson u Torontu, koji je objavljen na vebsajtu The North Star. Sirs je autor izdanja ”Queer in a Lean World” i “Queer Anti-Capitalism: What’s Left of Lesbian and Gay Liberation?” Intervju, vođen juna 2013, bavi se istorijom pokreta za oslobođenje gej osoba, podelom između mejnstrim pokreta za gej prava i radikalnih queer-ova, konstrukcijama roda i seksualnog identiteta u kapitalizmu, i odnosom socijalista/kinja prema politikama roda.\nŽivimo u zanimljivom (i zastrašujućem) trenutku kada smo svedoci/kinje napada na skoro sve pobede koje su radni ljudi izvojevali u najmanje poslednjih pedeset godina. Jedan čudan izuzetak u svemu tome predstavlja napredak u polju bračnih i građanskih prava za gej i lezbejske parove u mnogim državama SAD i ključnim imperjalističkim zemljama. Pa ipak, iako možemo da slavimo rušenje mnogih zakonskih prepreka ka jednakosti, moramo paziti i na cenu koju je asimilacija donela gej zajednicama, odnos pokreta sa ostalim progresivnim borbama, i na kraju, kako i koliko je asimilacija u skladu sa radikalnim idejama o rodu i seksualnim slobodama.\nTE: Počela bih sledećim: možete li da definišete šta je to gej u odnosu na queer identitet, i na koji način se ta dva razlikuju?\nKada sam se ja autovao sedamdesetih, reč gej je bila naša reč. Ta reč je izašla iz pokreta, kao otpor prema reči homoseksualac, na koju se gledalo kao na neku vrste medicinske kategorije, i to one patologizujuće. Gej je bilo samodređenje i to pozitivno, samoproklamovano, i tako dalje. Kada sam se autovao prvi put, neke lezbejke i mnogi gej muškarci smatrali su da je termin gej inkluzivan i kada su žene u pitanju. Prilično brzo je lažna inkluzivnost termina gej postala problem, i ubrzo su ljudi počeli da koriste lezbejke i gejevi/lezbejski i gej mnogo češće, kako bi ukazali/e na to da gej nije inkluzivan termin i da je to termin koji se primarno odnosi na muškarce; dakle žene su koristile reč lezbejka/lezbejski. To je bio moj prvi veliki korak u lingvističkom smislu.\nDrugi se desio kasnih 80ih, i proistekao je iz AIDS aktivizma, koji je postajao sve militantniji kao se epidemija širila. Najpre je militantni odgovor izostao, ali kako sida nije nestajala, a poricanje i tišina oko nje se nastavljali (muk odnosno saradnja sa vladom mnogih mejnstrim gej i lezbejskih organizacija), desio se novi potez koji je imao veze sa kolektivima ACT-UP i AIDS Action Now in Canada, a posebno sa Queer Nation. Što se tiče mene lično, bilo je to baš u vreme Queer Nation-a da sam prvi put čuo za izraz queer.\nQueer je već tada definisao sebe u odnosu na ideju da je gej nešto normalizovano – mejnstrim gej organizacije su u to vreme postajale sve više mejnstrim. Ali to je takođe bio i način da se prepozna da gejevi i lezbejke pričaju samo o određenim aspektima rodno i seksualno nekonformirajuće zajednice. Bilo je i onih, posebno recimo trans osoba, koje su odigrale ključnu ulogu u Stounvolskoj pobuni, i koje su bile deo pokreta od samog početka, koliko je to uopšte bio pokret. Do kraja 80ih javilo se još više rodno-normativnih elemenata kod termina gej i lezbejka. Čak je rodno nekonformiranje, kao deo zvaničnog identiteta, počelo da formira nove oblike maskuliniteta, umesto da ga dovodi u pitanje: gej muškarci su učili strejt muškarce kako da kupuju, ali to nikako nije uticalo na remećenje već postojeće predstave o maskulinitetu. Termin queer je dakle predstavljao protest protiv izraza gej i lezbejka, koji su postali toliko mejnstrim i koji su izostavljali i isključivali mnoge druge osobe iz svojih defenicija.\nMeđutim, postoji i zabuna oko tog termina, zabuna koje sam postao svestan pre nekoloko godina, kada sam proveo neko vreme sa sindikatom kanadskih radnika/ca iz autoindustrije, na konferenciji za lezbejke, gej, biseks, transrodne i queer članove/ce. Upotrebio sam reč queer u svom obraćanju nekoliko puta, i nakon izlaganja prišla mi je žena koja mi je rekla kako je ljuti kada ljudi koriste reč queer, jer se ona toliko borila da nauči svoju braću i sestre iz sindikata da je taj termin neprihvatljiv i uvredljiv, a ja ga tako olako koristim. Hoću da kažem da je to termin koji funkcioniše u nekim krugovima, a u nekim drugim ne. Na neki način to je termin koji uključuje, a na drugi isključuje. Isto je sa terminom obojeni. Čini mi se da je pokret unutar univerzitetski orijentisanog kontekstarazvio neku vrstu specijalizovanog žargona, što je karakteristično za mnoge akademske discipline, i to funkcioniše kada su neki važni koncepti u pitanju, ali s druge strane, često nema nikakvog efekta van tih krugova.\nTE: Još jedna stvar mi pada na pamet, a nadovezuje se na ovo o čemu ste sad pričali. Stalno se puno piše i ima mnogo novih stvari iz oblasti queer teorije, ali kako se to onda povezuje sa stvarnim svetom i životom, svakodnevnim životom u SAD? Kako onda uzeti taj jezik i načiniti ga inkluzivnim ne samo za ljude koji imaju sve te različite identitete, koji potpadaju pod queer, već i za saveznike/ce i one koji/e žele da sarađuju s nama, a da ih na ovaj način ne odgurnemo od sebe?\nJedna od stvari koja će imati uticaja na to o čemu govorite je sledeća promena – kada rod i seksualno oslobođenje ponovo postanu pokret. Kada nema pokreta, manje brinemo o tome kako bilo koga ubediti u bilo šta, pa naši politički termini mogu da postanu pre test toga imamo li određene preduslove ili ne, nego termini koji mogu da pokreću mase. O tome treba više razmišljati kada gradimo pokret i gradimo veze koje su stvarno bitne.\nSiguran sam da ovde u Kanadi imamo više formalnih prava nego u SAD, a to su eksplicitno lezbejska i gej prava: brak, beneficije na radnom mestu, takve stvari. Mnogo toga ima direktne veze sa načinom na koji se sindikalni pokret u Kanadi od ranih 80ih pa nadalje zaista zauzeo za gej-lezbejska prava. Sve je to zahtevalo mnogo zajedničke borbe i savezništva, tako da kada je kanadski sindikat poštanskih radnika stupio u štrajk 1981, zahtevali su punu platu za žene na porodiljskom odsustvu i zabranu diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije na radnom mestu. To nije bilo zbog toga što je to bio primarno queer sindikat, ne! Bilo je to zbog toga što su ljudi mukotrpno radili na savezništvu u jednom vrlo radikalnom okruženju, radikalnom sindikatu, i onda zaključili, „Ukoliko smo radikalni, moramo da zaštitimo prava žena, prava gejeva i lezbejki, i tako dalje.“\nAS: Napravili ste odličan prelaz, jer sam baš hteo da pitam o vašem radu, kada ste pisali o tome kako se rodni i seksualni identiteti razvijaju i menjaju u kapitalizmu, i kako to zapravo ima veze sa tim kako je kapitalistički rad organizovan. Voleo bih da to pojasnite jer je ideja jako zanimljiva, i to je mesto susretanja marksističkih ideja i queer teorije. Postoji ta mantra „gejevi su oduvek postojali, svuda i u svim vremenima“, i sada stižemo do tačke kada najzad mogu da se slobodno autuju. Ali vi tvrdite nešto malo iznijansiranije, rekao bih...\nTa ideja o večnom, neporomenljivom „gej identitetu“, delimično je proizvod napora da se iskoristi ljudsko-pravaško zakonodavstvo – i jedan deo toga naravno da ima smisla. Smatram da treba da iskoristimo svako postojeće sredstvo za borbu protiv diskriminacije u izgradnji pokreta koji bi trebalo da sruši postojeći sistem. Ali tokom tog procesa, ta tvrdnja se pretvorila u „to uopšte nije pitanje izbora, mi smo rođeni takvi“. Na neki način to bi trebalo da znači da imamo neka intriznična prava, kao da ukoliko bi postojao nekakav izbor mi bismo bili van vladavine intrinzičnih prava, a tako i van sudskih izazova itd. Ali to je zapravo jedna vrlo čudna politička distinkcija: ispada da jedino ono s čim si rođen ti daje prava, a ne i izbori koje tokom života praviš.\nTo je isto tako i primer loše antropologije i jedan vrlo nedinamičan pogled na ljudsku seksualnost. Ono što danas kažemo da je „heteroseksualnost“, što je termin nastao početkom 19. veka, je takođe nešto što se menjalo s vremenom. Sve vrste odnosa postojale su kroz istoriju, tako da ideja da je srž svega nekakav esencijalni homoseksualac ili esencijalni heteroseksualac, kao identiteti koji su nepromenljivi, sve do trenutka kada smo izvojevali svoje pravo da slobodno izražavamo svoje različite seksualnosti u modernoj Severnoj Americi, izgleda mi kao potpuno pogrešna ideja.\nNajbolji radovi na tu temu su oni Džona Demilija i Beri Adama – oni u osnovi postavljaju pitanje „Šta je to počelo da se menja?“ jer je termin „homoseksualac“ skovan tek 1860ih. Zašto nije postojala potreba za tom rečju pre tog doba? Različita društva su kroz istoriju imala istopolne prakse, koje su uzimale najrazličitije oblike. Ali „homoseksualac“, što je neka vrsta ’fultajmera’, osobe koja je posvećena i dosledna u praktikovanju istopolnih odnosa, javlja se tek 1860ih, ne zbog sramežljivosti, već zbog toga što tzv. fultajmeri nisu zapravo ni postojali pre tog doba.\nŠta je to omogućilo ovakav sled događaja? Bilo je mnogo istopolnih praksi, ali ideja da osoba ima primarnu orijentaciju prema sopstvenom polu ili prema onom drugom postala je moguća najviše sa usponom kapitalizma i odvajanjem rada od kućnog, privatnog života.Odnosi u kojima se brineš o sebi ili nekom drugom, vodiš brigu o svojim emotivnim potrebama, brineš o higijeni i odmaraš se – svi ti odnosi se u kapitalističkom društvu za većinu nas razlikuju od naših radnih odnosa, u kojima zarađujemo novac kako bi sve ovo drugo bilo moguće. Većina nas odlazi na posao i onda se vraća kući. Jednom kada se to desilo, odnosi kod kuće mogli su da poprime mnoštvo različitih oblika. Nastao je svojevrstan prostor, kreiran zarad istraživanja, prostor koji ranije nije bio moguć.\nOsnovna kapitalistička struktura stvorila je nove vrste mogućnosti. I mnogi su, uključujući Fukoa ali i marksiste, proučavali uspon seksualnosti posebno u ovom kontekstu razdvajanja rada i kućnog, privatnog života.\nE sada, iz perspektivevlada i kreatora državne politike, ovo je bilo nešto loše. U Engleskoj su 1840ih i 50ih postojali izveštaji o stanju radničke klase, gde su državni zvaničnici odlazili u takozvane slamove i izražavali zabrinutost zbog nemoralnosti međ radnim narodom. I onda počinju da se primećuju, iz perspektive kapitalističkih država, potpuno nove tendencije, a to je zabrana homoseksualnosti i regulacija seksualnosti i rodnog ponašanja u školama, itd. 1880ih homoseksualnost je stavljena van zakona u Britaniji, a potom i u Kanadi, koja se ugledala na Britaniju.To nije važilo za ženske istopolne prakse, za lezbejstvo; ono nije bilo stavljeno van zakona jer je Parlament odbijao da prihvati da žene poseduju dovoljno seksualnosti kako bi imale seksualne odnose među sobom. To nije bila pozitivna mera, već potpuno poricanje ženske seksualne agensnosti. Uspon kapitalizma stvorio je određene mogućnosti, ali isto tako, iz perspektive države i niz organičenja i prepreka.\nAS: Pogledamo li šta se dešavalo u 20.veku i vežemo li to sa sadašnjim trenutkom, izgleda da je jedna od glavnih stvari koja je imala uticaja na pokret za gej prava, a kasnije i na razliku između gej identiteta i onoga što je queer, posleratna saradnja sindikata sa upravom i promena strukture porodice. Možete li da nam kažete nešto o tome?\nOno što se desilo s krajem Drugog svetskog rata i razvojem novih društvenih sistema, je to da smo dobili stabilizaciju kroz posebne porodične oblike u slojevima radničke klase – iako posleratni ugovor nije uključivao sve, dakle nije bio inkluzivan.\nTo je u početku bilo izuzetno rodno-normativno. Postojala je neka vrsta rodne panike nakon Drugog svetskog rata, gde su mnoge žene bile zaposlene, a nakon toga sledi period neverovatne represije. U Kanadi je to konkretno značilo čišćenje državne službe od gejeva i lezbejki, odnosno osoba za koje su oni smatrali da su gej. A sve to zbog toga jer su smatrali da su homoseksualci podložniji uceni od strane Rusa, tako da su u hladnoratovskoj eri oni/e bili pretnja nacionalnoj bezbednosti. Čak su pokušavali da naprave tzv. „fruit machine“ koja bi identifikovala gej osobe u državnoj službi kako bi bile otpuštene.\nPrvi uticaj posleratnog perioda bio je pokušaj da se nametne heteroseksualna porodica kao norma, i da se upotrebe povećani prihodi, pomoć i socijalna sigurnost koju su radnici/e osvojile i proba da se stvori vrlo specifičan model porodice u okviru sekcija radničke klase. A onda su sa početkom pokreta za ženska prava, ljudi počeli da se bune – nije da pre toga nije bilo otpora, ali 1960ih žene su se jasno mobilizovale oko zahteva da se ovaj posleratni model stabilizacije menja. Feminizam, uspon ženskog pokreta, i začeci crnačkog pokreta, počeli su da kreiraju modele i nove načine promišljanja, tako da su gej osobe zapravo mogle da identifikuju ono s čime su bili/e suočeni/e kao političku opresiju, a što je samo mali broj gej osoba koje je politika interesovala činio pre toga. Većina članova/ca raznih zajednica su prosto smatrali/e da je to eto tako. A onda je to postalo političko pitanje, i to je zasluga pokreta koji se borio protiv dominantnog normativnog oblika koji se razvio nakon rata.\nJavljaju se i neki pomaci u porodičnoj formi, ali istovremeno se ostaje u okvirima kapitalizma koji je na kraju počeo da ima jak uticaj na to šta se postiglo pokretom. Sve mnogo više ima veze sa partnerstvom, nego sa oslobođenjem; sa pravima parova, nego sa seksualnim oslobođenjem bilo koje vrste. Čitav pokret je postao obeležen potrošačkim momentom i životnim stilom, tako da je kapitalizam imao uticaja i na ovo.\nTE: Super da ste to pomenuli jer sam želela da popričamo o komercijalizaciji gej/lezbejskog identiteta. Za vreme meseca Prajda, delom sam bila uzbuđena kao queer osoba zbog svega toga, a onda odem na neka od dešavanja i ono što vidim je korporacija do korporacije, i poruka „Kupujte gej stvari“, što treba da bude potvrda vašeg gej identiteta. Možete li da nam kažete nešto o tome kako je kapitalizam komodifikovao gej identitet, a još uvek ćuti o pravima? Kako se kapitalizam adaptira i dalje isključuje veliki deo gej i queer osoba?