- U postupku restitucije tražili smo da nam se vrati zgrada bivše jevrejske škole, tik do sinagoge. Veštačenje je pokazalo da je ona za 20.000-30.000 evra skuplja od same sinagoge, pa je Agencija odlučila da nam u zamenskoj restituciji vrati hram - objašnjava Nenad Fogel, predsednik Jevrejske opštine Zemun.\nOdluku o vraćanju potvrdilo je Ministarstvo finansija kao drugostepeni organ, ali je stvar "zapela" na Upravnom sudu, pred kojim su spor pokrenuli Državno, Gradsko i Opštinsko pravobranilaštvo. Upravni sud je presudio u njihovu korist, a Agencija uložila zahtev za preispitivanje odluke Vrhovnom kasacionom sudu.\nVKS je u martu konstatovao da je Upravni sud pogrešno primenio propise, sudeći na osnovu Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, iako je sinagoga vraćena po Zakonu o restituciji imovine crkvama i verskim zajednicama. Novom odlukom Upravnog suda proces je, objašnjava Strahinja Sekulić, direktor Agencije za restituciju, završen jer pravobranilaštvo nema više mogućnost žalbe.\n- Ovim je potvrđen prvobitni stav Agencije da sinagoga treba da bude vraćena jevrejskoj zajednici, što je i simbolički značajan čin. Verski objekti bi trebalo da pripadaju crkvama ili verskim zajednicama koje su ih podigle - kaže Sekulić.\nI u jevrejskoj opštini su zadovoljni i zahvalni Agenciji.\n- Odluka je važna ne samo za nas, već za ceo Zemun, jer ćemo po isteku trogodišnjeg zakupa, kada se restoran iseli, u sinagogi napraviti kulturni i verski centar - kaže Fogel.\nPoznata aškenaška sinagoga sagrađena je 1850. Dijagonalno od nje nalazila se i jedna sefardska, uništena u savezničkom bombardovanju 1944. Ovu aškenašku jevrejska zajednica morala je da proda 1961, da bi pomogla preživelim Jevrejima koji su se vratili iz logora. Kupac je bila Opština Zemun, koja je po ugovoru u stvari bila korisnik društvene svojine, a zvanični vlasnik zgrade je bila Republika.\nBIO I DISKO-KLUB\nPOSLE prodaje, kroz sinagogu su prolazili različiti "stanari" i zakupci. Najpre su se u nju uselile društveno-političke organizacije, kasnije je tu kancelariju imao čuveni književnik i izdavač Raša Livada, a najpoznatiji di-džej s ovih prostora, Zoran Modli, držao je u njoj disko-klub.\nVraćanje imovine Sinagoga restitucija povraćaj imovine\nPRONAĐENA DEVOJČICA KOJA JE NESTALA SINOĆ: Rastala se od društva, ali nije došla kući (FOTO)


Ovaj grad je proglašen svetskom PRESTONICOM ARHITEKTURE - Bizlife.rs\nOvaj grad je proglašen svetskom PRESTONICOM ARHITEKTURE\n12:53 Beograd, 04/02/2019\nAko ste ljubitelj putovanja i arhitekture, imate vrlo jake razloge da posetite Rio de Žaneiro. Bivši glavni grad Brazila (od 1763. do 1960. godine), Rio de Žaneiro, UNESCO je proglasio svetskom prestonicom arhitekture za 2020. godinu, prenosi Vog.\nSvetska prestonica arhitekture ima tendenciju da postane i prestonica međunarodnog foruma za debate o gorućim globalnim izazovima vezanim za kulturu, kulturno nasleđe, urbano planiranje i arhitekturu.\nArhitektura u Riu je fascinantna mešavina istorijskih i modernih građevina. Odličan primer neo-futurizma je „Museum of Tomorrow“. Njegov dizajn je protkan solarnim panelima, tako da su ekološki prihvatljivi.\nMuseu do Amanhã. Museum of Tomorrow. #museudoamanha #museumoftomorrow #rio #rj #021 #zerovinteum #riodejaneiro #cidademaravilhosa #futuro #future #oqueseradenos #instapics #instapicdaily #bluesky #ceuazul #verao2019 #summer2019\nA post shared by Luiz Claudio (@luizclaudiozac) on Feb 3, 2019 at 5:24pm PST\nNajbolji predstavnik arhitekture u Riu je muzej „Niteroi Contemporary Museum“. Ovo je kulturno čudo koje ne smete zaobići ako se ikada nađete u Riu. Muzej je dizajnirao brazilski arhitekta Oscar Niemeyer. Za njega se smatra da je otac modernizma 20. veka, i rodio se, živeo i umro u gradu. Godine 1988. osvojio je prestižnu „Pritzker“ nagradu.\n#macniteroi #brasil #niteroi #oscarniemeyer #caminoniemeyer #caminhoniemeyer #museoartecontemporaneoniteroi #niteroicontemporaryartmuseum #bahiaguanabara #riodejaneiro #ig_brazil_ #ig_brazil #instabrazil #holidaystyle #travelontheworld #travelbrazil #travelbrasil🇧🇷 #travelbrasil #aroundontheworld #viajarporelmundo #viajarporbrasil #arquitecturamoderna #obrasdeartearquitectonicas\nA post shared by José Manuel (@jm2p691) on Oct 7, 2018 at 6:54pm PDT\nDanas njegovo nasleđe „živi“ kroz građevine po celom svetu.\narhitektura Rio de Ženeiro


Kolumna: Život u doba korone – Unija slobodnih sindikata Crne Gore\nHomeAktuelnostiUncategorized @meKolumna: Život u doba korone\nKolumna: Život u doba korone\nŠta je to korona virus? Kako se pojavio? Kada će proći? Koje će posledice ostaviti? Pitanja su koja muče stanovnike cijele zemaljske kugle, pa tako i malenu Crnu Goru. Krajem prošle godine saznali smo da se tamo neki virus zvani „korona“ pojavio u dalekoj Kini i niko od nas nije mogao ni da sluti da će izazvati posledice širokih razmjera. Već sada je očigledno da će nam biti potrebno čak i nekoliko godina da se sve vrati na staro, ako uopšte to bude i moguće…\nSve je počelo tog kobnog 08. decembra 2019. godine u kineskom gradu Vuhanu u pokrajini Hubej, koji broji preko 11 miliona stanovnika, kada je potvrđen prvi slučaj korona virusa. Danas, „svega“ 110 dana kasnije, virus je dijagnostifikovan kod preko 720 hiljada ljudi širom naše planete. Koliko se virus brzo širi, svjedoče i podaci da se u poslednjih 6 dana broj zaraženih u svijetu udvostručio. Kada bi se nastavilo ovim tempom, za samo mjesec dana broj zaraženih bi iznostio cca 23 miliona, a za dva mjeseca nevjerovatnih 730 miliona! Dakle svaki deseti stanovnik planete bi bio zaražen korona virusom. Ukoliko bi se ovaj scenario desio, nakon ovoga bi bilo potrebno još samo 20 dana da se i ostatak svjetske populacije zarazi, tako da bi već sredinom juna 2020. godine, hipotetički, cijelo stanovništvo planete zemlje moglo biti zaraženo! Ovo je, međutim, najgori scenario koji može da nas zadesi, a nadamo se da ćemo mnogo ranije uspjeti da usporimo ili potpuno anuliramo širenje korona virusa.\nPregled zemalja sa najvećim brojem zaraženih po milionu stanovnika možete vidjeti u tabeli ispod:\nSlušajući medije i dešavanja širom svijeta, mogli smo zaključiti da je Italija zemlja koja je pretrpjela najveće posledice, te čiji je zdravstveni sistem bukvalno „na koljenima“, što i jeste tačno ukoliko imamo na umu broj žrtava od korona virusa. Takođe, nameće se zaključak da su najpogođenije upravo i najrazvijenije zemlje Zapadne Evrope, te da će se male zemlje poput Crne Gore, vjerovatno, lakše izvući.\nPosmatrajući malo bolje tabelu iznad, slika je malo drugačija. Kako u navedenoj imamo određeni broj zemalja sa brojem stanovnika ispod 1 miliona, ponderisanje nam je omogućilo da se porede njihove vrijednosti sa vrijednostima zemalja koje imaju preko milion stanovnika. Tako bi, u ovom slučaju, Vatikan shodno broju stanovnika prednjačio po broju zaraženih, a u stopu ga prati mala država San Marino. Međutim, imajući u vidu da su obje državice na Apeninskom poluostrvu, a praktično u srcu Italije, taj podatak uopšte ne čudi.\nA sada da uzmemo primjer Islanda, jer je mnogo relevantniji kada se poredi sa Crnom Gorom. Island ima cca 365.000 stanovnika, što znači da je gotovo dva puta manji od nas. Ta malena država je prebacila cifru od 1.000 zaraženih korona virusom, ali se ponderisanjem došlo do cifre od gotovo 3000 kada bi, hipotetički, bila država od milion stanovnika. Dakle, vidimo ogromnu razliku u broju zaraženih između Islanda i Crne Gore. Gotovo 22 puta imamo više zaraženih osoba na Islandu u odnosu na stanje koje je do današnjeg dana kod nas. Pitamo se zašto? Postoji više odgovora na ovo pitanje, a jedan od njih je pretpostavka da Islanđani testiraju mnogo više ljudi nego Crna Gora. Drugi bi mogao biti da stvarno imaju veliki broj zaraženih jer su atraktivna turistička destinacija i to veoma skupa, te su imali veliki priliv imućnih turista iz Zapadne Evrope koju su sa sobom donijeli smrtonosni virus. Treći odgovor koji bi se mogao dati na ovo pitanje je da je na Islandu pandemija možda dostigla svoj vrhunac, a kod nas još nije…\nŠta god da je u pitanju, brojke koje vidimo su zaista zabrinjavajuće, posebno što prvih nekoliko mjesta na ovoj negativnoj tabeli zauzimaju upravo male države kao što je Crna Gora, pa i manje. Ovim se pobija početna teorija da smo kao mala zemlja više zaštićeni, te da ćemo imati manje posledice u odnosu na velike zemlje Zapadne Evrope i SAD-a. Sasvim je logično da će velike države imati najviše žrtava, te da će pažnja svjetskih medija biti usmjerena upravo na njih.\nČinjenica je da je Italija trenutni „lider“ ove crne liste, sa gotovo 11.000 žrtava korona virusa, a ta cifra iz dana u dan vrtoglavo raste. Italijani polako izlaze iz sedme nedjelje od kako je zabilježen prvi slučaj korona virusa, a broj zaraženih nikako da prestane da raste. To je još jedan zabrinjavajući podatak, posebno imajući u vidu činjenicu da Crna Gora tek treba da uđe u treću nedjelju… Dakle, zabrinutost bi, prema onome što Italija prolazi, trebalo da potraje barem do sredine maja, a oprez još koji mjesec duže.\nDa nevolja ne dolazi sama potvrđuje nam upravo situacija u kojoj se nalazimo. Pored straha od virusa, naša država se suočava sa velikim izazovom kada je ekonomija u pitanju. Pandemija prijeti da uništi mnogo jače ekonomije, poput SAD-a, gdje je za svega sedam dana čak 3,3 miliona ljudi ostalo bez posla! Dosadašnji neslavan rekord SAD-a datira čak iz 1982. godine, kada je cca 700.000 ljudi dobilo otkaze, te se samim tim nameće pitanje kolike posledice će SAD da trpi usled nastanka pandemije korona virusa. Zbog nastale situacije, Kongres je odobrio pomoć od nestvarnih 2 biliona, odnosno 2.000 milijardi dolara! Sve se ovo dešavalo u trenutku kada su SAD, prvi put posle 50 godina, spustile stopu nezaposlenosti ispod 4%. Biće ovo veoma težak udar na ekonomiju SAD-a, mnogo jači nego u doba svjetske ekonomske krize iz 2008. godine.\nPrvi korak koji Crna Gora mora da učini jeste sprječavanje dodjele otkaza zaposlenima, kao i pomoć malim privrednicima koji su većinom ostali bez ikakvih prihoda. Vidimo da mnogi od njih, počev od taksista, frizera, vlasnika lokala, obućara, krojača i drugih zanatlija, apeluju na Vladu Crne Gore da pruži konkretnu pomoć, jer su gore pomenuti na ivici egzistencije. Šta tek reći kako će isti biti u prilici da zadrže zaposlene, kada su doveli i svoju ličnu egzistenciju u pitanje. Nije dovoljno ponuditi kredite sa niskim kamatnim stopama i grejs periodom, već je neophodno „upumpati“ novac i konkretno subvencijama države pomoći opstanku prevashodno mikro i malih, ali i srednjih preduzeća (koja zajedno čine 99,8% od ukupnog broja preduzeća u Crnoj Gori, a zapošljavaju ¾ ukupno zaposlenih lica), koja su na rubu ambisa, a mnoga od njih osuđena na propast ukoliko do navedene pomoći ne dođe. Zar ćemo dozvoliti da se ta preduzeća ugase, da ostanemo bez nekoliko desetina hiljada radnih mjesta, da se vratimo jednu, možda i dvije decenije unazad? Država mora odlučno stati i preduzeti konkretne mjere, jer se mora djelovati pravovremeno, ne smijemo čekati kraj pandemije pa tek onda preduzimati korake, jer će tada, bojimo se, biti već kasno…\nDrugi, vjerovatno ključni problem sa kojim se susrećemo jeste nezaštićenost radnika koji moraju da rade u vrijeme pandemije. Naime, svjedoci smo da su radnici u marketima, apotekama i drugim objektima koji rade uglavnom bez rukavica, a o maskama je suvišno pričati. Oni su najizloženiji riziku i potencijalni prenosioci daljeg širenja korona virusa. Od izuzetne je važnosti zaštiti ih potrebnom opremom kao i odgovarajućim sredstvima za dezinfekciju ruku i radnih površina, kako bi se mogućnost daljeg prenošenja virusa svela na najmanju moguću mjeru.\nTreći, ali ne manje važan, problem jeste kako zaštititi najugroženije građane Crne Gore, dati pomoć u vidu materijalnih sredstava, kao i hrane, robe i usluga. Veliki je broj građana, koji je i bez pojave korona virusa bio na ivici egzistencije, te je strah mnogih da ćemo imati više umrlih od gladi tokom i nakon zaustavljanja pandemije, nego od samog korona virusa. Prvi set ekonomskih mjera Vlade Crne Gore je uključivao jednokratnu pomoć za cca 12.000 penzionera sa najnižim penzijama i cca 8.500 korisnika socijalne pomoći. To je za sada jedino kontretno „upumpavanje“ novca od strane Vlade koja je za navedeno izdvojila milion eura. S obzirom da smo u tekstu pomenuli koliku su pomoć odredile SAD, te da je Njemačka kao najveća ekonomska sila u Evropi odredila paket mjera u visini od 750 milijardi eura za pomoć privredi, uz najavu zaduživanja prvi put poslije 7 godina, očekujemo da i naša Vlada „otvori kesu“ i konkretno pomogne ugroženom stanovništvu. Do sada je preko 5 miliona uplaćeno na račun Nacionalnog koordinacionog tijela, te očekujemo da se sredstva racionalno troše i odrede prioriteti. Vidimo da su aktivnosti Crvenog krsta veoma značajne, te da je do danas različitim vidovima pomoći obuhvaćeno cca 5.000 pojedinaca/porodica, od čega je podijeljeno 2.900 paketa za najugroženije porodice.\nBorbu sa korona virusom moramo nastaviti svi zajedno, doprinositi koliko ko može u ovom trenutku da izdvoji, pomagati starim ljudima u svom okruženju, donirati Crvenom krstu i na bilo koji drugi način doprinijeti borbi u kojoj moramo pobijediti.\nKako ne bi sve izgledalo tako crno, na kraju jedna dobra vijest. Korona virus je potpisao prvu kapitulaciju i to upravo u Narodnoj Republici Kini, koja je objavila da je opasnost od širenja prošla, te je proglašen kraj epidemije! Nadamo se da ćemo i mi ubrzo dočekati njen kraj i nastaviti sa životima i radom tamo gdje smo stali, pametniji za jedno veliko životno iskustvo.


Nepotizam na crnogorski način\nSvetozar Marović, 2009, foto: Savo Prelević\nJedan od zahtjeva Evropske komisije postavljenih pred Crnu Goru je da reformiše državnu administraciju unaprijeđujući profesionalizam i depolitizujući upravu, jačanjem transparentnih postavljenja i unapređenja. Taj preduslov ponovo je aktulizovao problem nepotizma u maloj državi u kojoj je ova pojava posebno vidljiva.\nNepotizam je, po definiciji iz Vujaklije, “pojam koji označava ponašanje pojedinaca, najčešće nosilaca političke, ekonomske, vojne ili neke druge moći i uticaja kojim, zbog svog povlašćenog položaja, obezbjeđuje beneficije i druge pogodnosti članovima svoje porodice, rođacima ili njima bliskim osobama u odnosu na druge osobe”.\nČinjenje takvih usluga, privatnih ili partijskih, što spada u opis nepotizma ili klijentelizma, nije osobenost Crne Gore, ali je u državi koja broji svega 650 hiljada stanovnika ta pojava mnogo uočljivija. Jedan od koordinatora MANS-a Dejan Milovac kaže da je ona posebno ogoljena u nekim opštinama.\n"Opština Budva, na primjer, predstavlja jedan od najdrastičnijih primjera koji pokazuju do koje mjere je Crna Gora zarobljena država. MANS je istraživao slučaj Svetozara Marovića i njegove familije koji su praktično zarobili proces odlučivanja na lokalnom nivou, pogotovo u prostornom planiranju i urbanizmu. Tu ne postoji političke volje niti institucije koje maju dovoljno snage da se odupru jednom takvom ponašanju javnih funkcionera tako porodično povezanih i sa vezama sa građevinskim tajkunima, konkretno kada govorimo o Budvi", kaže Milovac.\nSvetozar Marović je potpredsjednik Vlade i vladajuće Demokratske partije socijalista, a pojedini mediji su Budvu, opštinu u kojoj živi cinično nazivali Svetozarevo na moru.\nMarovićev rođeni brat Dragan je potpredsjednik Skupštine opštine Budva, zadužen za finansije, njegova kćerka glavna je menadžerka opštine, a njegova strina Mirjana načelnica područne jedinice uprave za nekretnine.\nMarovići nijesu jedini primjer koji su mediji često uzimali kao slikovit primjer. Puno se govorilo i pisalo i o nepotizmu u pravosuđu.\nTako je na primjer bivši predsjednik Višeg suda u Podgorici Milan Radović, koji je danas na čelu ZIKS-a, nabliže srodnike ostavio u pravosuđu.\nNjegova kćerka je nakon tri godine pripravničkog staža izabrana za zamjenika osnovnog tužioca, dok mu se supruga nalazi na funkciji zamjenika vrhovnog državnog tužioca.\nRadovićev brat od strica Zoran Radović, dugogodišnji sudija, izabran je za predsjednika Osnovnog suda u Podogorici, gdje je stručna saradnica njegova supruga.\nDejan Milovac ocjenjuje da su nepotizam i klijentelizam mehanizmi preko kojih se država zarobljava.\nU srodničkoj vezi su i ministar pravde Miraš Radović i bivša specijalna tužiteljka za organizovani kriminal Stojanka Radović, čiji je muž rođeni brat ministra pravde Novo Radović. Novo Radović je, kako pišu mediji, novi vršilac dužnosti direktora Poreske uprave.\nPolitički direktor Demokratske partije socijalista Predrag Sekulić kaže da ne misli da u Crnoj Gori ima više nepotizma nego u drugim zemljama.\n"Istini za volju, mi smo malo društvo manje više svi se znaju između sebe ali ono što jeste problem je nešto što je problem, druge vrste. Taj problem je to što je neko zakinut za svoju karijeru zato što je brat, sestra, supruga ili bliski rođak nekoga ko je već napravio karijeru, najčešće u politici ili nekim drugim poslovima. Tako da mislim, da iako smo mi mnogo vidljiviji kao malo društvo mislim da tog nepotizma nema više nego u drugim državama. Ako ste oženjeni vi automatski imate veze sa 32 prezimena u Crnoj Gori i to je nešto što je realnost", kaže Sekulić.\nDejan Milovac ipak smatra da su nepotizam i klijentelizam mehanizmi preko kojih se država zarobljava i tome se, kako on kaže, mora stati na put. Presudna je, tvrdi Milovac, politička volja.\n"Izuzetno jasna politička volja. Ali ne na nivou neke retorike, kako smo od Vlade do sada imali priliku da čujemo već ona koja će biti potkrijepljena konkretnim rezultatima koji se ogledaju i u istragama i u konačnim presudama i za konflikt interesa i za zloupotrebu službenog položaja i za korupciju i organizovani kriminal koji su negdje posljedica takvog naših javnih funkcionera", zaključuje Milovac.


Građani žele mir na severu\nVladi Kosova je obaveza da Srbima na Kosovu pruži sigurnost, jednako tretiranje i pristup pravdi kao i svim ostalim građanima Kosova, izjavio je u petak Hajredin Kuqi, zamenik premijera Kosova, tokom debate o bezbednosnoj situaciji na severu Kosova, sa osvrtom na poslednje incidente.\nDebatu je organizovalo udruženje srpskih nevladinih organizacija, Kosovska strateška akciona mreža, a na njoj su učestvovali i državni sekretar za Kosovo u Vladi Srbije, Oliver Ivanović i zamenik šefa EULEX-a, Roj Reeve.\n“Znamo da većina srpskih građana na severu želi red i zakon, znamo da većina njih nije uključena u krivična dela, kao i to da oni žele da žive jednako i da ne budu getu i to sve zbog odnosa Srbije i Kosova ili zbog odnosa ostalih koji čine kriminal”, kazao je Kuqi.\nZamenik premijer je izrazio uverenje da će se u tom delu Kosova uspostaviti demokratija, ali problem koji se ne može izbeći je mešanje Srbije u unutrašnja pitanja Kosova i to putem finansiranja i stimulacija njenih struktura na severu.\n"Vlada Kosova je zaštita srpske populacije u tom delu Kosova i ona ne predstavlja strah za njih. Ali Vlada Kosova i međunarodni faktori predstavljaće strah onima koji krše zakon bilo gde na Kosovu", kaže zamenik premijera Kosova.\n“Odnosi Srbije i Kosova ne trebaju da reflektuju negativno na pristup Kosova prema kosovskim Srbima, ili na pristup Srbije prema Albancima u Srbiji. Vlada Kosova je zaštita srpske populacije u tom delu Kosova i ona ne predstavlja strah za njih. Ali Vlada Kosova i međunarodni faktori predstavljaće strah onima koji krše zakon bilo gde na Kosovu”, zaključio je Kuqi.\n'Spontana' reakcija u Mitrovici\nIvanović je ovom prilikom ponovio da Srbija nikada neće priznati kosovsku nezavisnost. Govoreći o poslednjim incidentima, on je ocenio da su Srbi reagovali “spontano” kada su odlučili da protestuju ispred Kancelarije za civilne usluge Vlade Kosova u severnom delu Mitrovice, te da KFOR nije odradio svoj posao, koji je inače mogao da spreči incidente.\n“Koliko još života treba da bude izgubljeno da naučimo lekciju. Bolje je na vreme preventivno delovati i ne izazivati nevolju nego rasrpavljati o žrtvama nakon toga i osuđivati”, kazao je Ivanović.\n"Umesto stalnih političko-motivisanih inicijativa prema severu, ja predlažem da spustimo loptu i da svi probamo da napravimo nekoliko meseci mira na severu", kaže Oliver Ivanović.\nIvanović je ocenio da je situacija na severu ipak malo bolja nego u preostalom delu Kosova, ali je naglasio da bi se mir i stabilnost na severu održali, u Prištini trebaju shvatiti da na tome moraju raditi sami građani Mitrovice.\n“Umesto stalnih političko-motivisanih inicijativa prema severu, ja predlažem da spustimo loptu i da svi probamo da napravimo nekoliko meseci mira na severu. Jer svaki incident nas vraća natrag na 1999. godinu, i opet razmišljamo o istim temama umesto da razmišljamo na temama koje bi bile važne za svakodnevni život građana u severnoj Mitrovici”, rekao je Ivanović.\nRoy Reeve, zamenik šefa EULEX-a, izjavio je da je glavna pretenja za bezbednost i stabilnost na severu Kosova nedostatak novih radnih mesta, ali je naglasio da je glavni cilj EULEX-a u ovom delu Kosova uspostavljanje sudstva sa skoro 50.000 nerešenih predmeta.\n“Ljudi ne mogu registrovati svoje automobile, imovinu i ostalo. Ovo je glavni izazov koji ima direktan uticaj na atmoferu, bezbednost i stabilnost na severu Kosova”, kazao je Reeve.\nZamenik šefa EULEX-a je dodao da je EULEX preuzeo istragu nad incidentima koji su se desili na severu ali nije hteo da komentariše više o tome pošto je istraga i dalje u toku. On je takođe izrazio nadu da će odluka MSP stovriti političke okolnosti pod kojima će Kosovo i Srbija moći da razgovaraju o praktičnim pitanjima.


Konfuzija: Moraju li državljani Srbije u karantin kad dođu u Nemačku? - Bizlife.rs\nDošljaci iz neke zemlje EU ili Šengenskog prostora u Nemačkoj više ne moraju u samoizolaciju od 14 dana. Ali šta kada dolazite iz recimo Srbije? To bi trebalo da proceni Institut “Robert Koh”, ali on to ne čini.\nKod sprovođenja Zakona o zaštiti od zaraza su u Nemačkoj nadležne isključivo pokrajine. Sredinom maja one su redom ukinule obavezu karantina za one koji doputuju iz neke druge zemlje EU, ili Švajcarske, Lihtenštajna, Islanda, Norveške i Velike Britanije. Pri tome je nebitno koje državljanstvo ima došljak.\nOni koji dolaze iz ovih zemalja morali bi ipak u karantin jedino ako broj novih registrovanih zaraza u nekoj od tih zemalja pređe 50 na sto hiljada stanovnika u poslednjih nedelju dana. Dolasci zbog turizma, nabavke ili točenja goriva i dalje su kompletno zabranjeni.\nAli, da li je dovoljno povući grubu crtu između zemalja EU i Šengena na jednoj strani, i svih drugih zemalja – takozvanih “trećih država”? Posebno jer je u većini “trećih država”, poput Srbije, broj registrovanih zaraza na 100.000 stanovnika sve vreme znatno manji nego recimo u Švedskoj, Španiji ili Velikoj Britaniji.\n“U slučaju dolaska iz treće države obaveza karantina može otpasti ukoliko Institut ‘Robert Koh’ za tu treću državu ustanovi nizak intenzitet zaraze” – tako recimo glasi pravilo u gradu-pokrajini Hamburgu. I druge pokrajine, poput Severne Rajne-Vestfalije i Bavarske, vezuju odluku za procenu državnog Instituta “Robert Koh” (RKI).\nJedina nevolja je što takva procena – ne postoji.\nNa upit DW, RKI upućuje na svoj sajt gde je dat pregled epidemiološke situacije u državama EU, Šengena i Velikoj Britaniji na osnovu brojki Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC). Ali šta je sa svim ostalim zemljama sveta?\nSmernice su još uvek u izradi, kažu u RKI. “Institut još nije odredio zemlje kod kojih se sa epidemiološkog stanovišta može odreći zaštitnih mera nakon ulaska ili povratka u zemlju”, piše u odgovoru portparola.\nNa delu je konfuzija: pokrajine upućuju na RKI, a RKI ne vodi odgovarajuću statistiku. U Ministarstvu za rad, zdravlje i socijalna pitanja Severne Rajne-Vestfalije kažu da je neophodno da RKI “izričito ustanovi” da za došljake iz neke zemlje nema potrebe za samoizolacijom.\n“Ukoliko nema takve izričite potvrde – kako je očigledno ovde slučaj – onda se ostaje pri načelnoj obavezi (samoizolacije). Nakon odgovarajućeg negativnog testa, ona može otpasti”, piše u odgovoru na upit DW.\nU Hamburgu to pak rade drukčije. U odgovoru za DW tamošnja Služba za zdravlje piše da Zavod za javno zdravlje, čak i bez mišljenja RKI, konsultuje podatke ECDC. Ako postoje “pouzdani podaci” koji pokazuju da opasnost od zaraze u nekoj zemlji “deluje nisko”, onda osobe koje dolaze iz te zemlje ne moraju u karantin.\nU pojedinim pokrajinama su od karantina sigurno izuzeti ljudi koji se bave određenim zanimanjima, kao što su medicinski radnici, nadničari u poljoprivredi ili vozači kamiona koji su neophodni za prekogranično snabdevanje.\nU Severnoj Rajni-Vestfaliji su karantina oslobođeni i svi koji dolaze u Nemačku poslom ili zbog obrazovanja na najviše pet dana ili se vraćaju u Nemačku posle tako kratkog boravka u inostranstvu.\nnemacka Srbija karantin\nЗнам за случај од пре месец дана, отприлике, који дан више мање, мало сам изгубио појам о времену због ове короне и непотребних мера карантина, да се човек вратио у Немачку и да га нигде нису ништа ни питали ни заустављали, од Србије па све до Немачке…Или човек лаже или медији лажу и надувавају ствар….ја сам убеђен да је ово друго…\n25.05.2020. u 08:36