\nOve godine je prajd u Torontu, jedan od 3 najveća severnoamerička prajda, bio povezan sa tamošnjom berzom, naime izvršni direktor prajda je na taj dan otvorio berzu. To je znak dokle je sve otišlo. Bio sam na nekoliko prvih prajdova u Torontu, i bilo je strašno – postojale su šanse da vas neko napadne, gađa nečim, da budete izloženi mržnji, i to pogotovo kada vas nema mnogo. Tada su ogromni marševi bili nezamislivi. To što sada grad bude prepun tokom prajda je zaista neverovatna promena. Smatram da iako se progon queer osoba nastavlja, i iako moramo biti jasni u tvrdnji da nasilje nije nestalo i da se ljudi još uvek boje, ipak ima i promena koje su bitne i koje treba slaviti.\nAli u jednom trenutku se treba zapitati, zašto smo mi napredovali u vreme kada su ostali pokreti koji zahtevaju promene unazađeni? Afirmativna akcija, pravo na abortus i prava imigranata su brutalizovani; sindikati su napadnuti i radnici/e moraju da se odreknu mnogih stvari za koje su se izborili/e u prošlosti; opšti zakon o radu je unazađen. Zašto onda mi napredujemo? Jednim delom to ima veze sa tim što su se ljudi borili, bili su besni, ujedinjeni oko nekih stvari. Ali ono što smo dobili, i to se vidi tek sada kada se osvrenemo unazad, uglavnom je ono što je umnogome kompatibilno sa kapitalizmom.\nOd svih stvari za koje smo se borili, postojala je ideja o generalnom otvaranju polja roda i seksualnosti, tako da ljudi imaju pristup prostoru za igru, u stvaralačkom smislu i u smislu neotuđene aktivnosti. Umesto toga desilo se to da smo osvojili prava koja su bila najkompatibilnija: partnerstvo, gde je brak postao zvanično monogaman, određene beneficije na radnom mestu (što je vrlo važno i za šta se treba boriti), ali i to da smo se odredili specifičnim konzumerističkim momentom – način oblačenja, frizure, posećivanje određenih mesta. To automatski isključuje osobe sa niskim primanjima – oni ne mogu biti vidljivo queer. Često su i obojene osobe isključene jer karakter te komercijalizacije nosi u sebi nešto belačko. Izgleda da smo mnogo i dobili, a onda shvatiš da ono za šta smo se izborili su zapravo sve relativno lake stvari koje se uklapaju u postojeći sistem. U stvari, sve to predstavlja rizik za nove i veće podele i potencijalno ograničava ono za šta se u budućnosti treba boriti.\nTE: Čelsi Mening (u vreme kada smo radili intervju još uvek Bredli),je trebalo da bude jedna od počasnih učesnica prajda u San Francisku 2013, a onda je odlučeno da Mening bude izbačena sa spiska. Mislila sam je zanimljivo pokazati koliko se ljudi uzbuđuju oko recepcije gej prajda, i kako nisu spremni/e da se uhvate u koštac sa kontroverznim temama koje povezuju gej i queer teme, kao što su prigovarači savesti ili antiratni pokret – i žele da to odvoje od „gej prava“.\nMaločas si pomenula stvaranje saveza. Mogu se graditi radikalni savezi za promenu sa drugim ljudima koji su suočeni sa strašnim isključivanjem i opresijom, ili saveze sa esencijalnim elementima mejnstrima i sistema, sa Demokratama ili Republikancima, da postanete neka vrsta insajdera. To je ipak druga vrsta saveza od onog o kom smo malopre govorili, ali je to nažalost ono za šta se glavni deo pokreta zalaže, i to u meri u kojoj se uopšte tu može upotrebiti termin pokret. A to znači da ne želite da uradite bilo šta što bi moglo da uvredi korporacijske gazde, gradonačelnike, demokrate, itd. I na kraju završite sa izbacivanjem svega što je kontroverzna tema.\nTako Toronto Pride nije izbacio organizaciju Queers Against Israeli Apartheid (QAIA, Queer osobe protiv izraelskog aparthejda), uprkos tome što je skupština grada pretila da će prestati da finansira prajd ukoliko QAIA, koji se protive izraelskom pink-washing-u, bude deo parade na dan prajda. Oni su uvek bili deo povorke, i prajd je ostao pri svojoj odluci da i tada šetaju, i skupština je popustila. Tako da, da, još uvek ima onih koji su hrabri, ali se uglavnom sve svelo na uvlačenje onima koje želiš za saveznike, a koji su nažalost najmoćniji, a to znači pravljenje ogromnih kompromisa.\nTE: Ovde u SAD, bilo je mnogo priče i borbe oko bračne jednakosti i zakona koje je svaka država trebalo da donese. Prisustvovala sam mnogim protestima, kao što je Occupy, gde se dosta priče vodilo oko bračne jednakosti. Stvar koja bi uvek bila pomenuta je zdravstveno osiguranje, i ja bih pričala o zdravstenom za sve (pojedince), tako da mi je drago da pominjete da umesto toga dobijamo prava na partnerstvo. Problem koji potiče još iz doba AIDS pokreta bila je borba za zdravstveno osiguranje, a ne samo za brak.\nPotpuno se slažem. Lično smatram da uvek treba da se borimo protiv zakonske diskriminacije, i zato podržavam borbu za pravo na brak jer se na taj način staje na put heteroseksualnom monopolu. Druga strana priče je cena eksplicitnog fokusiranja na pravo na brak. Ukoliko se radi samo o beneficijama na radnom mestu za ograničen broj populacije, ima mnogo queer osoba, ili samo parova, koji nemaju ništa od toga jer su u takvoj situaciji da rade tamo gde nemaju nikakvih beneficija. To važi za veći deo radne snage danas.\nZapamtite da se ne borimo za prava parova, već za univerzalna prava, prava koja treba da važe za svakoga. Osnovna svar tu je da se radi o zdravstvenom osiguranju, ali u pitanju su i seksualne slobode! To znači različite stvari različitim ljudima. To može da se odnosi na parove, seksualne odnose sa mnogo ljudi; različiti ljudi imaju različite preferencije i potrebe. Ukoliko govorimo o seksualnom oslobođenju, govorimo o tome da sve dok svi pristaju na takav odnos, ljudi imaju prava na to. Generalno, i dalje postoji sramota u našem društvu kada je u pitanju seksualnost, gde osobe ne mogu ni da razgovaraju sa svojim partnerima o tome šta žele. Bombardovani smo slikama o seksu, na svakom bilbordu, reklami za automobil, a s druge strane ljudi i dalje ćute o svojoj seksualnosti. Izborili smo se za ponešto, ali nismo postigli neke od osnovnih stvari kada su u pitanju otvorenost u vezi sa seksom i seksualnošću, suzbijanje stigmatizacije i izbori.\nAS: Hteli smo da uradimo ovaj intrevju i da bismo pričali o nekim mudrim momentima u socijalističkom pokretu, koji ponekad izgleda kao da je vrlo sumnjičav prema queer politikama. Danas su ljudi protiv mnogih koncepata koji su proizašli iz queer teorije: termin queer, ideja privilegije, i još mnogi koncepti koji nisu jasno određeni i definisani u marksističkoj teoriji. Izgleda da postoji nekakva tenzija prema seksualnosti kod marksista, ali se nadam da je to nešto što će se menjati. Možda biste mogli da nam kažete nešto o tome, kakvo je vaše iskustvo.\nSkoro sam čitao knjigu Šile Roubotam o „utopiskim socijalistima/kinjama“. To su bili ljudi koji su sebe smatrali socijalistma/kinjama 1800ih, i jarko su želeli da izgrade bolji svet. Jasno je da su mnogi/e od njih, posebno žene, ali i neki od muškaraca razmišljali o seksualnim politikama kao delu nečega što danas zovemo borba za oslobođenje. Neki od njih su na umu imali/eupravo istopolne prakse, a mnoge/i su razmišljali o tome šta bi pravo seksualno oslobođenje značilo.\nTokom 20. veka ta je linija utopijskog socijalizma postepeno potisnuta od strane marksizma iz socijalističkog pokreta. Iako je bilo nekih tačaka gde su se marksizam i seksualno oslobođenje nalazili, generalno je bilo mnogo interepretiranja marksizma u smislu ekonomskih kategorija: klase, radnog mesta. Imate mnogo marksista i dan danas koji opsesivno govore o moći radnika u procesu proizvodnje, misleći na radno mesto – tačno je da je to važan izvor moći, i ne želim da poričem moć generalnog štrajka. Ali ako se naše politike fokusiraju jedino na radno mesto, to je mesto sa kog je seksualnost umnogome proterana.\nU najboljem slučaju, bolji deo marksizma je uvek naginjao ka tome da usvoji i promisli najbolje od liberalskih ideja u vezi sa seksualnim slobodama; tako je bilo tokom 20. veka, svakako dok sam ja bio socijalistički i queer aktivista, queer socijalistički pokret je uzimao dobre stvari od liberalne levice i to uključivao u svoju praksu. I jedna od stvari koje smo naučili iz queer pokreta je da to nije dovoljno i nije dovoljno dobro, jer na taj način mnogi i dalje ostaju isključeni. Mi moramo da postavljamo pitanja o tome ko je isključen i zašto, i šta možemo povodom toga da uradimo. Kako „gej identitet“ funkcioniše sa obrascima rasijalizacije - nije slučajno to da se belci više autuju, to svakako ima veze sa čitavom definicijom toga ko se računa kao gej ili lezbejka i kako to funkcioniše na kulturnom i rasnom planu.\nMarksizam, ili socijalizam u najširem smislu, nudi nam alatke za razmišljanje u tom pravcu. Ako je odvajanje rada od doma, od privatnog, deo načina na koji „gej“ počinje da postoji kao kategorija, šta nam to govori o ovoj kategoriji? Postoje mnoga pitanja koja treba prodiskutovati, kao na primer „Zašto je radno mesto toliko rodno-normativno?“, „Zašto su neki tipovi radnih mesta vezani za vrlo eksplicitnu vrstu maskuliniteta?“ To nije zbog toga što su „ti momci prosto takvi“ – dakle, kakve su dinamike radnog mesta koje operišu kako bi se kreiralo rodno uslovljeno ponašanje i kako se ono dalje održava i kontroliše?\nUkoliko govorimo o oslobođenju, kako na primer govorimo o onom delu seksualne slobode koji se odnosi na to da treba da imamo gde da upražnjavamo seks? To znači da treba da razmišljamo i da treba da nas brine problem kao što je beskućništvo. Treba da mislimo i na mlade ljude koji često nemaju svoj prostor u doba kada postaju seksualno aktivni/e i onda njihova seksualnost postaje nešto o čemu se ne govori. Dok god mi kao socijalisti/kinje ne smatramo da su naše alatke isključujuće, već inkluzivne, dok god se naše ideje i praksa prepliću i sa queer teorijom, sa antirasizmom i feminističkim teorijama, možemo mnogo toga da uradimo.\nTako stižemo do toga kako prava sloboda treba da izgleda. Marksove ideje o otuđenju i razotuđenju, ideja da kao vrsta bivamo bolji ostavljanjem nečeg dobrog iza sebe, alatke su koje mogu biti od pomoći u kreiranju vizije rodnog i seksualnog oslobođenja koje postavljaju pitanja o tome zašto rodni sistem opstaje, zašto se seksualnost javlja samo u procepima; šta je to u vezi sa radom što odbacuje hedonizam, dalje, rad kao obaveza, izbacivanje radosnih aspekata života. To znači i izazov za vrstu socijalizma koja je često prisutna u organizacijama: „All work and no play makes socialism a dull boy.” Veliki fokus na radno mesto i ekonomiju, kao da kapitalizam jedno postoji kao komplet ekonomskih odnosa, a ne i kao set kulturnih i interpersonalnih odnosa, takva vrsta socijalizma ne vodi nikud. Deo revitalizacije, izgradnje sledeće nove levice, odnosiće se i na spasavanje i obnavljanje uzbuđenja: šta će nam to revolucija stvarno doneti?\nTE: Kako vidite da socijalizam i queer aktivizam mogu da deluju zajedno, i šta jedan drugom imaju da ponude kako bi se desio neki napedak?\nŠto više o tome razmišljam, sve više verujem da je najbolje od socijalističke misli ono što je nastalo kao hibrid. To nije čisto „socijalistička misao“, već uključuje i intenzivno preplitanje sa teorijama, mislima i akcijama onih koji su uključeni/e u različite borbe. Pokvirivanje socijalizma nudi mogućnosti, ne samo u domenu roda i seksualnih sloboda, već i u smislu pristupa radu i svim oblastima života.\nU queer teoriji se trenutno puno priča o queer osobama kao transgresorima: mi delujemo protiv čitavog zbira seksualnih odnosa, koji nisu queer. Ali konstantna transgresija nije dovoljna, a socijalizam nam može pomoći da sa transgresije odemo dalje, ka transformaciji. Cilj je promeniti čitav skup odnosa i pretvoriti ga u jedno novo carstvo sloboda, a onda ne bismo više ni znali kako bi queer izgledao.\nZajedno, queer osobe, socijalisti/kinje i antirasisti/kinje mogu da počnu da postavljaju pitanja o tome kako se gej identitet sada koristi globalno kao deo zapadno imerijalističke strategije moći. Kako se to desilo? Šta je to u vezi sa „gej identitetom“ što je isključujuće? Kako to da se mnoge druge istopolne prakse u svetu ne računaju, ili se na njih gleda kao na manje vredne, još uvek nedefinisane, neautovane forme seksualnosti, na posebnu vrstu samoproklamovanog gej i lezbejskog identiteta koji se javljaju u određenim slojevima bele rase u Evropi i Severnoj Americi. Socijalizam nam nudi neke od alatki za odgonetanje ovih pitanja, ali ne sve.\nŠta se desilo sa radosnim, izazovnim, hrabrim pokretom za oslobođenje, koji je kada sam počinjao da se bavim politikom bio tako zabavan: prljav, nevaljao, slavljenički, zanimljiv. Kako da etos takvog pokreta prenesemo u socijalizam? Ako to postignemo, imaćemo mnogo moćniji skup alatki, i to neće biti samo skup dosadnih obaveza, i neće imati veze sa isključivanjem svih drugih i njihovih zlodela i političkih devijacija, već će akcenat biti na budućem razvoju i neverovatnom slavljenju ljudskih potencijala: šta bismo mogli biti, kako bismo mogli da živimo, ono što vidite da je u svakom od nas danas ubijeno. Queer, socijalistički i antirasistički potencijali nam mogu pomoći u tome.\n Rasijalizacija, ili etnicizacija je koncept u sociologiji kojim se opisuju procesi pripisivanja etničkih ili rasnih identiteta određenom odnosu, društvenoj praksi, ili grupi koja se tako ne identifikuje. Obično se javlja iz interakcije grupe sa grupom nad kojom dominira i kojoj pripisuje identitet u cilju dalje dominacije. Iako često nastaje iz dominacije, rasijalizovana ili etnicirana grupa često postepeno počinje da se identifikuje sa i čak rado prihvata pripisani identitet. Ovi procesi su bili česti kroz čitavu istoriju imperijalizama, nacionalizama, rasnih i etničkih hijerarhija.