Da li nailazite na teškoće prilikom pamćenjem stručnih termina, definicija, nabrajanja, formula, podela ili brojeva? Ili svakodnevno imate problem sa pamćenjem imena ljudi koje upoznajete?\nNikada do sada ljudska memorija nije bila izložena tolikom broju informacija – u medijima, u svakodnevnom životu, u odnosima sa ljudima oko sebe, na fakultetu ili na poslu.\nCilj seminara Savršeno pamćenje je da u praksi pokaže da je pamćenje veština koju svaki čovek prosečnih intelektualnih sposobnosti, upotrebom odgovarajućih tehnika, može da se usavrši do neslućenih nivoa.\nSeminar je namenjen osobama starijim od 12 godina.\nSavršeno pamćenje je napredni trening pamćenja. Nastao je kombinacijom klasičnih antičkih memorijskih principa sa modernim istraživanjima u oblasti psihologije i neurofiziologije.\nOsnovna obuka podrazumeva sledeće teme:\n- testiranje radi utvrđivanja početne sposobnosti pamćenja\n- usvajanje memorijskih principa\n- učenje naprednih memorijskih tehnika ( Lančani sistem pamćenja, Tehnika broj – oblik, Tehnika broj – rima, Tehnika rimska soba, Alfabetni sistem, Memorijska matrica, Mapa uma)\n- završno testiranje\nIndividualne konsultacije - Svakom polazniku, nakon pohađanja osnovne obuke i radionica, stoji na raspolaganju naš konsultantski tim kako biste brže rešavali dileme i lakše postizali bolje rezultate u samostalnom radu.\nŠta vi dobijate - Garantujemo da ćete za dva dana, koliko traje seminar, naučiti kako da pamtite daleko brže i efikasnije.\nOsim toga obogatite se:\n-lakšim i bržim memorisanjem i sporijim zaboravljanjem podataka ( imena, brojeva, nabrajanje, formula, stranih reči, itd )\nDinamika rada i cena seminara: Seminar se sastoji od interaktivnih predavanja i vežbi organizovanih na sledeći način:\nOsnovni seminar: subota i nedelja od 9 do 17 časova.\nKotizacija za seminar: 12.096,00 dinara (u cenu je uračunat PDV). U osnovnu cenu su uključeni: materijal za rad, priručnik, sertifikat kao i jedna kreativna radionica nakon završenog seminara, na nivou grupe, ali i neograničen broj individualnih konsultacija sa predavačem.


DANAS JE BOGOJAVLJENJE: Dan se OBAVEZNO počinje sa OVE TRI REČI\nPravoslavni vernici i Srpska pravoslavna crkva (SPC) danas proslavljaju Bogojavljenje, jedan od 15 najvećih verskih praznika.Patrijarh Irinej će u 9 časova u Nikolajevskoj crkvi u Beogradu služiti liturgiju, posle koje kreće litija do keja gde je organizovano plivanje za Časni krst.\nTaj trenutak predstavlja objavljivanje Bogočoveka i uvodjenje Hrista u mesijansku misiju, a slavi se kao Bogojavljenje. Zato se na Bogojavljenje vrše dva osvećenja: uoči praznika u crkvi i na dan praznika na reci ili u drugoj tekućoj vodi. Veruje se da je ta voda lekovita, pa se ona nosi kući.\nPre više od 15 godina u Srbiji je obnovljen stari običaj da se u reku ili jezero baci krst, a mladići se takmiče ko će doplivati prvi i uhvatiti ga.\n← MAGIČNA BOGOJAVLJENSKA NOĆ: Hiljade baklji u obliku KRSTA\n“Ovo je ustanak za parče neba i veru, SRPSKI DUH SE PROBUDIO” Patriotska poruka Bikovića DAJE SNAGU za borbu ZA SRPSTVO! →\nNovembar 25, 2019 admin Komentari isključeni za Dačić: Kampanjom povlačenja priznanja tzv. Kosova želimo da nateramo Prištinu da napravi kompromis\nEVROPSKA UNIJA TRAŽI OD SRBIJE DA PRIZNA KOSOVO ILI NEMA NIŠTA OD ČLANSTVA! Evo šta na ovaj ULTIMATUM kažu u Vladi\nOktobar 24, 2019 admin Komentari isključeni za EVROPSKA UNIJA TRAŽI OD SRBIJE DA PRIZNA KOSOVO ILI NEMA NIŠTA OD ČLANSTVA! Evo šta na ovaj ULTIMATUM kažu u Vladi\nMAKRON NIKADA NIJE BIO OVAKO PONIŽEN! Merkelova poručila Francuzu…\nNovembar 25, 2019 admin Komentari isključeni za MAKRON NIKADA NIJE BIO OVAKO PONIŽEN! Merkelova poručila Francuzu…


Prva zajednička akcija EXIT fondacije i Fondacija B92\nPiše: EXIT Fondacija12.06.201430 aprila, 2018Nema komentara\nPočetna » Vesti » Prva zajednička akcija EXIT fondacije i Fondacija B92\n[email protected] festival, zvanični početak EXIT avanture, pored nastupa rokenrol sastava Queens of the Stone Age, ostaće upamćen i po humanitarnoj akciji za pomoć žrtvama poplava u Smederevskoj Palanci.\nEXIT Fondacija i Fond B92 pozivali su sve posetioce [email protected] festivala da, dolazeći na koncert, sa sobom ponesu konzerviranu hranu kao pomoć stanovnicima Smederevske Palanke koji su pretrpeli veliku štetu tokom majskih poplava. U akciji je prikupljeno više od 200 kilograma konzervirane hrane, a organizatori su zadovoljni rekacijom i odzivom, pre svega, mladih posetilaca [email protected] festivala na ovu humanitarnu akciju.\nInače, ovo je prva zajednička akcija EXIT fondacije i Fondacije B92 koja će, kako najavljuju iz te dve fondacije, biti nastavljena i tokom festivala EXIT, koji privlači veliki broj posetilaca i odličan je događaj za sprovođenje ovakvih i sličnih akcija.\nOvogodišnji osmodnevni EXIT festival, pod nazivom EXIT avantura, održava se na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu od 10. do 13. jula, a potom od 15. do 17. jula na Plaži Jaz kod Budve.\nPrethodna vestEXIT Aid - projekat EXIT fondacije za pomoć ugroženima od poplava\nSledeća vestOdržana akcija "Volunteer Volume Up" na novosadskom Univerzitetu


Identitet.LU | ožujak 2019 - Identitet.LU\nNovih 6 bunara Bošnjaka Luksemburga: Ukupno 48 od početka akcije (FOTO+VIDEO)\n🕔15:53, 29.ožu. 2019\nSvijest o značaju hajrata tj. trajnog dobra kojeg čovjek iza sebe može ostaviti, sudeći po uspjehi naše akcije izgradnje bunara u sušom ugroženim regijama Afrike, visoko je zastupljena kod naših Bošnjaka i Bošnjakinja u Luksemburgu, a vjerujemo i u svim\nLuksemburg: Tribina za žene UTICAJ KOMUNIKACIJE NA STABILNOST BRAKA I PORODICE zakazana za subotu 30. marta\n🕔15:41, 25.ožu. 2019\nJedna od mnogobrojnih odlika postmodernističkog društva u kojem živimo je preplavljenost raznim sredstvima komunikacije, dok je istovremeno primjetno, što je svakako paradoks, da nam ponedostaje komunikativnosti. Koliko je navedena teorija tačna, najbolje ćemo odgovoriti sebi ukoliko na kratko razmislimo o\n🕔15:10, 19.ožu. 2019\nPovodom stravičnog terorističkog napada koji se u petak dogodio u džamijama Al Noor i Linwood u Christchurchu na Novom Zelandu u kojem je 50 nedužnih osoba ubijeno, a na desetine njih je ranjeno, vjerski poglavar muslimana Luksemburga dr Rabia Fares,\nLuksemburg/Bosna: Druga humanitarna akcija za mart: Pomozimo povratničkoj porodici\n🕔16:45, 15.ožu. 2019\nNakon što smo u rekordnom roku, tj. samo par sati nakon što je i pokrenuta, uspjeli uspješno okončati martovsku humanitarnu akciju za porodicu Palamar na Kosovu, zahvaljujući, za javnost anonimnom dobročinitelju koji saam želi snositi sve troškove kupovine krave za\nTeroristički napad na džamije u Novom Zelandu: Reakcije Šure u Luksemburgu\n🕔15:07, 15.ožu. 2019\nPovodom terorističkog napada na džamije na Novom Zelandu tokom džume-namaza u kojem je život izgubilo oko 50 nevinih osoba a na desetine ih je ranjeno, Vrhovno starešinstvo muslimana Luksemburga – Šura, na svom zvaničnom portalu WWW. SHOURA.LU objavila je rano\nPrvi sastanak poglavara muslimana Luksemburga dr. Rabie Faresa i luksemburških imama\n🕔11:40, 13.ožu. 2019\nVjerski poglavar muslimana Luksemburga, dr. Rabia Fares, od januara mjeseca ove godine zvanično je otpočeo obnašati dužnost vjerskog lidera muslimanske zajednice Velikog vojvodstva. Tokom prvih šest mjeseci, dr. Rabia Fares postepeno će preuzimati svoje obaveze vjerskog poglavara muslimana u Luksemburgu,\nLuksemburg/Kosovo: Humanitarna akcija za mart – Pomozimo porodici Palamar\n🕔10:15, 13.ožu. 2019\nNakon uspješno realizovane februarske humanitarne akcije u selu Loznice nadomak Bijelog Polja u Sandžaku, tokom mjeseca marta sakupljaćemo sredstva kako bi obradovali porodicu u potrebi na teritoriji Kosova. Novac prikupljen kroz martovsku akciju iskoristićemo za kupovinu krave porodici Palamar iz\nLuksemburg/Sandžak: Okončana februarska akcija: Krava i tele za porodicu Ljuca\n🕔10:06, 11.ožu. 2019\nFebruarska humanitarna akcija za potrebe kupovine krave porodici Ljuca uspješno je okončana. Zahvaljujući vašim prilozima uvaženi čitatelji, a uz nesebičnu tehničku pomoć humanitarnog udruženja Hajrat iz Sandžaka, kupljena je i predata krava sa teletom porodici u potrebi, tako da se


Bitka za Pacifik, mračan SF akcioni spektakl Prolog\nBitka za Pacifik, mračan SF akcioni spektakl\nJedan od najvećih blockbustera ovoga leta trebala bi biti "Bitka za Pacifik" španskog režisera Guillerma del Tora, koji je režirao filmove poput Panov lavirint, Đavolja beležnica, Blade i Hellboya i napisao scenarijo za trilogiju Hobit u režiji Petera Jacksona. Sa budžetom od čak 180 miliona dolara ovo je ubedljivo najskuplji film koji je del Toro režirao, a pažnju je privukao već reklamnom kampanjom, zaradivši nominacije za najbolji plakat i trejler 2013. godine.\nIdeje za ovaj film najviše je crpeo iz japanske kinematografije, posebno Mecha žanra u kome su glavni junaci gigantski roboti, anime "Ghost in the Shell" po kome je nastao "Matrix" i filmovima o Godzilli, del Toro gradi mračan, distopičan svet bliske budućnosti u kome svemirska čudovišta sa morskog dna razaraju svetske metropole, a jedini koji im se mogu suprotstaviti su mašine kojima se uprava snagom ljudskih sećanja.\nOno što je već sad sigurno jeste da je del Toro maksimalno iskoristio iskustvo rada na hororima, isporučivši napete, mučne prizore borbe koji izazivaju pravu navalu adrenalina, a zbog kojih se iskreno radujemo gledanju "Bitke za Pacifik".\nRepertoar bioskopa Vilin Grad od 24. do 30. januara


Apartmani "Erdeljanov" se nalaze se u centru Sokobanje u ulici Alekse Markišića 41 ili Vuka Karadžica. Smešteni na odlicnoj lokaciji nedaleko od šetališta i gradskog parka, akva parka "Podina". U blizini je autobuska stanica, Dom zdravlja, sportski i teniski tereni, brojni super marketi.\nObjekat je ekskluzivan, nov, izrađen po svim standardima. Poseduje interfon, video nadzor, alarm, centralno grejanje.\nApartmani su 2+1 i 3+1, uz dodatak pomoćnog ležaja (na zahtev gosta). Svaki apartman poseduje kuhinju sa kompletnim inventarom, sudoperom, ugradni rešo, aspirator i frižider.\nApartmani "Erdeljanov" imaju lepo uređeno dvorište sa letnjikovcem i ugrađenim roštiljem i garniturom za sedenje, za odmor i uživanje.\nOve nedelje 3719\nOvog meseca 50430


vocne-kiseline-tretman-saloni-hemijski-piling | wanted.rs\nBUDITE INSTAGRAM SPREMNE: Top 5 proizvoda sa kiselinama koje morate probati 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nZašto svi pričaju o kiselinama? Zato što zaista mogu da vam proboljšaju kvalitet kože\nNakon neslavne scene u seriju Seks i Grad gde je Samanta sebi doslovno sljuštila kožu pilingom sa kiselinama, sigurno je da su na lošem glasu. Međutim, danas sve više brendova izbacuje svoje verzije seruma i tonika sa kiselinama, a vi ste i dalje skeptični? Šta zapravo znate o njima?\nKiseline poput AHA, BHA i PHA su poznate kao odlične za površinsko obnavljanje kože, borbu sa hiperpigmentacijom, ožiljcima, kontrolom akni ali i dubinskim čišćenjem pora. I ne brinite, kada ovakav proizvod kupite u drogeriji neće vam se desiti ništa opasno. Oni su većinom blagih formulacija i peckanje koje osetite je očekivano, ali nema šanse da prođete kao Samanta :)\nOvo može biti budućnost\nNAJDELOTVORNIJI LEK PROTIV PODOČNJAKA: A zašto se o njemu tako malo priča?\nI sada kada se spremni da krenete u avanturu sa kiselinama, hajmo da počnemo! Pripremili smo vam 5 proizvoda koji će sigurno učiniti da vam koža postane Instagramična.Vreme je da transormišete svoju rutinu. Prvi od njih je čuveni Pixi Glow tonik sa 5% glikolne kiseline i on je zaista sjajna preporuka ako nikada pre niste koristili kiseline.\nvoćne Kiseline kozmetika nega lice tretman proizvodi Najbolji