Podržali smo - Udruženje\nPon - Pet 8.00 - 18.00.\nTel: +381 63 230 222, +381 62 230 222\nPromovišemo načine zdrave ishrane\nPodrška u borbi sa kilogramima\n30 minuta zdravlja\nHomeUdruženje | Podržali smo\nPotpisan protokol o saradnji specijalne bolnice ``Zlatibor`` i udruženja\nU ponedeljak, 3. decembra 2018. potpisan je Protokol o saradnji Specijalne bolnice za bolesti štitaste žlezde i bolesti metabolima „Zlatibor“, Čajetina i Udruženja za prevenciji i borbu protiv gojaznosti iz Beograda.\nProtokolom je postignuta saglasnost o potrebi unapređenja međusobne saradnje u oblasti prevencije, edukacije i lečenja gojaznosti, saradnje u promociji zdravih životnih stilova i razmene iskustava u razvoju ovih oblasti. Takođe postoji zajedničko uverenje da je saradnja i partnerstvo u obostranom interesu te da će doprineti uspešnijem i kvalitetnijem ukupnom razvoju međusobnih odnosa sa pozitivnim efektima.\nČIGOTA® će za sve svoje posetioce članove Udruženja za prevenciji i borbu protiv gojaznosti odobravati popust od 10% od važećeg cenovnika na usluge smeštaja kao i popust od 10% na medicinske usluge.\nČlanovi Udruženja ostvaruju ovo pravo uz člansku kartu ili pismenu potvrdu Udruženja.\nProtokol je potpisan u ČIGOTA® agenciji u Beogradu. Potpisali su ga v. d. direktora ČIGOTE® , Spec. dr. med. Željko Stakić, i predsednik Udruženja za prevenciji i borbu protiv gojaznosti, Mile Grozdanić.\nUČEŠĆE NA KONGRESU I DODELA ZAHVALNICA STRATEŠKIM PARTNERIMA\nNa Četvrtom srpskom kongresu o gojaznosti koji jeodržan na Zlatiboru, od 28. do 30. septembra 2018. godine prisustvovalo je i UDRUŽENJE ZA PREVENCIJU I BORBU PROTIV GOJAZNOSTI .\nPored aktivnog učešća i nastupa na kongresu, dodeljene su i zahvalnice strateškim partnerima i pojedincima koji su svojim radom i delom uticali na smanjivanje gojaznosti u Srbiji. Takodje zahvalnice su dobile i institucije koje su podržali i shvatili znacaj i potrebu ovakvog udruženja, a koje je ispred udruženja uručio Mile Grozdanić, predsednik udruženja.\nTakođe je snimljena i specijalna emisija 30 MINTA ZDRAVLJA, koja je cela posvećena kongresu.\nČETVRTI SRPSKI KONGRES O GOJAZNOSTI SA MEĐUNARODNIM UČEŠĆEM\nSa zadovoljstvom Vas obaveštavamo da je Četvrti srpski kongres o gojaznosti sa međunarodnim učešćem održan na Zlatiboru, od 28. do 30. septembra 2018. godine.\nČetvrti kongres o gojaznosti je svečano otvoren u SB Čigota na Zlatiboru u organizaciji Srpskog udruženja za proučavanje gojaznosti, Udruženja za dijabetes Srbije i Odbora za endokrinologiju i faktore spoljašnje sredine SANU, a pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja Srbije.\nPreko 100 učesnika iz zemlje i iz inostranstva govorilo je o problemima i porastu osoba sa prekomernom telesnom težinom, posledicama gojaznosti, ali i o iskustvima i merama koje bi trebalo preduzeti kako bi se ova bolest modernog doba predupredila i kroz permanentne napore celog društva, pobedila.\nMinistarstvo zdravlja Republike Srbije i Privredna komora Srbije potpisali su danas u Palati Srbije Sporazum o saradnji, kojim je obeležen zvaničan početak nacionalne kampanje „Teži ravnoteži“. Sporazum o saradnji potpisali su prof. dr Vladimir Đukić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Republike Srbije i Veljko Jovanović, direktor Sektora za poljoprivredu Privredne komore Srbije.\nNacionalna kampanja „Teži ravnoteži“ pokrenuta je od strane Privredne komore Srbije – Udruženja za prehrambenu industriju, kao podrška Nacionalnom programu za borbu protiv gojaznosti Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Cilj kampanje je da na zanimljiv način informiše i edukuje građane o važnosti usvajanja zdravih stilova života, balansirane ishrane i redovne fizičke aktivnosti u cilju prevencije gojaznosti.\nViše informacija o samoj kampanji „Teži ravnoteži“ možete pronaći u prilogu, u dokumentu Saopštenje za javnost.\nza prevenciju i borbu\n05/07/2021Udruženje za borbu protiv gojaznosti na Happy TV, gost Mile Grozdanić\n05/07/2021Gostovanje na RTS – Tema: Gojaznost kao veliki problem za pojedinca i društvo\n05/07/2021Poziv medijima, institucijama, pojedincima, kompanijama u srbiji, regionu i našoj diaspori širom sveta na saradnju\n+381 63 230 222\nTreba vam podrška? Pošaljite nam email\nSa grupom ljudi koji su imali slično iskustvo i probleme, osnovli smo Udruženje za prevenciju i borbu protiv gojaznosti. Smatrali smo da probleme gojaznih mogu razumeti samo gojazni, pa je cilj Udruženja da pruža podršku svim ljudima sa viškom kilograma u vidu korisnih saveta i preporuka, ne samo od strane onih koji su prošli proces mršavljenja već i stručnjaka iz ove oblasti.\n+381 62 230 222\nPonedeljak - Petak - 8:00 do 18:00\nCopyright © 2019 Udruženje. All rights reserved.