Godina krenula loše po favorite: GORAN, VUKA I MARKO PUTNIK DOMINANTNO – Dalmacija balote\nMate Kesić i Goran Kadijević\nZa razliku od Juke Radmana, Ivana Šošića Rica i Marka Plazonje, cijeli je niz vrhunskih igrača koji je u novoj godini upisao poraz, a za pobjedu još ne zna. Krenimo redom.\nNajveće iznenađenje je u Jesenicama priredio Goran Kadijević iz Omiša, koji je rezultatom 2:1 pobijedio jednog od najboljih balotaša svih vremena Matu Kesića, te ga tako lišio daljnjih obveza u turniru. Kadijević je dobio prvi i treći set u procesu.\nSa razočaranjima nastavlja par Siniša Stipić i Joško Modrić Jokac, koji je unutar utakmice parova u spomenutoj Karakašici poražen od odličnog prvara Josipa Vuke i fantastičnog pucača Marka Putnika. Bez obzira što turnir parova posjeduje „repasaž“ nakon prvog kola, pa obje ekipe imaju svoje šanse do kraja nadmetanja, od ovog para, pogotovo na tom igralištu očekuje se mnogo više, a Putnik i Vuka su naprosto bili dominantni na obje pozicije i zasluženo pobijedili.\nKada se sve zbroji i oduzme, u posljednje dvije sezone, ukupno je 27 igrača završavalo među „Top 16“ balotaša Dalmacije, a ako se po „jutru dan poznaje“, ova godina mogla bi ponovno predstaviti neka nova imena, koja ćemo imati priliku vidjeti među najboljima. Čeka nas više nego zanimljiva sezona.\nSpomenimo još da je od favoriziranih ekipa do pobjede i Jesenicama došao par Jure Stanić i Mate Balota Botica protiv ekipe koju predvodi odlični Ante Velić sa Naklica, a u paru sa Markom Vulićem.\nBalota, Stanić, Velić i Vulić


U islandskom parlamentu više žena nego muškaraca | Standard\nVladajuća koalicija ljevice i desnice na Islandu ojačala je svoju većinu nakon izbora na kojima je u parlament prvi put izabrano više žena nego muškaraca, pokazuju konačni rezultati.\nAnkete javnog mnjenja predviđale su da će koalicija izgubiti većinu, ali je to spriječio porast podrške Stranci napretka s desnog centra koja je osvojila pet mjesta više nego 2017, pa je vladajuća koalicija osvojila 37 mjesta u parlamentu Althingi s 63 mjesta, objavila je državna televizija RUV.\nStranku napretka vodi Sigurdur Ingi Johanson, koji je bio premijer kraće od godinu dana 2016. godine kada je bivši premijer i tadašnji lider stranke Sigmundur David Gunlaugson podnio ostavku nakon afere „Panama pejpers“.\nPredsjednik Gudni Johaneson tek treba zvanično da preda mandat stranki za formiranje buduće vlade.\nLijevi zeleni pokret osvojio je osam mjesta, tri manje nego na izborima 2017. godine. Dva su poslanika međutim, napustila stranku nedugo nakon poslednjih izbora.


Je suis Charlie: Evropi nikada nije bio potrebniji smeh - Svetlana Slapšak - Peščanik\nPre više od četrdeset godina, francuski satirični časopis Hara-kiri i njegov neposredni naslednik Šarli ebdo mogao se kupiti na kioscima u centru grada, a docnije u knjižari Studentskog kulturnog centra, koji su beogradski studenti dobili posle pobune 1968, po popularnoj verziji zbog kozaračkog kola posle Titovog govora: otplesali, isplatilo se. Tačnije, mogli su se kupiti svi brojevi sem onih zabranjenih. A baš su se trudili, Fransoa Kavana, Žebe, Šoron (tradicija uzimanja samo jednog imena bez prezimena je stara), Filip Val u drugoj generaciji i drugi, posebno juče ubijeni Kabi, Volinski, Šarb i Tinju. Hara-kiri je nastao kao mesečnik 1960, postao je nedeljnik 1968, morao se ugasiti 1969. posle sarkastične obrade smrti generala de Gola na naslovnoj strani, i vaskrsao je 1970. kao Šarli ebdo (podsećanje na američki strip o Čarliju Braunu Čarlsa Šulca i – na izvesnog pokojnog Šarla). Koliko je to značilo nama u to doba, da vidimo koliko se može (a mi ne možemo), teško se uopšte može zamisliti. Jedna strana časopisa je godinama visila u raznim mojim prostorima, i svaki put bi me razveselila – karikatura pevačice Mirej Matje, sa tekstom: „Glasajte imbecilno, kao Mirej Matje!“. I jesu, vala. U doba, podvlačim, kada su izbori sa više stranaka izgledali kao pozitivni utopijski san. Ono što je „njima“ na Zapadu bilo dozvoljeno, nama nije. Satirički časopis Frontisterion, publikacija Filozofskog fakulteta u Beogradu odnosno njegovog studentskog odbora, koji sam napravila zajedno sa Zoranom Minderovićem i Milanom Ćirkovićem, bio je zaplenjen 1970. u štampariji, a konačni račun je morao zatvorom da plati predsednik studentskog odbora, Vlada Mijanović… Mi ostali, samo gubljenjem pasoša i mogućnošću za karijeru. Bar nas nije zavela nijedna ideja ni govor nijedne države i sistema vlasti, ni pre ni posle.\nČasopis Šarli ebdo se ugasio zbog finansijskih neprilika 1981, i onda posle deset godina vaskrsao, sa nekim od istih starih urednika.\nNajgori teroristički napad u Francuskoj posle više od pola veka ne može se izjednačiti sa drugima, u kojima su stradavale nevine, slučajne žrtve: reč je o smišljenom političkom atentatu. Pobijeni su autori, urednici, policajci koji su štitili časopis i glavnog urednika već nekoliko godina, od prvog velikog napada na redakciju molotovljevim koktelima 2011; ubijen je i korektor muslimanskog porekla. Ostala je živa karikaturistkinja koja je kasnila na redovni sastanak redakcije, i koju su naoružane ubice prisilile da im da kod na ulazu u zgradu… Ubijanje je snimljeno iz više uglova, sav vizualni material je cenzurisan i služiće, nadajmo se, samo policiji. Ubice su identifikovane, kada će ih pronaći pitanje je sati ili dana.\nKljučni i tragično okončani deo priče o satiričkom časopisu Charlie Hebdo („nedeljnik Charlie“) počinje 2006. Tada su u Šarli ebdo objavili karikature, uglavnom sa temom proroka Muhameda, iz danskog časopisa koji je doživeo verbalne i manje fizičke napade i izazvao užas mnogih u Evropi i svetu. Objavljujući ove karkature – zajedno sa svojom, nesumnjivo najduhovitijom, redakcija je prvo pokazala svu besmislenost kultivisanog argumenta da karikature danskog autora „nisu duhovite“ u situaciji opšte sulude užarenosti, rasizma i mržnje. Od tada, časopis uglavnom odgovara na napade svojim jedinim sredstvom – oštrim, zlobnim, beskompromisnim humorom. A protiv toga, kao što dobro znamo iz istorije, deluju jedino finansijsko iscrpljivanje – časopis je stalno bio na rubu bankrota – i kalašnjikovi. Izvršitelji su, doduše, klicali Alahu, ali Šarli ebdo je uvek bio izložen mržnji. I danas, nad mrtvim genijima satire, duhovitosti, kalambura, karikature i stripa, glasovi u Francuskoj mrmljaju da su sami krivi za to, i da ih je stigla pravična kazna.\nFransoa Kavana (umro u devedesetoj godini, prošloga januara) i još nekolicina onih kojima su podjednako smetale revolucionarna ozbiljnost i desničarska i građanska zatucanost, zaslužni su za Hara-kiri i Šarli ebdo. Teme su za redakciju, koja je doživela čitave generacije najboljeg u inače svetski uticajnom fenomenu francusko-belgijskog stripa i karikature, ostale skoro uvek iste: bigotnost, malograđanština, glupost, zdrav razum, korupcija, versko izluđivanje sa svih strana, sve sa najviše društveno postavljenim metama ismejavanja. Amblemski autor Šarli ebdo, koji je ponajvše uticao na pravljenje škole, bio je rano preminuli Žan-Mark Rajzer (Jean-Marc Reiser, umro 1983). Njegovi stripovi i karikature posvećeni su ismevanju malograđana, seksualne revolucije, politike, rasizma i kolonijalizma, i vizualno uglavnom pokrivaju donje ekstremitete i ono između njih, dlake, sluz u svim oblicima, ekskremente, ružnoću, prljavštinu i gnus. Rajzerovo delo u velikoj je meri nastavio Žorž Volinski, koji je u osamdesetoj godini ubijen u redakciji Šarli ebdo. Uticaj Rajzera pratimo u stripovskoj produkciji u celoj Evropi, pa bogme i kod nas – u nekadašnjem Poletu, u Mladini. U Hrvatskoj su izdali skoro sve Rajzerove albume.\nZa razliku od svog satiričkog rođaka, časopisa Kanar enšene (Canard enchaîné – „okovani patak“), koji ozbiljan novinarski i istraživački posao začinjava humornim dodacima, Šarli ebdo je ostao lud i zločest u celini. Njegov moto je „blesav i zao“ (bête et méchant), koji je izmislio sam Kavana, u lažnom pismu redakciji koje je navodno poslao neki pukovnik. Ostalima u redakciji se to toliko dopalo, da su ga stavili u podnaslov časopisa.\nSkoro svi saradnici Hara-kiri i Šarli ebdo kroz generacije bili su tzv. „mešanog porekla“, većina ih je skratila svoje ime – zbog potpisivanja na karikaturama i stripovima – ili za sebe izmislila kratke pseudonime.\nVratimo se Mirej Matje. Da, toliko već znamo, mi, koji smo parlamentarnu demokratiju dobili kasno i isto tako kasno shvatili čemu služi: još je najbolje kada pobede imbecili koji hoće mir, nego neki koji tačno znaju šta hoće da urade sa… imbecilima. Drugim rečima, parlamentarna demokratija, dok se ne poboljša i to temeljno, a možda i revolucionarno, zahteva čitav niz institucija i para-institucija kojima se obezbeđuje izlazak iz prostora imbecilnog u prostor visoko, rizično i kreativno razumnog/razumskog. Ako parlamentarna demokratija u saradnji sa tržištem treba da omogući pristojan, pravno osiguran i miran život većini, što je danas u svakoj pomenutoj tački pod pitanjem, onda je za održavanje bar evropskih tradicija građanske svesti neophodno imati dodatna učila, vežbališta, ispite. Mnoga od velikih pitanja građanske svesti rešavaju se smehom – građanin svojom telesnom reakcijom pokazuje da je spreman da promeni mišljenje. Najlakše, najbrže i najdublje se smejemo pod prisitkom zabrane i stereotipa; zato se, baš kao i deca, automatski smejemo svemu „bezobraznom“, seksualnom, prljavom. Ovaj odgovorni posao u zapadnoj demokratiji sa najuzbudljivijom tradicijom, francuskoj, više od pola veka su obavljali ljudi iz prve, druge i treće generacije zafrkanata koji su u sredu pre podne pobijeni. Kabi, Šarb, Volinski i Tinju (Cabu, Charb, Wolinski, Tignous) postali su već uveliko simbol evropskog otpora jednoumlju, ali ne učtivog, vladinog ili ne-vladinog sektora, šta god da podrazumeva uzdržavanje i pristojnost: ne, zaboga, nikako ne smemo zaboraviti da treba biti i drzak, zajedljiv i destruktivan kad nisi na vlasti, bez posebnog razloga, prosto zato što se demokratija, onakva bedna kakva je, lako guši bez ventila…\nOd srede u podne, milioni su se pokrenuli na internetu: nije reč samo o slobodi izražavanja, reč je o osnovnoj potrebi za smehom u svim, a naročito nepristojnim oblicima, i za očuvanjem tekovina razuma: da u svakoj generaciji ne zaboravimo šta su o svetu i čoveku mislili samo deset, pedeset, ili dve stotine godina ranije. Treći svetski rat neće početi, premda o njemu rado sanjaju oni koji misle da su satiričari „zaslužili“. Zato se smejmo, njima u čast.


Uspješna sportsko-humanitarna manifestacija Lika Cave Trekk! | GS Press\nHome vijesti Uspješna sportsko-humanitarna manifestacija Lika Cave Trekk!\nUspješna sportsko-humanitarna manifestacija Lika Cave Trekk!\nOve subote se u Perušiću u sklopu najveće ličke sportsko-humanitarne manifestacije LikaCave Trekk, 47 posjetitelja pridružilo se Registru dobrovoljnih darivatelja krvotvornih matičnih stanica. Ovaj jedinstveni događaj okupio je 584 sportaša avanturista koju su trčali od špilje do špilje na području Pećinskog parka Grabovača, jedinog pećinskog parka u Hrvatskoj. Trčalo se kroz etape četiri različitog intenziteta i duljine dionica: Light, Active,Challenger i Ultra, sa zajedničkim startom i ciljem u centru Perušića. Sve je s puno žara pomno pratila majka Ane Rukavine.\n–Puno emocija je danas bilo u mom Perušiću, prekrasan dan, odlična organizacija i mnoštvo mladih ljudi koji su došli sa željom da pomognu…Iskreno se nadam da će ova manifestacija postati tradicija u kojoj će Zaklada Ana Rukavina rado i dalje sudjelovati kao suorganizator. Hvala mojim Perušićanima i svima koji su danas sudjelovali bilo na natjecanju ili upisom u Registar kako bi pomogli onima koji čekaju svoju priliku za život, izjavila je nakon utrke i akcije upraviteljica Zaklade Ana Rukavina i Anina majka, Marija Rukavina.\nAkciju su podržali i članovi grupe „Vatra“ koji su u večernjim satima održali akustični koncert u pećini Samograd. Posjetitelji su mogli uživati u bogatom programu koji su za njih pripremili organizatori, a posebnu atrakciju pripremili su poznati grafiteri. Zagrepčanin Slaven Lunar Kosanović i njegov londonski kolega Lovepusher oslikali su trafostanicu smotivima najpoznatijeg Ličana Nikole Tesle povodom 160 godina njegova rođenja, ujedno u svrhu promocije georaznolikosti ovog kraja.\nTijekom gotovo deset uspješnih godina rada, Zaklada „Ana Rukavina“ je uz pomoć brojnih građana povećala broj potencijalnih darivatelja s početnih 150 na današnjih 51.837 potencijalnih darivatelja krvotvornih matičnih stanica. Iz hrvatskog su Registra izdana ukupno 62 transplantanta za hrvatske i inozemne pacijente, s čime je 62 teško oboljelih iz Hrvatske i inozemstva dobilo priliku za život.\nPrevious articleUspjela regata “Novčica” 2016.\nNext articleUrban & 4 & Glorija &“marica“


Ruka u testu : Sadržaj > Aktivnosti > Astronomija i svemir > Nebo, Zemlja, Univerzum > Koliko je sati u Parizu, Pekingu, ili Sidneju ? Izučavanje vremenskih zona\nSadržaj > Aktivnosti > Astronomija i svemir > Nebo, Zemlja, Univerzum > Koliko je sati u Parizu, Pekingu, ili Sidneju ? Izučavanje vremenskih zona >\nModul : Koliko je sati u Parizu, Pekingu, ili Sidneju ? Izučavanje vremenskih zona [Cycle]\n-nebo i zemlja : rotacija Zemlje i njene posledice\n• Ciljevi : na osnovu elementarne materijalne modelizacije Zemlja – Sunce ispitivati različite hipoteze postavljene sa ciljem da objasne smenu dana i noći i doći do zaključka da nijedno drugo zapažanje nije došlo u suprotnost sa ovim objašnjenjem.\n• Znati da se Zemlja za 24 časa okrene oko svoje ose.\n• Sposobnost nalaženja smera rotacije Zemlje oko svoje ose posmatranjem kretanja Sunca.\n• Korišćenjem makete ili šeme približno proceniti vreme na nekom mestu i razumeti princip vremenskih zona.\nNeophodno je desetak časova.\nPoslednja izmena : 05/09/2009\nZa svaku grupu učenika :\n-karta vrenmenskih zona\n-džepna lampa koja će predstavljati Sunce\n-mala kugla (na primer od stiropora) probušena duž odgovarajuće ose, i ona predstavlja Zemlju. Dimenzije kulge treba da budu prilagođene širini svetlosnog snopa izvora tako da je uvek u njenom opsegu.\nZa sinteze :\n-bela kugla koja predstavlja Zemlju, ali znatno veća od onih koje imaju deca;\n-sijalica od 100 W koja predstavlja Sunce\nOva sekvenca je odeljak iz knjige "Predavanje nauka u školi" koja je prevedena sa francuskog jezika, izdavač Zavod za udžbenike.\nOva sekvenca omogućuje, pre svega, izučavanje rotacije Zemlje oko svoje ose i, na pojednostavljen način, neke od posledica tog kretanja : smena dana i vremenske zone. Gradovi Peking i Sidnej su uzeti kao primer, ne samo zato što ih je proslavila organizacija Olimpijskih igara, nego I zato što njihov geografski položaj ima pedagoških prednosti koje će se kasnije pokazati :\nSidnej je na južnoj Zemljinoj plulopti a njegov meridijan je, približno, na suprotnoj strani od onog na kome je Pariz, tako da je moguće reći da « kada je u Parizu dan, u Sidneju je noć »;\nMeridijani Pariza i Pekinga zaklapaju približno prav ugao, pa zato, na primer, možemo da kažemo da « kada je u Parizu podne, u Pekingu je noć ». Saznanja koja će učenici steći neće biti suviše produbljena.\n0. Posmatranje putanje Sunca tokom dana.\n1. Kako znati koliko je sati u nekoj dalekoj zemlji ?\n1. Usmena razmena zasnovana na preciznim i posrednim činjenicama: kako je ot moguće ? Noć je u Parizu a podne u nekoj drugoj zemlji ? Razmenu mišljenja vodi nastavnik.\n2. Svaki učenik bi trebalo da, samostalno, odgovori na nekoliko pitanje u vezi sa kartom vremenskih zona.\n3. Ogovori se sučeljavaju u okviru malih grupa.\n4. Nastavnik zajedno sa učenicima ponavllja način na koji je uptrebljena karta i traži od njih da prikupe svoje odgovore u vezi vremenske razlike.\n2. Zašto je u Sidneju noć kada je u Parizu podne ?\n1. Nastavnik postavlja pitanje celom odeljenju : pokušajte da objasnite zašto, kada je u Parizu podne, u Sidneju je noć ?\n2. Učenici u okviru malih grupa prave plakat na kome formulišu svoja objašnjenja « koja idu u dobrom smeru ».\n3. Učenici zajednički izlažu objašnjenja koja su formulisali.\n3. Objasniti pojmove (polovi, ekvator, hemisfere, meridijan, itd…)\nUčenici pretražuju literature da bi precizno definisali pojmove sa kojima se sreću.\nRadeći u malim grupama, učenici formiraju mali rečnik pojmova čije definicije proverava nastavnik. Svaki učenik, pojedinačno, razmatra pojmove koje je koristio na prethodnim časovima i zamenjuje ih, ako je potrebno, tačnim definicijama.\n4. Koliko je sati u Sidneju kada je u Parizu podne ?\nUčenici, na kugli od stiropora, označavaju polove, crtajuekvator i meridijan. Pošto označe gde bi trebalo da se nalaze Pariz i Sidnej, pristupaju realizaciji njihove prve sumulacije (prvo u malim grupama a zatim i zajednički).\n5. et 6. Kako objasniti smenu dana i noći ?\nDeca, manipulišući sa kuglom od stiropora i izvorom svetlosti, pokušavaju da reprodukuju smenu dana i noći, i postave različite hipoteze (zajednički, u malim kručpama, zatim opet zajednički).\nDeca nauče da koriste maketu kao oruđe koje im pomaže da argumentovano razmišljaju. Postaju svesni da im ona ne može da omogući sučeljavanje postavljenih hipoteza (zajednički, u malim kručpama, zatim opet zajednički).\n7. Koliko je sati u Pekingu kada je u Parizu podne ?\nNa ovom stadijumu nije još uvek moguće dati odgovor na pitanje. Sve što mogu da kažu je da je Peking na granici između dana i noći. Da bi znali da li je početak ili kraj dana potrebno je da poznaju smer rotacije Zemlje oko svoje ose. Cilj ovog časa je podsticaj na postavljanje niza pitanja u vezi sa ovom problematikom (zajednički, u malim grupama, zatim opet zajednički).\n8. U kom smeru rotira Zemlja oko svoje ose ? Pariz ?\nUčenici treba da odrede smer rotacije Zmelje oko svoje ose na osnovu poznavanja kretanja Sunca.\n(zajednički, u malim grupama, zatim opet zajednički)\n9. Povratk na pitanje postavljeno na času 7 :\nkoliko je sati u Pekingu ?\nSada učenici raspolažu svim elementima neophodnim za razumevanje principa vremenskih zona. Vračaju se ponovo na pitanje koje je ostalo nerešeno na času 7. Zatim razmatraju druge primere (zajednički, pojedinačno, zajednički, u malim grupama, zatim opet zajednički).\n10. Kako sačuvati ono što su i razumeli ?\nPredlaže se više aktivnosti. Zamišlja se ravan, u kojoj je postavljen sistem Zemlja-Sunce onako kako se vide sa Severnog pola, i to u različitim periodima dana (podne, ponoć, jutro, poslepodne, predveče, kraj noći)\nPreuzmite modul u formatu PDF : Koliko je sati u Parizu, Pekingu, ili Sidneju ? Izučavanje vremenskih zona


Dnevni horoskop: Škorpiju očekuje emotivna blokada, a Ribe su pune energije (4. mart 2020.) | Astrologija\nDnevni horoskop: Škorpiju očekuje emotivna blokada, a Ribe su pune energije (4. mart 2020.) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nDnevni horoskop: Škorpiju očekuje emotivna blokada, a Ribe su pune energije (4. mart 2020.)\n04.03.2020. / 10:42\nDnevni horoskop - dan za važne poteze od kojih zavisi cela sudbina!\nDnevni horoskop za 4. mart 2020. godine!\nMESEČNA NUMEROLOGIJA ZA MART 2020. GODINE: prognoze za ljubav, posao i novac za vaš broj\nPreokupirani partnerskim odnosima i dilemom o nekakvom ulaganju. Od vas se očekuje da se prilagodite, a vaša reakcija je potreba da pobegnete. Savet je da istrajete u svemu, jer, dobitak koji možete ostvariti nije zanemarljiv.\nAstrologija Romantika Ljubav Horoskop\nOVI HOROSKOPSKI PAROVI IMAJU LUDU HEMIJU I STRAST: Njihova ljubav samo c...\nDNEVNI HOROSKOP ZA 3. JUL 2022: Jarac privlači pažnju posebne osobe, Bli...\n3 HOROSKOPSKA ZNAKA OČEKUJU TEŠKOĆE U JULU 2022: Njima mesec sprema rizi...\nPSIHO TEST - PERO OTKRIVA VAŠE SKRIVENE ČEŽNJE: Izaberite jednu sliku i saznajte šta je ono što u dubini duše želite\nNEDELJNI HOROSKOP OD 4. DO 10. JULA: Vodoliju očekuje sudbonosan susret, Ribe da se oslobode toksičnih ljudi


Republika Severna Makedonija Archives - MediaSfera\nTag - Republika Severna Makedonija\nDogovor: “Republika Severna Makedonija” umesto BJR Makedonija\nMediaSfera Grčka i Makedonija postigle su sporazum o imenu Makedonije nakon spora dugog 27 godina. Novo ime – Republika Severna Makedonija. Zaev...


Dragutin Tomašević - Prvi srpski olimpijac | Bilo jednom u Beogradu\nDragutin Tomašević - Prvi srpski olimpijac\nKada bismo se bavili teorijama zavere, rekli bismo da su Sigel i Šuster ideju za Supermena dobili kada su čuli priču o Dragutinu Tomaševiću, prvom srpskom olimpijcu i pravom nadčoveku. Jer, upravo se lucidni Tomašević početkom 20. veka odlučio na superherojski potez - trkao se sa lokomotivnom... i pobedio je.\nSa Homolja do Olimpa\nDragutin Tomašević rođen je 20. aprila 1890. godine u selu Bistrica, u podnožju Homoljskih planina. Bio je jedno od sedmoro dece u porodici trgovca Miloša i krojačice Stane. Kasnije su prepričavali da je još tada bilo jasno da će mladi Dragutin biti nešto posebno, jer je, onako nemiran i brz, obožavao da organizuje trke sa vršnjacima u kojima je redovno pobeđivao. Kao najstarijeg sina i nastavljača porodične trgovačke tradicije, otac ga 1905. godine šalje u Beograd kod ujaka Time, koji ga upisuje u srednju trgovačku školu.\nUvidevši da Dragutin ne manjka duhom i energijom, ujak mu predlaže da se upiše u Građansko gimnastičko društvo "Dušan Silni", koje je okupljalo mladiće sportskog duha željne dokazivanja. U Društvu je upoznao i kasnije nerazdvojnog prijatelja, princa Đorđa Karađorđevića, što samo ukazuje koliko je članstvo u ovom društvu bilo stvar prestiža. Upravo je takvo okruženje omogućilo da se posveti svojoj velikoj ljubavi - sportu. Bio je izvrstan gimnastičar i atletičar, koji je koristio svaku priliku da to pokaže, a u godinama koje su označavale početak uspona sporta u Beogradu i Srbiji, takvih dešavanja je bilo napretek. Ostalo je zabeleženo da je deset puta uzastopce pobeđivao u trci Obrenovac-Beograd.\nBrži od lokomotive\nKao već iskusni atletičar, 1909. odlučio se na potez koji bi se i danas smatrao suludim. Naime, u nameri da prijateljima dokaže da je najbrži, jednog jutra zaputio se na železničku stanicu u Požarevcu, namestio za start, sačekao da voz krene i… potrčao za njim. Danas možemo samo da pretpostavimo koliko je bilo iznenađenje posmatrača, kada je par minuta pre voza, dotrčao na konačno odredište, železničku stanicu u 40 kilometara udaljenom Petrovcu. Svima je dokazao da je zaista brži i jači od moćne parne mašine.\nPored prethodnih pobeda, trka sa vozom dodatno je ojačala Dragutinovo samopuzdanje, pa se nameračio na sledeću veliku trku - Olimpijske igre, koje su se 1912. godine održavale u Stokholmu. Da bi se pojavio na ovoj manifestaciji, bilo je potrebno da preskoči još jednu lestvicu - da pobedi na trci dugoj 33 kilometra, organizovanoj 27. maja 1911. godine na relaciji Obrenovac-Košutnjak. I ovaj put je bio najbrži. U konkurenciji 40 maratonaca, redov 18. pešadijskog puka Dragutin Tomašević, izborio je učešće na "svetskoj smotri sporta", sa vremenom 2 sata i 52 minuta.\nPogača u koferu i olimpijska zavera\nPripreme za put su bile dugotrajne, a put do Stokholma još duži. Tog proleća 1912. godine, na put preko Budimpešte i Nemačke, poneo je čak tri kofera hrane i zaliha. U jednom su bile trkačke patike, dres sa srpskim obeležjima i zastava. Na put je iz male balkanske zemlje poneo i pogaču u pletenoj torbi, dar i blagoslov od strane države. Društvo mu je pravio Dušan Milošević, koji se na istim Olimpijskim igrama takmičio u trci na 100 metara.\nI tu priča skreće na staze i bogaze mitova i legendi. U to vreme, informacije su putovala sporo, nekada i sa nekoliko dana, nedelja, pa čak i meseci zakašnjenja. O tome šta se tačno dešavalo u Švedskoj, danas možemo saznati iz par novinskih napisa i par priča koje su se u porodici Tomašević prenosile s kolena na koleno. Tako saznajemo da je od trke na 10.000 metara odustao zbog povrede palca. Ovo ga, pak, nije sprečilo da nastavi sa pripremama za maratonsku trku. Doduše, pripreme i nisu išle baš po planu jer se u međuvremenu zaljubio u zanosnu Šveđanku, te je, umesto po kilometrima prašnjavog puta, jurio za njom po Stokholmu. Za nju se vezuje i anegdota u kojoj je opisano kako su se drugi takmičari, saznavši od nje koliko je brz i hrabar, urotili protiv Dragutina sa namerom da ga pred trku otruju za večerom. Priča dalje kaže da je jedna od konobarica, ne želeći da učestvuje u prevari, upozorila Tomaševića uzvikom: "Ne, Srbine!", izbivši mu iz ruku otrovanu bozu.\nDa li je ova priča istinita ili ne, nikada nećemo saznati, ali je sigurno da je Dragutinova brzina unosila nemir među druge takmičare i njihove navijače. Maratonska trka, završna i najteža trka atletskih takmičenja, startovala je sledećeg dana u podne, po najvećoj vrućini. Šarenoliko društvo atletičara, njih 62 ukupno, spremno je potrčalo. Po svedočenju prisutnih Srba, na delu staze koji je prolazio kroz park, trojica nepoznatih ljudi utrčala su u kolonu i gurnuli Dragutina u šanac. Prilikom pada, Tomašević je povredio desnu nogu, ali se ovaj žilavi Srbin ipak izvukao i, onako povređen i ugruvan, istrčao maraton do kraja. Trku je završio na 37. mestu, sa samo 11 sekundi zaostatka za pobednikom. Danas možemo samo da maštamo šta bi se desilo da Dragutin nije bio žrtva ove nesportske zavere. Možda bi malena Srbija na svom prvom učešću na Olimpijskim igrama osvojila i prvu medalju?\nLegenda o čoveku sa dva srca\nOlimpijski neuspeh nije slomio Dragutina. Savremenici se sećaju da je po povratku u Beograd nastavio pripreme za sledeće Olimpijske igre, koje su trebale da se održe 1916. godine u Berlinu.\nNažalost, ovaj san nikada neće ostvariti. Zadesila ga je sudbina mnogih mladića iz tih ratnih godina. Po izbijanju rata 1914. godine je mobilisan, i pričalo se da je sam princ Đorđe Karađorđević tražio da bude raspoređen u sportski bataljon. Dragutin je to odbio i uzeo pušku u ruke. Ranjen je u borbama oktobra 1915. godine na brdu Bubanj kod Požarevca, a preminuo je u selu Rašanac na putu do vojne bolnice. Sahranjen je u rodom selu, okružen svim osvojenim trofejima. Na spomenik je uklesano "sahranili su ga njegova majka i hrabrost".\nPrijatelji i rodbina su posle prepričavali da je vojni hirurg koji je vršio obdukciju bio zapanjen. U njegovim hrabrim grudima našao je dva srca - jedno veliko, i odmah porede njega na desnoj strani, jedno malo.