Anđelina odlaže venčanje jer mora da radi! - Film - Svet - Vesti - Svet Plus\n16:17 27. MAJ 2012.\nAnđelina je odložila sve planove oko venčanja jer je prihvatila da u narednom periodu snimi čak tri filma. Par trenutno najviše vremena proviodi u Ričmondu, u Londonu sa njihovo šestoro dece.\nI Anđelina i Bred su profesionalno angažovani, tako da nikad ne rade u isto vreme. Bred nije srećan što je Anđelina prezauzeta na poslu, dok on preuzima veću odgovornost oko čuvanja dece. Isto tako, pomalo je razočaran njenom odlukom da se svadba odloži.


Njegov otac Halil efendija Đezić bio je imam, zapamćen po lijepom glasu i omiljen među mještanima zbog svog širokog srca i druženja s ljudima. Zekerijah je, kao i mnogi drugi Janjarci, počeo pjevati od malih nogu, i već tada su mu predviđali bogatu pjevačku karijeru. Janja je oduvijek bila rasadnik pjevačkih talenata, pa nikoga nije začudilo kad se on, u mladim godinama, počeo okretati pjevanju. U zavičaju je izašao pred mikrofon u pratnji velikog bijeljinskog harmonikaša i pedagoga Hazima Hanušića i odmah je privukao pažnju, pogotovo ženskog dijela publike. Neobično lijep, dostojanstvenog držanja i gospodskog glasa, zapjevao je u čuvenoj ljetnoj kafani u Gradskom parku, i odmah postao lokalna zvijezda. Njegove interpretacije svjetskih šlagera bile su nezaboravne. Kažu, kad bi zapjevao tada čuvenu pjesmu “Granada”, ni lišće u parku nije šumorilo, da ne smeta.