IZLOŽBOM „BIBLIOTECI S LJUBAVLJU“ OTVORENO „PRIJEDORSKO KULTURNO LJETO 2015“ - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nIZLOŽBOM „BIBLIOTECI S LJUBAVLJU“ OTVORENO „PRIJEDORSKO KULTURNO LJETO 2015“ – FOTO\nadmin June 1, 2015 IZLOŽBOM „BIBLIOTECI S LJUBAVLJU“ OTVORENO „PRIJEDORSKO KULTURNO LJETO 2015“ – FOTO2015-06-01T17:49:45+02:00 Društvo\nIzložbom “Biblioteci s ljubavlju” Narodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” otvorila je danas ovogodišnje Prijedorsko kulturno ljeto.\nDirektor biblioteke Mara Ećim rekla je da saradnja ove ustanove sa osnovnoškolskim i predškolskim ustanovama u Prijedoru traje godinama i da je veoma plodotvorna.\n“Organizujemo pričaonice, igraonice i crtaonice za najmlađe. Oni nam često poklanjaju svoje radove, a mi sada te njihove radove ovom izložbom poklanjamo svome gradu i sugrađanima”, rekla je Ećimova novinarima u Prijedoru.\nNa 14 panoa u lapidarijumu Muzeja Kozare, osim dječijih radova, izložene su i fotografije s druženja najmlađih u biblioteci.\nNačelnik Odjeljenja za društvene djelatnosti grada Prijedora LJiljana Babić rekla je da je današnjom izložbom otvoreno Prijedorsko kulturno ljeto 2015 i da je to prelijep dar najmlađih sugrađana, a da je večerašnji koncert banjalučke grupe “Aleksandrija” namijenjen svim ostalim generacijama.\n“Prijedorskim kulturnim ljetom pokrili smo cijelu teritoriju grada Prijedora u naredna tri mjeseca. Većina sadržaja biće na otvorenom i bez naplaćivanja ulaznica. Mi iz gradskog budžeta finansiramo rad javnih ustanova, kulturno-umjetničkih društava i nevladinih organizacija, a oni učešćem u ovoj manifestaciji vraćaju to sugrađanima”, navela je Babićeva.\nSedmo Prijedorsko kulturno ljeto počinje danas i traje do 31. avgusta.\nBiblioteci s ljubavlju, Kulturno ljeto Prijedor 2015, Narodna biblioteka Ćirilo i Metodije\n« SUBNOR PRIJEDOR: OSUDA POSTAVLJANJA BIJELE TRAKE NA SPOMENIK NARODNOM HEROJU\nRUDAR-PRIJEDOR SLAVIO U KRAJIŠKOM DERBIJU: PREKO KOZARE DO TITULE »


Lockheed P-80 Shooting Star - sr\nObjavljeno dana 19 oktobar 2018 Izmenjeno dana 2. decembar 2019. 2. decembar 2019. po SdKfz.000 | Ostavi odgovor\nPrvi let 8 Januar 1944\nThe Lokid P-80 zvezda padalicom bio je prvi mlazni borbeni avion koji su operativno koristile vazduhoplovne snage Vojske Sjedinjenih Država (USAAF). Dizajnirani i izgrađeni od strane Lokida 1943. Dizajniran sa pravim krilima, tip je video opsežnu borbu u Koreji sa američkim vazduhoplovnim snagama (USAF) kao F-80.\nIzvor: Lokid P-80 Zvezda padalicom na Vikipediji\nLokid P-80-F-80 Zvezda padalicom 4\nWait, Searching Lockheed P-80 Shooting Star for you...\nFotograf Rajt Paterson\nLokid F-80C 00001\nLokid F-80C 00002\nLokid F-80C 00003\nLokid F-80C 00004\nLokid F-80C 00005\nLokid F-80C 00006\nFotograf Denis Sparks\nLockheed F-94 Starfire – Walk Around Lockheed CP-140 Aurora – Walk Around Lockheed P-3 Orion – Walk Around Lockheed S-3 Viking – Walk Around Lockheed EC-121 Warning Star – Walk Around Lockheed A-12 – Walk Around Lockheed C-141 Starlifter – Walk Around Lockheed F-35 Lightning II – WalkAround Lockheed SR-71 Blackbird – Walk Around Lockheed PV-2D Harpoon – WalkAround\nOznačeni: Aviona, Lokid, Lokid P-80 zvezda padalicom


Sastanak Uprave Hund-a u Osijeku – HUND\nSastanak Uprave Hund-a u Osijeku\nStručni skup HUND-a u Westinu\nSpontano je odlučeno da će se jedan sastanak Uprave Hund-a održati u Osijeku. Kako odlučeno, tako i brzo organizirano kako je svojstveno pravim nabavljačima!\nDefinirani su mogući termini, u nekoliko usaglašavanja odabran je datum 17.06.2016. (petak) i oraganizacija eventa je već bila osmišljena.\nSastanak se sastojao iz dva dijela:\nPrvo je prodiskutirana problematika Hund-a, potom su članovi Uprave donijeli zaključke u vezi otvorenih pitanja.\nOrganiziran je obilazak proizvodnih pogona Saponije, a nakon obilaska su ponuđene delicije slavonske ravni, onako kako priliči tradiciji kraja. Druženje je bilo radno, začinjeno ljepotama istoka domovine. Nizina umiruje, usporava ali se i diči plodnim poljima, rodnim vinogradima, vrijednim, samozatajnim ljudima. Tu je prije 120 godina proizveden prvi sapun a danas po ne znamo koji put diže se iz pepela i opstaje najveća proizvodnja deterdženata i toaletno kozmetičkih proizvoda.\nNabava je u ovoj proizvodnoj tvrtki primjer dobre prakse. Ovdje je nabava transparentna funkcija koja je promjenila pogled i podigla razinu usluge koju daje ostalim funkcijama u poduzeću. Proaktivan pristup i pogled „out of the box“ tijekom godina s mnogim pozitivnim primjerima, uspjela je važnost funkcije podići na najviši nivo i dokazati da je bitan čimbenik u ostvarenju pozitivnog rezultata tvrtke u cjelini.I u nabavi jedino možeš promijeniti sebe i ako ulažeš sve svoje znanje, htijenje i volju, ako si spreman bez prestanka učiti, dijeliti znanje, surađivati, razultat je vidljiv i mjerljiv.


V. Đerek održao pozvano predavanje na 18. ICTF-JVC 2020 konferenciji – DerekLab\nV. Đerek održao pozvano predavanje na 18. ICTF-JVC 2020 konferenciji\nNa zajedničkoj koferenciji o tankim filmovima i vakuumskoj znanosti i tehnologiji (“18th International Conference on Thin Films & 18th Joint Vacuum Conference, 2020) Vedran Đerek održao je pozvano predavanje sa temom “Shaping the functionality – 3D micro- and nano-structured thin films for bioelectronics”, u kojemu je predstavljen rad naše istraživačke grupe.\nOva velika konferencija trebala je biti održana u lipnju u Budimpešti, no zbog pandemije COVID-19 isprva je odgođena, da bi na kraju bila održana krajem studenog kao online događaj.\nKonferenciju organizira IUVSTA, međunarodno udruženje za vakuumsku znanost, tehnologiju i primjene. Hrvatsko vakuumsko društvo kao članica IUVSTA-e također sudjeluje u organizaciji ovih konferencija, kao i drugih nacionalnih i međunarodnih događaja.


Home / Lokalna samouprava / Grejanje samo iz energane Senjak, mogući prelazak na novi energent – biomasu\nObjavio PV , 11.10.2017.\nGradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić kazao je danas novinarima da je sve spremno za novu grejnu sezonu koja će po prvi put u Pirotu biti realizovana iz jednog centra – moderne Energane Senjak, s obzirom da su sve kotlarnice po gradu, koje su prethodnih godina bile izvor zagađenja i problema za meštane zgrada, ugašene. Vasić je najavio da se razmatra uveliko i dalji razvoj sistema grejanja u Pirotu, a posebno prelazak na novi energent – biomasu, energent koji nam je neuporedivo dostupniji u odnosu na mazut pa će samim tim ceo sistem grejanja raditi još efikasnije i ekonomičnije.\n-Iz ove energane će se grejati ceo grad ove sezone. Ugasili smo sve kotlarnice u gradu. Efekat je dvostruki. Energetska efikasnost celog sistema je podignuta na viši stepen jer se ceo grad greje iz jednog centra sa mnogo savremenijim cevovodima i opremom. Drugi efekat je činjenica da će zagađenje biti mnogo manje u centru grada gašenjem kotlarnica. Ove godine je ugašena i poslednja kotlarnica ATP. Prošle godine smo imali tridesetak ledenih dana, desetak dana smo imali dvadesetčetvoročasovno grejanje i mislim da je sistem i za to spreman. Imamo dovoljno mazuta za start grejanja. Razmišljamo o proširenju kapaciteta i novom energentu. Razgovaramo sa Kancelarijom za javna ulaganja o instalaciji jednog ili dva kotla na biomasu. To je prelazak na održiv sistem energije, na energent koji će se prikupljati na Staroj planini i okolini. Novac ćemo plasirati u naše lokalne resurse i ja se nadam da će to ići u dobrom smeru. Imamo dobre kontakte sa ljudima koji rade studiju izvodljivosti, Republika Srpska ima dobra iskustva sa tim o čemu smo se informisali. Razgovaramo sa dva ili tri potencijalna izvora finansiranja. U opciji je Kancelarija za javna ulaganja, nemački KFW, a u opticaju je i komercijalni kredit jer danas imate vrlo povoljne kredite koji se odnose na finansiranje energetske efikasnosti-kazao je gradonačelnik Vasić.\nVasić: Pirotske škole grejaće se na biomasu -…\nPovezanobiomasaenergana senjaistaknutomr vladan vasićpirot\n← Previous Story Za uređenje škola 200 miliona dinara, rekonstruišu se i Gimnazija i Sveti Sava\nNext Story → Asfaltirano dvorište između zgrada u ulici Dragoljuba Milenkovića


Zdravlje Autor:Dnevnik.hr23. jan. 202222:57 > 22:595 komentara\nPreliminarna studija koju je prošle nedelje objavio izraelski medicinski centar „Sheba“ otkrila je podatak da četvrta doza vakcine povećava antitela na viši nivo nego treća, ali „verovatno“ ne do nivoa da bi pružila potpunu zaštitu od veoma prenosivog omikron soja.\nMinistarstvo je reklo da je u studiji koju je sprovelo sa nekoliko velikih izraelskih univerziteta i centrom "Sheba" upoređeno 400.000 osoba starijih od 60 godina koje su primile drugi buster sa 600.000 osoba iste starosne grupe koje su dobile treću dozu vakcine pre više od četiri meseca, prenosi Dnevnik.hr.\nKao i svuda u svetu, u Izraelu zbog omikrona raste broj zaraženih. Međutim, od tog soja nije zabeležen nijedan smrtni slučaj.


"Mi se ne vraćamo, Albanci se homogenizuju" | Radio Kosovska Mitrovica\n“Mi se ne vraćamo, Albanci se homogenizuju”\n4. April, 2018 13:05 |\nBeograd, Kosovska Mitrovica — Šta Srpska lista misli o vladi koja je na vlasti u Prištini rekli smo svojim izlaskom i nikakav povratak u nju nije u razmatranju, kaže za B92.net Igor Simić.\nPoslanik SL je tako odgovorio na tvrdnje albanskog poslanika Memljija Krasnićija, koji je rekao da će se predstavnici Srba vratiti u kosovsku vladu nakon smena na vrhu policije.\n“Stav koji je pokazan prema srpskom narodu i prema predstavnicima Srba onog dana u Kosovskoj Mitrovici je pokazatelj kompletne vlade prema SL i Srbima. Mi u takvu vladu ne možemo da se vratimo”, rekao je on.\nKako kaže, Srpska lista očekuje da će na KiM biti raspisani vanredni izbori i da je sve što se sada dešava, uključujući i izjavu poslanika Memljija Krasnićija, priprema za pozicioniranje pred izbore.\n“Mi se tih izbora ne bojimo. Osvojili smo više od 90 odsto glasova Srba na Kosovu, a ukoliko se zaista raspišu, osvojićemo još više, jer nam građani veruju”, kaže Igor Simić.\nTakođe, on navodi da se nakon izlaska Srpske liste iz kosovske vlade albanske stranke homogenizuju.\n“Mi smo na sednici kada smo istupali jasno rekli da smo od tog trenutka u opoziciji, ali smo pozvali i ostale partije da se izjasne i potvrde kao opozicija glasanjem protiv vlasti. Međutim, to se ne dešava, a albanske stranke se približavaju”, kaže Simić.