NAJBOLJI MULTIVITAMINSKI SUPLEMENTI\nNaši Daily Vitamins sadrže ključne vitamine kao što su vitamin A, D, E i C uz riboflavin i niacin. Vitamini su od vitalnog značaja za energetski metabolizam, smanjuju umor i doprinose normalno funkcionisanje mnogih sistema u telu. Kada ste na čistoj dijeti i trenirate jako, ovaj dodatak može da pomogne da budete zdraviji i da zadovoljite dnevne potrebe vašeg tela za vitaminima. Ovaj vitaminski dodatak se preporučuje svim sportistima kao i ljudima koji samo žele da pobojšaju svoje zdravlje.\nVitamin E može povećati antioksidantni profil u telu i ojačati imuni sistem pomažući da zadržite zdravu i jaku kosu. Namernice kao što su avocado, maslina i badem sadrže vitamin E, međutim ako se ne konzumiraju u toku dana dodatak vitamina E je vrlo koristan. Ovaj proizvod je savršen za one koji žele da održe zdravu kosu, pobojšati antioksidativni profil u telu kao i zaštitu DNK proteina i lipida od oksidativnog oštećenja, jednostavnim konzumiranjem ovog dodatka u kapsuli.\nNAŠA ALPHA VITAMIN PONUDA JE EFIKASAN I EFEKTIVAN NAČIN DA POBOJŠATE SVOJE ZDRAVLJE KONZUMIRANJEM SAMO JEDNOG DODATKA.\nUlje noćurka ima bogatstvo linolne kiseline, kao esencijalne masne kiseline koje doprinosi održavanju normalnog nivoa holesterola u krvi, koristi se za lečenje stanja kože kao što su akne, bore i ekcema. Esencijalne masne kiseline kao linolna kiselina ne mogu biti proizvedene u organizmutako da suplementacija nudi idealno rešenje za postizanje adekvatnog unosa. Svaki softgel daje 719mg linolne kiseline i veoma je isplativ i pogodan način da postignete svoj dnevni unos i da održite svoju kožu zdravom\nThermopure je idealan dodatak za one koji žele da izgube težinu i sagore masti a ujedno unesu neophodne vitamine kao što su hrom, vitamin B6 i vitamin B12. Thermopure pomaže da odloži umor, povećava budnost i podržava normalno funkcionisanje imunog sistema. Ovaj proizvod može da se koristi pre vežbanja zbog 15omg kofeina i 375mg ekstrata zelenog čaja, kao i termogeničke dodatke kao što su ekstrati ljute paprike i crnog bibera. Idealan dodatak za svakog sportistu ili vežbača u teretani koji traže idealan spoj ključnih hranjivih materija.\nNAJBOLJI VITAMINI ZA IMUNI SISTEM\nOvo je savršeni dodatak za imuni sistem. Sa komleksom vitamina B, vitamina C i vitamina D, kao i cinkom i magnezijumom, ovaj proizvod će omogućiti i podržati funkcionisanje imunog sistema. Naša formula koja sadrži resveratrol i ginseng okuplja veliki broj vitamina, mineral i antioksidanta koji će podržati aktivan način života i osigurati vaš imuni sistem i efikasno će sprečiti bolesti i smanjiti simptome umora.\nNAJBOLJI VITAMINI ZA DECU\nZa noramal rast i razvoj dece vitamini su od presudnog uticaja. Ovaj naš proizvod daje ukupno 18 vitamina i mineral koji poržavaju zdravi rast i razvoj vaše dece. Šumeće tabčete se rastvaraju vrlo lako i dobija se napitak koji će vaša deca obožavati. Koristite ovo kao ukusan napitak za vašu decu da ih uvedete u prednosti zdravog života od malih nogu.\nOvaj dodatak ima čitav niz prednosti uključujući podršku srčanog i moždanog funkcionisanja, protiv gojaznosti, anti kancerogeno dejstvo, protiv dijabetese i anti artherogeničnim svojstvima. Ovi pozitivni efekti se ogledaju u sadržaju zelenog čaja kao dodatka. Pored ogromne zdravstvene koristi mega ekstrat zelenog čaja sadrži 32mg kofeina što ga čini odličnim dodatkom pre treninga, posebno je efikasan pri sagorevanju kalorija tokom vežbanja.\nNAJBOLJI SUPLEMENTI ZA MOZAK\nRiblja ulja su fantastičan način da dopunite svoju ishranu i iskoristite mnoge zdravstvene prednosti. Riblje ulje je toliko korisno zbog omega 3 masnih kiselina koje sadrži kao što su DHA i EPA. Takve masne kiseline pomažu u održavanu funkcionisanja i razvoja mozga. Tu su i mnoge druge prednosti koje dodatak omega 3 donosi kao što su normalno funkcionisanje sistema srca i krvi kao i regulisanje krvnog pritiska i nivoa holesterola. Omega Balance je riblje ulje visoke čvrstoće kojim ćete pobojšati unos omega 3 u optimalnom stanju i doprinećete zdravoj ishrani što će vam pomoći da budete zdravi i vitalni.\nIron Plus (Gvožđe)\nSa 100% preporučene dnevne doze gvoždja ćete vašem organizmu pomoći u proizvodnji crvenih krvnih ćelija i pobojšanju transporta kiseonika kroz telo. Svaka porcija sadrži vitamin C za koji je dokazano da pobojšava apsorpciju gvožđa u organizmu i da doprinosi formiranju kolagena koji je od vitalnog značaja za odlično zdravlje noktiju. Dodatak sadrži i folnu kiselinu i vitamine A i B koji pomažu normalnom metabolizmu gvožđa\nOvaj dodatak može da pomogne pobojšanju mentalnog zdravlja kao i povećanju nivoa prirodnog testosterone. Vitamin D3 vam može pomoći pri smanjenju stresa kao i pri izgradnji mišića. Vitamin D3 je takođe koristan za održavanje zdravih zuba i kostiju i može da olakša normalno funkcionisanje imunog sistema. Uzimajući 3000-5000iu vitamina D3 je savršena doza da vam pomogne u svim aspektima.\nOdržavanje dobrog zdravlja zglobova je od vitalnog značaja za dizače tegova kao i za ostale sportiste ili za opšte zdravlje ljudi. Pri održavanju zdravih zglobova je važno da se održi bogatstvo antioksidanta, vitamina i minerala kojih u Join Plus proizvodu ima u izobilju. Obezbedjuje sintetički spoj Glukozamina HCL, Hondroitin Sulfata, MCM i celadrin kao šipak, maslinov leaf ekstrat i kurkumin. Joint Plus je sastavni dodatak za zglobove odličnog zdravlja.


R I Z I N G E R I U M: Limp Bizkit: U izvornoj postavi u Varaždinu\nLimp Bizkit: U izvornoj postavi u Varaždinu\nLimp Bizkit 20. juna nastupa u Varaždinu u sklopu svetske turneje na kojoj će bend svirati u izvornoj postavi\nNakon gotovo osmogodišnje stanke, povratak na scenu u izvornoj postavi najavljuje jedan od najpoznatijih predstavnika nu-metal muzike, Limp Bizkit. Frontmen benda Fred Durst već mesecima priprema nove instrumentale koji će zapaliti scenu i vratiti ih na tron nu-metala\nVaraždin je jedan od 25 gradova u kojima će Limp Bizkit održati koncert u sklopu svetske turneje pod nazivom "Unicorns N' Rainbows Tour", i to 20. juna u Areni Varaždin. Hrvatski grad će se, kao jedna od destinacija svetske turneje Limp Bizkita, tako naći u društvu evropskih metropola kao što su Milano, Beč, Pariz i Prag.\nLimp Bizkit nastao je 1995. godine i već je na samim počecima, sprijateljivši se s DJ Lethalom, eksperimentisao s elementima hip hopa i 2/2 punka, čime je postao jedan od najznačajnijih predstavnika new metal muzike. Novi album pod nazivom "The Unquestionable Truth part II" bend će promovisati u sklopu turneje i svojim fanovima omogućiti pregršt dobrog zvuka.\nDosad su izdali četiri uspešna studijska albuma, "Three Dollar Bill Yall$", "Significant Other", "Chocolate Starfish and the Hot Dog Flavored Water" i "Results May Vary", te imaju preko 50 miliona prodatih albuma diljem sveta.\nZbog burne karijere koja im prethodi, za bendom se uvek dizala medijska prašina, što zbog raznih incidenata, brojnih kontoverzi ili pak žustrih svađa unutar benda.\nSvi obožavaoci Limp Bizkita, njihovog efektnog zvuka i prodornog glasa frontmena Freda Dursta, ulaznice po ceni od 200 do 250 kuna mogu kupiti na svim ovlaštenim mestima Ticketproa i na www.ticketpro.hr. Za sve dodatne informacije posetite www.lupapromotion.hr ili www.arena-varazdin.hr.


FISKALNI SAVET: Rast ispod nivoa zbog slabih institucija i vladavine prava\nPrivredni rast Srbije je ispod svog potencijalnog nivoa zbog slabih institucija, posebno vladavine prava i kontrole korupcije i najveći je ekonomski problem, saopštio je Fiskalni savet Vlade Republike Srbije.\nSledeći činilac koji koči privredni rast su, kako je navedeno u analizi Fiskalnog saveta "Zašto privredni rast Srbije zaostaje", niske investicije, naročito privatne koje su nedovoljne, pre svega usled slabe vladavine prava i visoke korupcije. Fiskalni savet je u tom radu koji će biti prezentovan na biznis forumu na Kopaoniku, naveo da privredni rast usporavaju i nedostaci u obrazovnom sistemu.\nDodaje se da bi "Srbija trebalo da te zaostatke postepeno nadoknađuje bržim privrednim rastom, ali se to ne dešava". Ističe se da su zemlje CIE u prethodnoj deceniji imale osetno brži privredni rast od Srbije, pa su joj u ekonomskom razvoju dodatno odmakle.


“Bez slobodnih izbora nema demokratije. Država u kojoj nema vladavine prava i podele vlasti, nije država nego neki provizorijum. Takva država ne može da postane članica EU. To važi za sve države kandidate i važilo je oduvek”, naglasila je ona.\n“Nisam optimista. Ova vlast deklarativno nije odustala od evrointegracija, ali je jasno, po reakcijama političara na ovaj izveštaj, da ne razume šta znače demokratija i vladavina prava i za funkcionisanje i za ugled neke države”, istakla je ona.\n“Srpska napredna stranka (SNS) ima podršku 63 odsto glasačkog tela. Kada su pre devet godina došli na vlast obećali su beskompromisnu borbu protiv mafije i korupcije. Medjutim mi u ovom trenutku nemamo rešene slučajeve visoke korupcije i organizovanog kriminala, a na tome se vidi da li postoji vladavina prava, nezavisno pravosudje, sloboda i zaštita novinara i institucija koje to garantuju bez obzira ko je na vlasti. To je za devet godina moralo da se obezbedi”, navela je koordinatorka NKEU.\n“Od svih zemalja kandidata za članstvo u EU se očekuje da dokažu da su sposobne da se izbore sa organizovanim kriminalom i korupcijom, kako bi time dokazali da imaju nezavisno pravosudje. Ako ne postoji nezavisno pravosudje, onda ne može da se razgovara o otvaranju nijednog drugog poglavlja”, istakla je Dragojlović.\nNa pitanje Bete, da li ima utisak da nasuprot izveštajima EP vodeći evropski lideri poput Emanuela Makrona ili Angele Merkel nemaju primedbe na politiku koja se vodi u Srbiji kada je u pitanju vladavina prava, Dragojlović je kazala da su pojedine članice EU “patentirale” i primenile u praksi model “stabilokratije” na Zapadnom Balkanu.\n“Neko je zaključio da na Zapadnom Balkanu demokratija nije moguća i da je zbog toga bolje primeniti princip stabilokratije. To je velika greška”, ocenila je ona.\n“Pa toliko je novca i tehničke pomoći EU je uložila upravo u borbu protiv tih pojava i jačanje institucija. To što smo mi izloženi tabloidnoj komunikaciji, povišenim tonovima i govoru mržnje, ne znači da treba da očekujemo od diplomata i zvaničnika da tako razgovaraju. Nije realno da neke druge države ili EU postavlja i smenjuje vlade po Zapadnom Balkanu”, zaključila je Dragojlović.\nU Izveštaju Evropskog parlamenta koji je juče usvojen sa 538 glasova “Za”, dok je protiv bilo 69 i uzdržanih 79 poslanika, ističe se da su napadi na novinare i nevladine organizacije u Srbiji neprihvatljivi.