HITNO! POSAO Radnici i radnice - 587 aktuelnih poslova za Radnici i radnice - Oglasi za posao Jooble\nRadnici za rad u prodavnici satova i nakita\nPotrebni radnici za rad u prodavnici satova i nakita. Mesečna naknada 40.000 RSD Mesto rada: Beograd Prijave na (***) ***-**** ili (***) ***-**** Biografije slati na ****@*****.*** , putem sajta\nNovoj robnoj kući u centru Niša potrebni radnici\nOpis Oglasa ~ podeljeno Novoj robnoj kući u centru Niša potrebne 10 radnice i 2 radnika… Prijave i informacije na telefon: (***) ***-**** Ključne reči : posao Radnici radnice\nPosao točilac goriva


Lavovski popust\tPer Lagerkvist\tBARABA\nRoman "Baraba" jedno je od remek-dela svetske književnosti XX veka. Baveći se pojavom hrišćanstva, počev od momenta Hristovog raspeća, pisac pokazuje rađanji i rast ideje spasenja, služeći se likom Barabe, čoveka koji je umesto da bude razapet igrom slučaja ostao živ kao naročiti svedok Hristovih muka. Sledeći uzbudljivi kasniji životni put Barabe, Per Lagerkvist, sa provokativnom apokrifnom strategijom, prati jedan od najfascinantnijih momenata u istoriji zapadne civilizacije. Na putu od Jerusalima do Rima, lik Barabe postaje simbolička figura pojedinačne ali i univerzalne ljudske sudbine. Komentari\nRSD 199.00\tKEPEC


Metalni nameštaj, oprema, Draževac (Aleksinac) :: Daibau.rs\nMETALNI NAMEŠTAJ, OPREMA, DRAŽEVAC (ALEKSINAC)\nTražim dobrog ponuđača metalnog nameštaja, opreme: Skupili smo i proverili ponuđače metalnog nameštaja, opreme, koji rade u mestu Draževac (Aleksinac) i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači metalnog nameštaja, opreme će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan ponuđač metalnog nameštaja, opreme Draževac (Aleksinac) više


Utorak, 14 Februar 2017 18:00\nDatum: Utorak, 14 Februar 2017\nU programu učestvuju: Pevačka grupa KUD „Đura Jakšić“ iz Pavliša, Isidora Bolesnikov, Tamara Bolesnikov, Nevena Stojšić, Jelena Stojšić, Vladimir Božić, tarabuka, Jovica Panić, gitara i Nenad Kukić, gitara. Program će biti održan u utorak, 14. februara u 18 časova, u sali bioskopa Kulturnog centra Vršac.\n« Sedam gradova kod Sterije - sabor literarnog stvaralaštva\tDani italijanske kulture »\nVi ste ovde: Home Multimedijalni programi Veče poezije i muzike


Če Gevara: “Okrutne vođe se menjaju samo zato da bi nove vođe postale okrutne” : Nadlanu.com\nČe Gevara: “Okrutne vođe se menjaju samo zato da bi nove vođe postale okrutne”\nObjavljeno 14. jun 2014. / 14:01:32\nErnesto Gevara de la Serna rođen je 14. juna 1928. u mestu Rozario, jednom od većih argentinskih gradova, u dobrostojećoj familiji. Iako je familija bila aristokratskog porekla preferirala je socijalističke ideje.\nGodine 1947. Ernesto susreće mladu devojku po imenu Berta Gilda Infante, poznatu pod imenom Tita. Tita je bila članica argentinske komunističke omladine i njih dvoje će kasnije postati nerazdvojni prijatelji. Zajedno će čitati marksističke tekstove i raspravljati o aktuelnim pitanjima. Godine 1948. Ernestu je 20 godina i upisuje se na studije medicine na univerzitetu u Buenos Airesu. Do marta položio je sve ispite iz prve godine medicinskog fakulteta, u junu polaže sve ispite iz druge godine, a u decembru sve ispite s treće godine.\nDana 1. januara 1950. Ernesto kreće na putovanje severnim argentinskim provincijama i to na biciklu koju je preradio u mali motor. Tako stiže u San Francisko del Čahar, blizu Kordobe, gde njegov prijatelj Alberto Granado upravlja centrom za obolele od lepre. Po povratku s tog putovanja nastavlja studije s velikim interesom za alergije, astmu i lepru.\nZa vreme studija radio je kao bolničar na trgovačkim brodovima argentinske nacionalne trgovačke pomorske kompanije. Na tim putovanjima obilazi južne obale Argentine, Brazil, Venecuelu i Trinidad. U oktobru odlučuje da krene na putovanje kroz Latinsku Ameriku, zajedno s Albertom Grandadom na starom Norton motociklu od 500 cc.\nNa tom putovanju 1. maja stiže u Limu. Tu upoznaje doktora Huga Peskea, peruanskog naučnika i direktora nacionalnog programa za lepru te istaknutog marksistu. Oni nekoliko noći do ranih jutarnjih sati vode razgovore. Če će te razgovore kasnije istaći kao veoma važne u promeni njegovog stava prema životu i društvu. Tada odlučuje da se vrati u Buenos Aires kako bi dovršio studije. Putuje teretnim avionom preko Majamija, gde dolazi do tehničkih poteškoća što odlaže let za mesec dana. Kako bi preživeo radi kao kelner i perač posuđa u jednom baru.\nU redovnoj proceduri provere stranaca ispituje ga policija i između ostalog ga pitaju da li su njegovi roditelji komunisti.\nČe sa roditeljima\nVraća se u Buenos Aires 31. avgusta, a studije završava početkom 1953. godine. Nakon lekarskog pregleda za regrutaciju proglašen je nesposobnim. Potom odlazi u Boliviju, da bi se nakon promene nekoliko zemalja skrasio u Gvatemali. Dana 7. jula ponovo odlazi na putovanje po Latinskoj Americi. S tog putovanja piše svojoj tetki Beatris: "Na slici našeg voljenog druga Staljina zakleo sam se da neću predahnuti pre nego ta kapitalistička hobotnica bude uništena". Godine 1954. učestvuje u borbama protiv gvatemalske vlade, gde se prijavio u sanitet pobunjenika i naučio svoje prve vojničke veštine.\nPočetkom 1955. godine Če radi kao doktor u bolnici u Meksiku. U junu susreće brata Fidela Kastra, Raula Kastra, s kojim će se sprijateljiti. Dana 24. juna 1956. meksička policija hapsi Čea zajedno sa njegovim kubanskim prijateljima (među kojima je bio i Fidel Kastro), a 3. jula novinska agencija UPI objavljuje: "Argentinski doktor Gevara biće deportovan u domovinu zbog pretpostavke da je učestvovao u neuspeloj zaveri protiv kubanske vlade Fulgensija Batiste".\nVLADA ODLUČILA: Wi-Fi u svim kubanskim domovima\nMALDIVI, DUBAI, KUBA: Dara Bubamara objavom zapanjila…\nŠest decenija Kubanske revolucije obeleženo u Beogradu\nBivši meksički predsednik Lazaro Kardenas umešaće se u rad policije kako bi odbranio kubanske revolucionare pa su krajem jula Če Gevara i braća Kastro pušteni na slobodu. Na slobodi su u tajnosti nastavili sa svojim revolucionarnim aktivnostima. Dana 2. decembra grupa od 82 ljudi iskrcava se na istočnoj obali Kube kod mesta Los Kayelos. Međutim njihov dolazak je primećen i vladine snage kreću u poteru za njima. Revolucionari se dele u manje grupe.\nDana 5. decembra kod mesta Alegđija del Pino Če upada u zasedu, biva ranjen u vrat ali uz pomoć saboraca uspeva pobeći u polja šećerne trske, da bi 21. decembra Čeova grupa stigla na plantažu kafe gde ih je Fidel već čekao nekoliko dana. U januaru 1957. napadaju kasarnu u mestu La Plata. Bila je to prva pobeda revolucionara. U osvit zore prvog dana nove godine diktator Batista pobegao je iz zemlje. Nakon pobede revolucije Če 9. februara dobija kubansko državljanstvo. Od jula do avgusta je na putu sa službenom kubanskom delegacijom, prvo u Ujedinjene Arapske Emirate i Egipat, gdje susreće Nasera.\nPotom odlazi u Indiju, Tajland, Japan, Indoneziju i Pakistan. Povodom incidenta u Zalivu svinja kada su izbegli Kubanci uz pomoć Amerikanaca pokušali srušiti vlast na Kubi izjavljuje: "Mi imamo sastanak s istorijom i jednostavno sebi ne možemo da dopustimo da budemo uplašeni! Moramo zadržati entuzijazam s kojim smo krenuli u borbu. Moramo graditi fabrike levom rukom, u desnoj ruci držati pušku, a s obe noge zgaziti crve".\nČe Gevara sa Džonom Lenonom\nKubanac koji je radio za CIA ubija Čea\n8. oktobra 1967. kod sela La Higera Čea i njegova dva saborca zarobila je bolivijska vojska. Na mesto gde su zarobljeni uskoro dolazi pukovnik bolivijske vojske, Kubanac koji radi za CIA-u. On sprovodi naređenje sa više instance i na licu mjesta ubija Čea i njegove saborce Vilija Kubu i Huana Pabla Čanga. Bolivijski vojnik je izvršio naređenje, ali nije mogao da gleda dok je pucao u njih.\nZbog svoje mučeničke smrti Če je postao planetarni uzor mnogim mladima, posebno 1960.-ih i 1970.-ih godina XX veka. Ernesto Gevara de la Serna, ili kraće – Če, autor je i dve knjige: Gerilsko ratovanje (1960.) i Epizode iz revolucionarnog rata (1963.).


Vesti iz BCBP, Dijalogom do kvalitetnijeg Zakona o policiji\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Dijalogom do kvalitetnijeg Zakona o policiji /\nDijalogom do kvalitetnijeg Zakona o policiji\nReforma policije predstavlja važan deo procesa pridruživanja Evropskoj uniji i utiče na kvalitet života svih građana i građanki Srbije i zbog toga je BCBP organizovao okrugli sto na temu nacrta novog Zakona o policiji.\nUključivanje što više predstavnika građanskog društva, lokalnih i akademskih zajednica i zainteresovane javnosti u diskusiju o novom Zakonu o policiji doprineće povećanju poverenje građana u rad ove bezbednosne institucije, zaključak je skupa koji je BCBP zajedno sa EU info point Niš organizovao 19. marta 2015. godine u Nišu.\nDobra strana nacrta novog Zakona o policiji su unapređenje upravljanja ljudskim resursima i uvođenje novih antikorupcijskih mera, istakli su učesnici okruglog stola održanog u okviru sastanka Radne grupe za poglavlje 24 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\n„Novi Zakon o policiji je preduslov reformi koje su neophodne za ispunjenje velikog dela zahteva iz poglavlja 23 i 24 procesa pregovora Srbije i EU. Ali, još važnije, njegovo dosledno sprovođenje je uslov da granice budu bezbedne i da građani budu zaštićeni. Jako je bitno vratiti policiju među građane i poboljšati lokalnu bezbednost”, istakla je direktorka BCBP Sonja Stojanović Gajić.\nIstraživač BCBP Saša Đorđević je naglasio da nacrt predviđa formiranje posebnog sektora u Ministarstvu unutrašnjih poslova koji bi se bavio upravljanjem resursima, a koji ne bi bio puko tehničko telo već su takstativno navedene potrebe kadrova, kao i njihova zaduženja.\n„Jedna od najvećih dobrih novina jeste uvođenje konkursa za rad u MUP-u. Takođe, tačno su propisani kriterijumi za napredovanje u policiji, kontrolisaće se imovina svih zaposlenih, a policajci ubuduće neće moći da budu vlasnici privatnih preduzeća, članovi upravnih odbora, ili da obavljaju poslove privatnog obezbeđenja, osim ako ih ne imenuje Vlada", naveo je Đorđević.\nSektor unutrašnje kontrole, odnosno organizaciona jedinica koja se bori protiv korupcije u okviru policije, će ubuduće kontrolisati sve zaposlene u MUP-u, što do sada nije bio slučaj.\n„Da bi ova reforma zaživela u praksi, neophodno je da unutrašnja kontrola dobije i više resursa, jer ostaje otvoreno pitanje kako će 96 članova ovog sektora kontrolisati 46.000 zaposlenih u MUP-u", istakao je istraživač BCBP.\nNajveće mane nacrta novog Zakona o policiji su nedovoljno uređena civilna i demokratska kontrola i nepotpuna depolitizacija policijskog rada. To se pre svega ogleda u nedovoljnoj nezavisnosti rada Sektora unutrašnje kontrole i prevelikim diskrecionim ovlašćenjima ministra.\nIstraživač BCBP Saša Đorđević se bavi pitanjima reforme policije\n„Ministar i dalje može da spreči istragu koju vodi unutrašnja kontrola i dodeli je nekom drugom u policiji, što ugrožava njenu nezavisnost, a ona je jedan od ključnih međunarodnih standarda kako bi se efikasno suzbila korupcija u policiji. U celom sistemu upravljanja ljudskim resursima nije dobro to što ministar i dalje postavlja i razrešava veliki broj policijskih rukovodioca, sve do načelnika područnih policijskih uprava“, ističe istraživač Đorđević.\nKao još jedan od potencijalnih rizika politizacije i nedostatka demokratske kontrole, Stojanović Gajić je istakla to što „u nacrtu zakonu nisu definisani obavezni oblici saradnje MUP-a i BIA već se to prepušta dogovoru ministra i direktora, čime se ostavlja diskrecija u odlučivanju o rukovodiocima ovih ustanova, a ne zakonodavcima “.\nMilan Stefanović iz EU info point Niš je naglasio da novi zakon predstavlja priliku da se policijska praksa na vreme uskladi sa evropskom. Predstavnik Centra za ljudska prava iz Niša Milan Jovanović je ukazao da je većina policijskih ovlašćenja precizno uređena u skladu sa međunarondim normama zaštite ljudskih prava. Kao glavni nedostatak istakao je to što nisu precizno definisane situacije u kojima je opravdano da policijski službenici upotrebe vatreno oružje. O značaju saradnje lokalne samouprave i policije govorio je predsednik opštine Niška Banja, Dragan Jovanović. On je naglasio da je nužno raditi na prevenciji i boljoj komunikaciji predstavnika lokalne samouprave i policije, te da bi bilo dobro da se preciziraju obavezni načini koordinacije između ovih institucija.\nOkrugli sto „Šta građanima donosi novi Zakon o policiji?" privukao je veliku pažnju javnosti. Značajan doprinos diskusiji u Medija centru Niš su kroz pitanja i komentare dali predstavnici Policijske uprave Niš, Vojske Srbije, privatnih bezbednosnih kompanija, javnih preduzeća i brojnih organizacija civilnog društva, kao i medija. Skupu su prisustvovali i članovi lokalne samouprave, akademskih i nezavisnih državnih institucija, sindikata, advokatske komore, političkih stranaka i drugih organizacija.\nTekstu doprinela stažistkinja BCBP Jana Mišić.\nPovezane teme:ministarstvo unutrašnjih poslova, policija, reforma policije, Zakon o policiji, lokalna bezbednost, nespojive delatnosti, korupcija u policiji, unutrašnja kontrola, Sonja Stojanović Gajić, Saša Đorđević\nhttp://www.ntv.rs [ Niska Televizija ]