FILMSKA PLJAČKA U PARIZU: Pink Panteri presreli dve žene u bentliju i oteli 5 MILIONA EVRA?!\nPočetna / Svet / FILMSKA PLJAČKA U PARIZU: Pink Panteri presreli dve žene u bentliju i oteli 5 MILIONA EVRA?!\tFILMSKA PLJAČKA U PARIZU: Pink Panteri presreli dve žene u bentliju i oteli 5 MILIONA EVRA?!\nOd Kurir.rs / November 22, 2016\tShare\nloading... Dve žene iz Katara opljačkane su na autoputu u Parizu pri čemu su ostale bez predmeta vrednih najmanje pet miliona evra, a strani mediji prenose da je verovatno reč o Pink Panterima.\nloading... Žene, oko 60 godina starosti, krenule su u ponedeljak sa aerodroma Burže severoistočno od Pariza kada su im automobil zaustavila dva maskirana muškarca, koji su poprskali njih dve i njihovog vozača suzavcem i ukrali “sve što se nalazilo u vozilu: nakit, odeću, prtljag”, rekao je neimenovani izvor.\nloading... Pljačkaši često koriste saobraćajne gužve da sprovedu svoj plan. Tako je prošlog meseca taksi koji je vozio direktora francuskog lanca prodavnica nameštaja zaustavljen ubrzo nakon što je krenuo sa aerodroma Burže, a tri pljačkaša su tada odnela predmete vredne oko 100.000 evra.\nloading... ← Prošla vest DA LI IMA GAĆICE? Ovako seks-bomba ide na pijacu! (FOTO)\tSledeća vest → Ovu SEX-BOMBU kada budete videli,NECE VAM BITI DOBRO! (FOTO)\tMožda vam se još sviđa...


Ulje kanabisa: Da li je zaista toliko korisno : Južne vesti\n13:48, 5. 8. 2019.\nKafa sa dizajniranim listom kanabisa na peni\nPored pouzdanih prodavaca, rapidni rast industrije privukao je „CBD kauboje" - oportuniste koji pokušavaju da zarade na brzaka - prema rečima Marka Rejndersa, predsednika Evropskog udruženja industrije konoplje.\nU kanabisu mogu da se nađu dva glavna jedinjenja - CBD i THC (tetrahidrokanabinol). Za razliku od THC-a, CBD je legalan, od njega ne možete da se naduvate i lako je dostupan u tržnim centrima i preko interneta.\nProfesorka Sorša O'Salivan, sa Univerziteta u Notingemu, preporučuje kupcima da traže brendove koji mogu da prilože sertifikat analize svojih proizvoda.\nOna veruje da je bila „naivna" i želi da CBD proizvodi budu bolje istraženi i jasnije regulisani.\nŠarlota Kaldvel kaže da ju je kontaktiralo „stotine, možda hiljade" pacijenata povodom uzimanja CBD-a - u nekim slučajevima zbog teških i ozbiljnih zdravstvenih stanja.\nPretraživanje Instagrama iznedrilo je tvrdnju za tvrdnjom prodavaca i promotera CBD proizvoda - da ublažavaju bolove, da popravljaju raspoloženje i da čak mogu da budu „solidna alternativa antidepresivima".\nSamo je epidioleks, lek zasnovan na CBD-u koji se koristi za sprečavanje epileptičnih napada, otpočeo ovaj proces. On je blizu da dobije licencu i već se prepisuje pacijentima Nacionalne zdravstvene službe (NHS) - od marta njih 80 - kao neodobreni lek.\nNacionalni institut za izuzetnost zdravlja i nege (NICE), takođe procenjuje epidioleksovu kliničku efikasnost i isplativost za dva oblika epilepsije - sindrome Dravet i Lenoks-Gastaut. On će doneti odluku o tome da li, jednom kad dobije licencu, lek treba najnormalnije da se prepisuje u okviru NHS-a.\nGlumica iz serije „Dobro mesto" Kristen Bel izjavila je da je ustanovila da joj je CBD koristan u lečenju anksioznosti\nOnlajn, „CBD se reklamira za mnoge nedaće za koje nije proučavan", prema pregledu sa Univerziteta u Notingemu, objavljenom u februaru. A za one za koje je proučavan kod ljudi „obično postoje slabi ili veoma slabi dokazi", uz naglašeni izuzetak epileptičnih napada.\nProfesorka O'Salivan ističe da najnoviji proizvodi kao što su CBD kapućino i sladoled, koji se često prodaju po visokim cenama, imaju u sebi toliko malo CBD-a da prosto „ne postoji mogućnost da će imati bilo kakvo biološko dejstvo."\nA što se tiče pitanja da li CBD može da se ispostavi kao melem za vrtoglavi raspon stanja kao što se tvrdi, ona kaže da bi „budućnost mogla da izgleda veoma drugačije".


Regresiranje troškova prevoza učenika srednjih škola - Grad Pančevo\nIzbeglice i raseljena lica\nRegresiranje troškova prevoza učenika srednjih škola\nPočetna/Regresiranje troškova prevoza učenika srednjih škola\nSekretarijat za javne službe i socijalna pitanja Gradske uprave grada Pančeva povodom realizacije prava na regresiranje troškova prevoza učenika koji redovno pohađaju srednje škole na teritoriji drugog grada/opštine Južnobanatskog upravnog okruga, a prema kojima Javno komunalno preduzeće za prevoz putnika „Autotransport-Pančevo“ Pančevo nema redovne dnevne linije prema Odluci o finansijskoj podršci porodici sa decom na teritoriji grada Pančeva , obaveštava učenike/roditelje, o sledećem:\n– Počev od 1. februara 2019. godine zainteresovani učenici, odnosno roditelji maloletnih učenika koji redovno pohađaju srednje škole na teritoriji drugog grada/opštine Južnobanatskog upravnog okruga, a prema kojima JKP „Autotransport-Pančevo“ Pančevo nema redovne dnevne linije mogu da podnesu zahtev za regresiranje troškova prevoza u Gradskom uslužnom centru grada Pančeva, u kancelariji broj 21, shodno Javnom pozivu za ostvarivanje ovog prava, objavljenom u nedeljnom listu „Pančevac“ i na sajtu grada Pančeva http://www.pancevo.rs/dokumenta/socijalna-zastita/ .\nObrazac zahteva može se preuzeti na sajtu grada Pančeva http://www.pancevo.rs/dokumenta/socijalna-zastita/ ili u Gradskom uslužnom centru.\nSve dodatne informacije mogu se dobiti na telefon: 308-871, a lice zaduženo za kontakt je Dragana Dačić u Sekretarijatu za javne službe i socijalna pitanja Gradske uprave grada Pančeva.\nArhiva članaka Izaberi mesec avgust 2019 (29) jul 2019 (54) jun 2019 (49) maj 2019 (53) april 2019 (43) mart 2019 (49) februar 2019 (36) januar 2019 (31) decembar 2018 (41) novembar 2018 (44) oktobar 2018 (34) septembar 2018 (44) avgust 2018 (47) jul 2018 (60) jun 2018 (61) maj 2018 (69) april 2018 (57) mart 2018 (56) februar 2018 (58) januar 2018 (28) decembar 2017 (62) novembar 2017 (52) oktobar 2017 (43) septembar 2017 (47) avgust 2017 (36) jul 2017 (30) jun 2017 (58) maj 2017 (51) april 2017 (44) mart 2017 (84) februar 2017 (40) januar 2017 (38) decembar 2016 (68) novembar 2016 (78) oktobar 2016 (60) septembar 2016 (48) avgust 2016 (63) jul 2016 (46) jun 2016 (71) maj 2016 (34) april 2016 (82) mart 2016 (89) februar 2016 (67) januar 2016 (17) decembar 2015 (37) novembar 2015 (30) oktobar 2015 (12) septembar 2015 (7) avgust 2015 (4) jul 2015 (6) jun 2015 (4) maj 2015 (1) april 2015 (6) mart 2015 (3) februar 2015 (29) januar 2015 (4) decembar 2014 (9) novembar 2014 (20) oktobar 2014 (4) septembar 2014 (1) avgust 2014 (3) jul 2014 (3) maj 2014 (1) februar 2014 (1) novembar 2013 (1) februar 2013 (1) decembar 2012 (3) jul 2012 (3) maj 2012 (4) februar 2012 (1) novembar 2011 (1) maj 2011 (3) oktobar 2010 (1) avgust 2010 (1) septembar 2009 (1) novembar 2008 (1) april 2008 (1)


Strani agenti tragaju za haškim beguncima\nSrpski ministar policije Dragan Jočić izjavio je da u traganju za haškim beguncima u Srbiji učestvuju i istražitelji iz SAD i Velike Britanije.\nSaradnju sa američkim istražiteljima prvi put je ugovorio bivši premijer Srbije Zoran Živković, prilikom posete Sjedinjenim Državama u leto 2003. godine. Živković kaže da je i tada osnovni razlog za ovaj poziv bila namera da se dokaže da Srbija sarađuje sa Haškim tribunalom, ali da je projekat prekinuo upravo kabinet Vojislava Koštunice:\n"Bilo je dogovoreno da dođe 5-6 Amerikanaca, stručnjaka koji bi diktirali potrage i pratili poslove koje rade naši organi bezbednosti, naravno bez operativnog učešća – ne bi mogli da prate, da nose oružje, da rade samostalno. Ali, mogli bi da budu ili inicijatori ili posmatrači onoga što rade naši organi. Bio je dogovor da taj projekat traje šest meseci i da što se tiče američke administracije, ako nakon tih šest meseci podnesu izveštaj da su uvereni da naši organi rade svoj posao maksimalno, saradnja sa Haškim tribunalom više ne bi bila prepreka u našim odnosima. Na žalost, pred završetak tog perioda od šest meseci Koštunica, odnosno njegov novopostavljeni šef BIA Rade Bulatović, je prekinuo tu saradnju. Time je propuštena prilika da se još 2004. godine okonča ta misterija oko toga da li sarađujemo ili ne sa Haškim tribunalom."\nDa li je angažovanje američkih i britanskih istražitelja motivisano pokušajem da se što lakše i što brže lociraju preostali haški begunci Ratko Mladić, Goran Hadžić ili Stojan Župljanin ili, pre svega, željom da se međunarodnoj zajednici demonstrira posvećenost ka ispunjenju obaveza? Analitičar lista Vreme Dejan Anastasijević:\n"Ministar Jočić nije objasnio građanima Srbije u kom svojstvu su ti strani timovi ovde – da li su samo posmatrači, da li postoji neka koordinacija, da li su u pitanju neki zajednički timovi naših snaga bezbednosti i iz inostranstva. Na osnovu onoga što je rekao je jako teško proceniti kakav bi uspeh to moglo da ima. Lično verujem da je pitanje haških begunaca naše pitanje i da bi srpska policija i službe bezbednosti to mogli bez problema da reše, ukoliko bi stvarno postojala politička volja. Ono što smo do sada imali su uglavnom demonstracije da postoji politička volja, ali bez rezultata. Čini mi se da je i ovo jedna od takvih stvari, ali da ne prejudiciramo nego da vidimo da li će ovaj put biti rezultata – lično sam skeptičan u vezi sa tim."\nNije poznato da li jedan od razloga da glavni tužilac Haškog tribunala Karla del Ponte danas svetlijim tonovima oslika saradnju Srbije sa Haškim tribunalom leži u činjenici da u potrazi za trojicom preostalih begunaca učestvuju i američki i britanski agenti, ali su očigledni pokušaji da sve instance vlasti demonstriraju posvećenost rešavanju ključne međunarodne obaveze Beograda. Tako je načelnik Generalštaba Vojske Srbije Zdravko Ponoš izjavio da vojska ne štiti haške optuženike, a da su aktuelne pretrage kasarni "uhodana akcija koja se sprovodi već više meseci i uglavnom sprovode u objektima koje vojska više ne koristi:\n"Da vojska čuva haške optuženike ne bi morala da ih traži. Vojska sprovodi jednu uhodanu akciju već nekoliko meseci a to je pretres objekata koje vojska uglavnom više ne koristi. U nekim kasarnama žive ljudi koji su unesrećeni i vojska pokušava da otkloni svaku sumnju da tamo ima nekog."


NAJJAČA GASTARBAJTERSKA PIJACA U BEČU: Na pijaci rakija 1 evro, i ima svega - od pihtija do pečenja (FOTO/VIDEO) — TPKNEWS\n14:41 - 03/06/2020\nNaslovna/VESTI/VESTI IZ SVETA/DIJASPORA/NAJJAČA GASTARBAJTERSKA PIJACA U BEČU: Na pijaci rakija 1 evro, i ima svega – od pihtija do pečenja (FOTO/VIDEO)\nNAJJAČA GASTARBAJTERSKA PIJACA U BEČU: Na pijaci rakija 1 evro, i ima svega – od pihtija do pečenja (FOTO/VIDEO)\nU Beču živi oko 300.000 gastarbajtera iz Srbije, koji u ovom gradu imaju jedno mesto na kom se okupljaju i mogu da pazare sve ono što ih podseća na domovinu.\nKljučna lokacija za gastarbajtere u Beču je pijaca “Meiselmarkt”, na koju redovno odlaze.\nU pitanju je zatvorena pijaca, na kojoj možete da kupite kulen, slaninu, ajvar, čvarke, kavurmu, ali i da popijete domaću rakiju za jedan evro.\nMomci iz ekipe “Marka Žvaka” obišli su ovu lokaciju i zabeležili šta sve od domaćih proizvoda može tamo da se kupi.\nDomaći proizvodi, kao kod kuće Printskrin: Youtube/Marka Žvaka\nSrbi i ljudi iz bivših jugoslovenskih republika redovno posećuju pijacu, a neki penzioneri se svakodnevno okupljaju u jednoj kafani.\nMesar Damir Matejić, koji je 13 godina u Austriji, otkrio je za ekipu “Marka Žvaka” šta se sve prodaje u njegovoj radnji. Domaće proizvode kupuju i Austrijanci, mada su Srbi najčešće mušterije. Prema njegovim rečima, meso je kvalitetnije u Srbiji.\n– Trudimo se da imamo skoro sve domaće specijalitete. Proizvodimo kulen, slaninu, pečenicu, suvi vrat, a velika potražnja vlada za “kulenovom sekom”. Kod nas možete da kupite domaće pihtije, koje sami pravimo, kao i čvarke – otkrio je on.\nGastarbajteri na ovoj pijaci mogu da kupe sve ono što ih podseća na domovinu. Pored proizvoda u mesari, ovde se prodaju i pečeno prase, ajvar, zimnica, kiseli kupus, a mušterije tačno znaju da li je “pasulj došao pravo iz Srbije ili je iz Kine”.\nNa pijaci postoji i restoran “Aleks gril”, u kojem gastarbajteri mogu da popiju rakiju za jedan evro.\n– Imam 50-ak gostiju koji su stalni i oni se smenjuju ujutru i uveče. Najviše se piju pivo i vino, ali imamo i bosansku i srpsku rakiju – rekao je Slavko.\nNeke mušteriju u restoranu provedu i nekoliko sati, dok su im žene na poslu, na primer. Pored toga što prodaje piće, Slavko često i miri zavađene strane, koje znaju da se posvađaju posle nekoliko čašica. Među gostima ima i Austrijanaca.\nKako je ispričao Slavko, koji je skoro 50 godina u Austriji, u početku su ljudi iz bivših jugoslovenskih republika bili samo radnici u ovoj zemlji.\nMesto okupljanja ljudi iz bivše Jugoslavije Printskrin: Youtube/Marka Žvaka\n– Kad je moja generacija došla ovde, pravili smo im metro, a Beč je u to vreme imao kaldrmu. Danas imate ljude koji su treća, četvrta generacija koji su rođeni ovde i rade na visokim funkcijama, u administraciji, na čelu firme i slično – rekao je on.\nŠKOLE MENJAJU KADAR: Od jeseni otpuštaju tetkice, ložače i domare, a zapošljavaju psihologe\nJUBILEJ: Trista godina od potpisivanja “Požarevačkog mira”


Trixie Podesive stepenice za pse 39488 onLine Prodaja, Cena | Sve Za Kuću\nOpis Proizvoda: Trixie Podesive stepenice za pse 39488\nTrixie stepenice za pse se preporučuju u slučajevima kada je ljubimac mali, kada ima problema sa zglobovima ili kada ostari - kada mu je teško da se penje/silazi. Ove stepenice su podesive po visini.\nKarakteristike proizvoda: Trixie Podesive stepenice za pse 39488\nTrixie Stepenice za pse\nMaterijal: MDF, filc\nPodesive na tri nivoa po visini: 40/44/47cm\nUputstvo za montiranje nalazi se u pakovanju


Prijavite se za GameUp Indie Showcase powered by Play!Zine – PLAY!\nDrago nam je da najavimo treći po redu GameUp, događaj posvećen lokalnoj development zajednici, sa ciljem upoznavanja i umrežavanja profesionalaca, entuzijasta i ljubitelja igara.\nGameUp je pokrenut sa namerom da promoviše i osnaži lokalnu game development zajednicu a tokom dva prethodna izdanja je okupio više od 30 indie studija i više od 1500 posetilaca koji su imali priliku da slušaju 10 sati stručnih predavanja i upoznaju se sa radom domaćih gaming kompanija.\nAko želite da pokažete svoju igru profesionalcima iz industrije i ljubiteljima video igara, ili ako želite da upoznate druge developere i osvojite vredne nagrade prijavite se ovde.\nŽiri će proglasiti tri najbolje igre koje će razvojnim timovima obezbediti konsultacije sa developerima i potencijalno mesto u Mad Head Games Acceleratoru (programu namenjenom indie developerima), kartu i izlagačko mesto na konferenciji Reboot Develop, detaljno predstavljanje u Play!Zine časopisu i robne nagrade.\nDogađaj je besplatan za sve posetioce, dođite da se upoznate sa ljudima iz biznisa developmenta igara i Play!Zine redakcije, ili da se poigrate u Retro kutku, a da biste ostali u toku sa satnicom i programom, prijavite se ovde.\nGameUp će se održati 18. marta 2017. u Domu Omladine Beograda od 12-20 časova.\nPogledajte kako je bilo na prošlom GameUp:\nRelated Items:gameup, Mad Head Games


Amadeus: Humanost važnija od promocije! – Tračara\nNakon najavnog singla Nije svejedno koji je doživeo veliki uspeh, grupa Amadeus objavila je istoimeni album u izdanju City Recordsa! Šesti studijski album popularne petorke, plod je sjajnog autorskog tima koji su momci okupili. Iza 12 novih pesama Amadeusa stoje Dragan Brajović Braja, Kamba, Damir Handanović, Bane Opačić…\nPorazgovarali smo sa Amadeusovcima o njihovom novom albumu, karijeri, a momci su nam otkirli da sledeće godine planiraju još jedan koncert u prestonici! Sem što su vrlo kvalitetni muzičari, članovi ovog benda su i dokazani humanitaci: umesto gala promocije novog albuma, odlulčili su se da novac doniraju u humanitarne svrhe. kažu da su gala promocije prevaziđene.\nČini se da ste u ovaj album uložili mnogo truda, ali i novca. Da li zbog toga očekujete da CD Nije svejedno bude prekretnica u vašoj karijeri?\nNaravno da očekujemo! Ovo je jedini album u Srbiji koji je rađen u svetskoj produkciji, što znači da zvuk na CD-u nije domaće proizvodnje. Nismo želeli da izdajemo siglove, već smo ostali dosledni tradiciji da na dve godine izdajemo album. Uložili smo puno truda u materijal i tipujemo na sve pesme! Tokom ovih 13 godina, izgradili smo neki svoj pravac kome smo verni i sada. U pitanju je mešavina popa, roka i nekog etno zvuka.\nProšle godine održali ste koncert u Sava centru. Kada možemo da očekujemo sledeći nastup pred Beograđanima?\nKoncert ćemo definitivno održati sledećeg proleća ili leta. Obećavamo spektakl kakav kod nas još nije viđen!\nIpak, nastupate širom Srbije i po evropskim prestonicama?\nDosta putujemo, nastupamo uglavnom po Evropi, Americi i Australiji. U Srbiji sviramo sve ređe, baš zbog toga što hoćemo da damo svoj maksimum na beogradskom koncertu. Albumom Nije svejedno, grupa Amadeus otvara novu eru – nismo više klupski bend.\nSpot za naslovnu numeru Nije svejedno potpuno je drugačiji od onoga što ste snimali prethodnih godina. Koliko su vam važni spotovi u današnje vreme?\nSpotovi su jako važni, jer se na taj način vizuelno pokazuje koliko ste dorasli muzici koju stvarate. Nakon ekranizacije pesme Nije svejedno, snimili smo i spot za numeru Ostaviću sve. Potpuno je u stilu matrixa, zbog čega su korišćeni specijalni efekti, do sada neviđeni u našoj video produkciji! Priča govori o muškarcu koji, ostavljajući porodicu, doživljava nesreću i od tada svoju ljubavnicu traži i posećuje kao anđeo. Inače, za sve naše spotove zadužen je Visual Infinity.\nZanimljivo je da ste umesto pompezne promocije novog albuma, za kakvu se najčešće odlučuju vaše kolege, odabrali da taj novac ulažete u humanitarne svrhe?\nGala promocije su prevaziđene. Okrećemo se nekim bitnijim stvarima, a humanost se podrazumeva. Nadamo se da će kolege slediti naš primer i novac usmeriti ka onima kojima je pomoć neophodna. Zimus smo posetili dom za nezbrinutu decu Jovan Jovanović Zmaj u beogradskom naselju Braće Jerković, i videvši koliko je te mališane lako usrećiti, došli smo na ideju da nastavimo humanitarnu akciju. Nemamo nameru da stanemo, pa ćemo svakog meseca posećivati I pomagati po jednu ustanovu.\nNerado govorite o privatnim životima. Zbog čega?\nPrivatne zivote ne čuvamo, samo ih branimo :)\nŠta možemo da očekujemo od grupe Amadeus tokom narednih meseci ? Kakvi su vam planovi za leto?\nSnimićemo još jedan spot, a onda sledi turneja po Americi i Australiji i još mnogo nastupa…\nPovezane temeamadeus bend, tračarin intervju\n26. 03. 2012. at 12:28\nI oni su Leskovčani, eto, čisto da se zna. Pa šta im fali? Momci su super! Samo tako nastavite.\n26. 03. 2012. at 13:23\nE, ovako se ponasaju zvezde, a ne neka tamo, Seka, Jeca i ostala bagra sto se hvale brojem kupljenih cipela i odece. Svaka im cast, ostale tzv. “zvezde” treba da se ugledaju na njih. :)\nSamo napred, zemljaci… ;)\n24. 05. 2012. at 14:26\nOvo je najbolji bend koji je se ikada pojavio u Srbiji!