Poziv za edukativni program „Kako razumeti i čitati MEDIJE“ – Novi Sad - Forum mladih sa invaliditetom\nHome / Digitalna i medijska pismenost / Poziv za edukativni program „Kako razumeti i čitati MEDIJE“ – Novi Sad\nOd 05.06. do 07.06.2019.\nPozivamo mlade, sa prebivalištem u Vojvodini, da se prijave na edukativni program na temu medijske pismenosti.\nProjekat realizuje Forum mladih sa invaliditetom u partnerstvu sa Udruženjem studenata sa hendikepom, Udruženjem za mlade Srbije i Secons-grupom za razvojnu inicijativu. Saradnici na projektu su Ministarstvo omladine i sporta i Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije. Projekat je podržala Evropska unija u okviru “Civil Society Facility and Media Programme 2016-2017”


HRT: Hrvatska volontira 2018. - prijavljeno preko 260 volonterskih aktivnosti!\n08:12 / 21.05.2018.\nHrvatska volontira 2018. - prijavljeno preko 260 volonterskih aktivnosti!\nPočinje manifestacija koja će i ove godine okupiti brojne pojedince i organizacije, a sve u cilju promocije i razvoja volonterstva u Hrvatskoj.\nI ove godine - osmi put zaredom od danas traje akcija Hrvatska volontira koja će pokrenuti volontere u 70-ak hrvatskih gradova u više od 260 volonterskih aktivnosti.\nHrvatski centar za razvoj volonterstva organizira osmu po redu manifestaciju kojoj je cilj potaknuti što veći broj građana, organizacija i institucija iz cijele Hrvatske na volontiranje u različitim društveno korisnim aktivnostima.\nU manifestaciju će se uključiti veliki broj volontera pojedinaca, ali i volontera iz korporativnog svijeta, a popis od 261 volonterskih aktivnosti, od kojih su 125 u Sjevernoj Hrvatskoj, 75 u Zapadnoj, 37 u Južnoj, te 24 u Istočnoj Hrvatskoj (po trenutnoj situaciji) može se pronaći ovdje.\nJela Prgić Znika, članice Izvršnog odbora Hrvatskog centra za razvoj volonterstva i Aida Ibrahimović, koordinatorica promotivnih aktivnosti u Volonterskom centru Zagreb najavile su u emisiji Dobro jutro, Hrvatska početak velike volonterske lavine koja se upravo pokrenula. Zavolontorajte se s nama!


Top 7 najzanimljivijih mesta koja morate videti u Beogradu - Dnevne.net\nTop 7 najzanimljivijih mesta koja morate videti u Beogradu\nPlanirate da obiđete srpsku prestonicu? Beograđanin/ka ste, dolaze vam gosti u glavni grad, a nemate inspiraciju gde da ih vodite?\nNišta ne brinite, mi priskačemo u pomoć. Ovo je top 7 najzanimljivijih mesta u Beogradu, uz kratak predlog smeštaja za sve koji žele i udoban boravak u srpskom glavnom gradu.\nStalna postavka Muzeja nauke i tehnike oduševiće podjednako i decu i tinejdžere i one malo starije. Ne verujete? Uverićete se!\nPrava zabava kako za decu, tako i odrasle, počinje različitim interaktivnim aktivnostima. Tako možete prošetati kroz Sunčev sistem među planetama i izmeriti sopstvenu težinu na Marsu, a zatim se možete naći u staroj stomatološkoj ordinaciji, gledati televizore i kompjutere od prvog modela pa naovamo…\nPredivno iskustvo za svakoga!\nŠetnju kroz prošlost nastavite u Muzeju istorije Jugoslavije. Stalna postavka pružiće vam pravi povratak u ono što se često naziva bezbrižno vreme, u doba pionira, C kafe i starih ormara i sofa.\nNe morate biti jugonostalgični da bi vas predstavljanje ovog istorijskog perioda potpuno očaralo, jer zaista oduzima dah!\nPročitajte još: Kako zaista izgleda zdrava dijeta za mršavljenje\nNaravno, ništa bez Skadarlije. Stara kaldrma i kafane sa istorijom u kojima su sedeli najveći srpski pisci inspirisaće vas na nezaboravne doživljaje. Kasni ručak ovde će se pretvoriti i u rani izlazak, a zatim kasnu večeru, jer čik krenite kući kad počnu tamburaši.\nAda leti zaista postaje beogradsko more, i predstavlja pravi izbor u vrelim danima, koji se pretvaraju u zabavne noćne izlaske. Ako, pak, dolazite u zimu, svakako nemojte propustiti ručak pored zaleđenog jezera u nekom od restorana pored vode.\nNajbolji noćni provod u svakom godišnjem dobu nesumnjivo će vam pružiti Savamala, prepuna pabova i klubova i, što je najvažnije, dobre zabave. Predlažemo raniji izlazak uz posetu stand up komediji ili nekoj izložbi, a zatim pravac na neke od najpoznatijih DJ-eva.\nAvala je poznato beogradsko izletište koje predstavlja najbolji izbor kako za porodice sa decom, tako i za mirne šetnje i uživanje u prirodi. Sa Avalskog tornja pruža se Beograd kao na dlanu, te nemojte propustiti priliku da napravite neki zanimljiv selfi.\nPročitajte još: OJAČAJTE SVOJ IMUNITET ZA 7 DANA! Med i češnjak pomoći će vam u tome\nIako će vam i Beograđani i Zemunci reći da, tehnički, Zemun nije u Beogradu, vi se nemojte mešati u ove lokal-patriotske rasprave i slobodno krenite na Zemunski kej, koji je prepun splavova i čardi na kojima se jede najbolja rečna riba i uživa u zvucima tamburice.\nKakav smeštaj odabrati: apartmani Beograd\nSvakako, u Beogradu ćete morati da odaberete i smeštaj – bilo da dolazite poslovno, kao turista, ili pak živite u ovom gradu i dolaze vam gosti – a mi vam predlažemo da to budu apartmani. Beograd se zaista može pohvaliti najboljom ponudom u ovom delu Evrope kada je po sredi ovaj tip smeštaja, te nemojte prezati od udobnosti.\nSem toga, apartmani Beograd nalaze se u zaista svim delovima grada, te ih i prema tome možete birati. Svi su odlično opremljeni i zaista pružaju utisak kao da boravite kod kuće, dok su za one koji žele eleganciju, ali i privatnost, tu i luksuzne varijante.


Dobar otac: optužnica ćerke - Zrno Soli\nHome > Društvo > Dobar otac: optužnica ćerke\nby Bojana Komarica - 21/11/2018\n“Prošlost, ćerko, da je upoznaš, može te stajati budućnosti.”\nBeata Niman (Beate Niemann) je ćerka šefa Gestapoa u Beogradu, Bruna Zatlera (Bruno Sattler). Dugo je smatrala da je njen otac nevin ležao u zatvoru Demokratske Republike Nemačke. Nije, naravno, mogla poreći da je Bruno Zatler znao za mnoga ratna zlodela, ali za njih su znali i mnogi drugi Nemci.\nRođena 1942. godine, Beata Niman nije imala mnogo jasnih uspomena na oca, ali je rasla sa idealizovanom slikom o njemu, potpomognutom pričama majke, sestara i ostalih članova porodice. U Beatinoj porodici se o njenom ocu uvek govorilo sa poštovanjem, kao o časnom pruskom činovniku.\nJanuara 1997. godine, Beata počinje da u arhivima, državnim ustanovama i bibliotekama detaljnije istražuje biografiju svoga oca. Od želje da utvrdi zašto je njen otac “nevin” dvadeset pet godina ležao u zatvoru, došla je do zaključka da je kriv za monstruozne ratne zločine. Od čoveka koji je “samo znao za zločine”, Bruno Zatler postao je zločinac koji ih je činio.\nTokom istrage, Beata Niman je stigla i do knjige Valtera Manošeka Holokaust u Srbiji (naslov originala Serbien Ist Judenfrei), te je više mogla da sazna o zločinima koje je njen otac počinio u Jugoslaviji, SSSR-u i na drugim okupiranim teritorijama. Tokom svoje istrage stigla je i u Beograd (2001. godine) gde je u arhivima mogla da nađe spiskove ubijenih, ali i da upozna Ljiljanu Đorđević, koja je preživela Sajmište zahvaljujući činjenici da je njena majka imala švajcarsko državljanstvo.\nO svojoj poseti Beogradu, Beata je napisala sledeće: Pre nekoliko godina posetila sam Aušvic. Ovde u Beogradu, sa saznanjem da je moj otac saodgovoran za ubistva, osećam još direktnije nečovečnost nacističkog režima. Ubijeni su u ličnom odnosu sa mnom. Razgovor sa troje ljudi koji su samo igrom slučaja preživeli, još jednom mi je pojasnio prostu činjenicu da svi pripadamo istoj vrsti. Što se mene tiče, već duže vreme smatram da bi trebalo spaliti sve pasoše i potvrde verske pripadnosti, da najveće zlo čovečanstva proističe od utvrđivanja i insistiranja na nacionalnosti i verskoj pripadnosti.\nOtac Beate Niman, Bruno Zatler, umro je u zatvoru 1972. godine pod nerazjašnjenim okolnostima. Iako je osuđen kao visoki oficir Gestapoa, zvanično nikada nije odgovarao za ratne zločine. Rezultate svojih istraživanja Beata je iznela u knjizi Moj dobri otac: život sa njegovom prošlošću (Mein gutter Vater), a dokumentarne snimke istrage je reditelj Joaš Tatari (Yoash Tatari) povezao u film Dobar otac – optužnica ćerke.\nSvi podaci koji se mogu naći u knjizi i u filmu su potkrepljeni činjenicama, što arhivskim dokumentima, što podacima iz literature, što svedočenjima preživelih i ličnim sećanjima. Ipak, premda je u pitanju veoma ozbiljno istraživanje, knjiga Moj dobri otac je prvenstveno jedna duboko ljudska priča. Priča o ženi koja je nekada idealizovala oca, a sada mora da živi sa tim da je ćerka ratnog zločinca. Bez obzira na sve podatke do kojih je došla, nije uspela da nađe bilo kakav znak da se njen otac kaje za sva nedela koja je počinio.\nKada je počela da istražuje i majka i sestre su prekinule kontakt sa njom. Beata Niman je otkrivši dosta podataka o ocu, ali i o majci (koja je odobravala stvari koje je njen muž radio tokom rata) izjavila kako “ne želi takve roditelje”: Mi smo svi odrasli u hrišćanskom duhu i uvek su mi prebacivali da bih vodila bolji život kada bih oprostila svom ocu. Ali ja mislim da je apsurdno kad mi to kažu. Mogu samo da mu oproste žrtve, ja ne mogu. A žrtve ne mogu da mu oproste zato što su mrtve jer ih je ubio.\nBeata piše kako se, saznavši neke stvari o prošlosti svoje porodice, osećala prevareno i izdano i kako joj je bilo teško da prihvati istinu. Nije znala da su živeli u kući jevrejske porodice koju su odatle izbacili, da koriste njihove stvari – pritom je njenim roditeljima to bilo sasvim normalno. Kroz čitavo detinjstvo bila je nesrećna što je uskraćena za prisustvo oca, koga je obožavala i idealizovala, a kada je dobila priliku da ga malo više “upozna” – doživela je veliko razočarenje.\nIpak, tu je i argument mnogih – ne znamo kako bismo mi postupili na njegovom mestu, odnosno, da li bismo imali hrabrosti da se suprotstavimo vladajućoj politici i moći. Međutim, Beata Niman ovo ne smatra za opravdanje, jer izbor ipak postoji: Sedeti za pisaćim stolom, planirati genocid i onda ga izvršavati, nešto je sasvim drugo. To je hladno razmišljanje, nazor i politička predstava koja se manifestuje u postupcima. Moj otac je mogao da se usprotivi. Nije morao da učestvuje, mogao je da “zabušava”. Svih ovih godina nijednom nisam pročitala da je neko ko je odbio zločinačke naredbe imao problema ili da je njegova porodica bila izložena represalijama. Koliko je danas poznato, oni koji su se protivili samo su premeštani – većinom na Zapadni front, gde ubijanje još nije počelo. […] Moj otac je mogao da izbegne mašineriju za ubijanje. Zašto to nije uradio?\nKnjigom koju je napisala, Beata Niman se rastala od predstave o nevinom ocu. Uspela je da se suoči sa prošlošću svojih roditelja i kaže da će činiti to i dalje – zbog sebe, ali i zbog svoje dece i svojih unuka.\nTekst originalno objavljen na portalu P.U.L.S.E. : https://pulse.rs/optuznica-cerke/?fbclid=IwAR2Amp8CfjB5Q5JImHTwQFajPKyqq_77uCgdsNenys1HzJCtg-ZzSv9TKb4\nFoto: Beata Niman. Izvor: https://pulse.rs/optuznica-cerke/?fbclid=IwAR2Amp8CfjB5Q5JImHTwQFajPKyqq_77uCgdsNenys1HzJCtg-ZzSv9TKb4\nJapanski ministar za cyber sigurnost ne zna šta je USB i ne koristi kompjuter\nNjemačka zatvara sve svoje 84 termoelektrane na ugalj\nGubi li Francuska jednu od svojih poslednjih kolonija?\nPROSTE DUŠE: Ružičaste naočale


bane-colak - Vesti - Svet Plus\nbane colak najnovije vesti\nBane Čolak napustio rijaliti Zadruga 5! (VIDEO)\nBane Čolak napustio je rijaliti "Zadruga 5" zbog zdravstvenog stanja. Ovaj zadrugar moraće da nastavi lečenje u spoljnom svetu.\nBane Đokić je noćas napustio "Zadrugu" nakon što je osvojio manje glasova u duelu sa Filipom Carem, pa u studiju otkrio zašto se povukao.