Predstavljena ”Knjiga života - uputstvo za upotrebu” - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nPredstavljena ”Knjiga života - uputstvo za upotrebu”\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 27.02.2016. 17:53\nU Narodnoj biblioteci u Kotor Varošu večeras je predstavljena knjiga pod nazivom "Knjiga života - uputstvo za upotrebu", autora Steve Selaka iz Banjaluke.\nSelak je u 19 poglavlja ove knjige, jezikom pristupačnim svim generacijama, opisao sve bitne stvari koje su potrebne u životu i dao odgovore na brojne životne nedoumice koje ljude sputavaju da budu srećni i ispunjeni u svakom pogledu.\nOn je naveo da knjiga ima 19 poglavlja, a da prvo govori o njegovom životu, kako je dva puta preživio kliničku smrt i bolovao od teških bolesti.\n"Zbog brojnih bolesti i kliničkih smrti, ljekari su me više puta otpisivali, ali danas sam zdrav čovjek, okružen velikom ljubavlju svoje porodice, što sam kroz svoju knjigu želio da prenesem i na druge ljude", rekao je Selak.\nNJegova knjiga odgovara i na pitanja kako preživjeti odbijanje ljudi, na koji način adekvatno isplanirati svoje vrijeme, kako slušati ljude i protumačiti njihov govor tijela.\n"Veliki dio knjige sam posvetio religijama, koje proučavam još od sedme godine i mnogi stručnjaci su mi rekli da moja knjiga zapravo predstavlja prevod Biblije, jer su u ovom monumentalnom istorijskom djelu sabrane sve tajne života, a ja sam ih približio čitaocima na pristupačan način", zaključio je Selak.\nO knjizi su govorili i ugledni privrednik Savo Marjanac i pedagog Mario Knežević, koji su se složili u ocjeni da je ovo iskonski vrijedno djelo, životna autosugestija autora, koje nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\n"Knjiga života - uputstvo za upotrebu" prva je Selakova knjiga i prevedena je na ruski i makedonski jezik. Osim u Kotor Varošu, predstavljena je u Prijedoru, Kostajnici, Kozarskoj Dubici, Srpcu, Gradišci i Prnjavoru.\nSelak je napomenuo da za tri godine planira da izda drugu knjigu "Prokletstvo života", o prokletstvu jedne porodice koje traje 150 godina.\nPrethodna vijest: Srednjoškolci obradovali mališane u Dječijem vrtiću Sljedeća vijest: Izložba fotografija i okrugli sto za čistiji Kotor Varoš


ISTEKAO ROK ZA UKLANJANJE NEDOSTATAKA: Još nema dozvole za zeničku zaobilaznicu | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nISTEKAO ROK ZA UKLANJANJE NEDOSTATAKA:Još nema dozvole za zeničku zaobilaznicu\nISTEKAO ROK ZA UKLANJANJE NEDOSTATAKA: Još nema dozvole za zeničku zaobilaznicu\nAktuelan je pritisak na komisiju koja kontroliše kvalitetu radova da bez obzira ne preostale manjkavosti, ova dionica autoceste dobije saglasnost za konačnu upotrebu. Od 285 km planirane dužine koridora Vc kroz Federaciju u upotrebi je 90 km. Izgradnja je počela prije gotovo dvadeset godina...\nPiše: Amarildo Gutić Objavljeno: 05. srpanj 2021. 17:59\nPeti juli bio je rok koji je izvođaču firmi „Cengiz Insaat” dat za uklanjanje nedostataka koje je utvrdila stručna komisija za kontrolu kvalitete izvedenih radova na dionici autoputa zvanom „zenička obilaznica“. Podsjetimo, sporna je jedna od tri poddionice odnosno vijadukt Donja Gračanica. Saniran je samo dio nedostataka koje je shodno izvještaju komisije naložilo Federalno ministarstvo prostornog uređenja, navode Žurnalovi izvori iz ministarstva.\nPredsjednik komisije Krešimir Šaravanja unatoč preostalim nedostacima sada bi „ispeglao“ izvještaj i dao pozitivno mišljenje kako bi obilaznica dobila dozvolu za promet. Možda nije povezano sa promjenom stava, ali treba reći da je Šaravanji polovinom juna odlukom federalne vlade produžen mandat v.d. predsjednika Nadzornog odbora “Ceste d.d. Mostar” do okončanja konkursne procedure.\nPrema prvobitnom nalazu komisije sporna je bila validnost kontrole betonske kontrukcije te sistem odvodnje na vijaduktu, o čemu je Žurnal pisao. O „kvaliteti“ sistema odvodnje uvjerili su se prošli mjesec mještani Heca, naselja ispod trase, kojima su poplavljene kuće nakon izljeva vode iz navedenog sistema.\nIz firme „Cengiz Insaat” odbacili su bilo kakvu odgovornost kao izvođača radova, navodeći kako je sve rađeno u skladu sa propisima za ovu vrstu poslova.\nU međuvremenu je imenovan novi direktor Autocesta Federacije, Elvedin Voloder, kadar SDA. Kao suvlasnik firme “Divel” koja je projektant u brojnim dionicama izgradnje autoputa koridora Vc sigurno prepoznaje sve sporne situacije. Istina, on je najavio da će zbog sukoba interesa prodati svoj udio firme, koja je za posljednje dvije godine poslujući sa Autocestama i Cestama Federacije Divel” više nego udvostručila i prihod i dobit.\nZenička zaobilaznica građena je sedam godina, potrošeno je 450 miliona maraka za 11 kilometara. Vrijednost radova je zbog nepredviđenih klizišta u odnosu na prvobitnu udvostručena, što pak ukazuje na loše pripremne radove i ispitivanje tla. Trasa je čak i mijenjana tokom radova, naročito izlaz „Zenica sjever“.\nprvobitna (gore) i sadašnja trasa\nDruge dvije podionice Drivuša – Klopče te Klopče – Donja Gračanica su dobile upotrebnu dozvolu. Podsjetimo, 25. novembra prošle godine iz Autocesta FBiH su najavili konačno otvaranje “zeničke zaobilaznice“ za saobraćaj. Nekoliko dana kasnije dionica je zatvorena. Iz Autocesta su saopštili da je potrebno uraditi dilataciju jednog mosta, no prava istina je da dionica nije imala upotrebnu dozvolu! Za sada je jedino siguran kontinuitet lažnih obećanja. Od 285 km planirane dužine koridora Vc kroz Federaciju u upotrebi je 90 km. Izgradnja je počela prije gotovo dvadeset godina...\nautoceste federacijezenička obilaznicakoridor vc\nNadvještačenja donijela pozitivno mišljenje: Strah od podzemnih voda i klizišta u blizini zeničke zaobilaznice\nIZGRADNJA, DOGRADNJA, UGRADNJA: Šta povezuje Zeničku obilaznicu i tunele Hranjen i Kobilja glava?


Velegiziti (around Larissa), Dragoviti (to the north of Solun, along the Vardar River), Smoliani (to the east of Dragoviti, between Philippi and Philipopolis (Plovdiv)), Berziti (to the north of Dragoviti, between Skopie and Ohrid, upper flow of Vardar), Strumci (along the Struma River), Serbian tribes (obviously in Serbia), Moravians (along the Morava River), Timochans (between the Morava and Danube rivers), The seven Slavic tribes (along the lower flow of the Danube), Severi (eastern Danubian plain, the west of Odesos, Mesembria and the Black Sea coast), Branichevtsi (to the north of the Moravians and Timochani, around Singidunum (Beograd)), Abodriti (to the north of Singidunum and Sirmium). ускоро детаљно о Словенском насељавању Грчке\nO samim precima slovena su podaci šturi. U suštini mnogi izvori navode da su im drugi narodi privlačili pažnju tako da su u istorijskim spisima dosta zapaženi, dok je "biti sloven" bilo nešto uobičajeno i obzirom da su pokrivali veliki prostor istočne Evrope i Zapadne Azije i smatrali su se za opštim, jedinim, najvećim tako da se negde navodi da je čak reč sloven označavala reč "narod" "ljudi".\nVećina Srba danas stvarno i IMA smeđu kosu, takve nas i znaju i crtaju recimo u FIFI ili PES varijacije postoje od severa ka jugu. Rusi su nešto svetliji, Česi najsvetliji jer su se mešali sa germanima kao i Slovenci, dok su bugari najtamniji jer su mešavina slovena i plemena turskog porekla blgara...