Saobraćaj u Beogradu — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nTeretni brod Sirmium na Savi u Beogradu\nBeograd, kao i svaki drugi velegrad, poseduje razvijenu mrežu saobraćajnica sa više vidova javnog/masovnog i privatnog/pojedinačnog prevoza. Javni prevoz je posebno značajan vid prevoza - „kičma“ celog saobraćajnog sklopa.\nDanas je Beograd poznat po saobraćajnim gužvama, jer nema razvijenu saobraćajnu mrežu spram potreba. Kao prilog tome može se reći da je Beograd najveći grad u Evropi bez metro sistema, a i drumska mreža je nedovoljna. Na kraju, gradu na dve velike reke potrebni su novi mostovi kao i obilaznice oko urbanog područja.\n1 Gradski prevoz\n1.2 Tramvaji i trolejbusi\n1.4 Laki šinski sistem\n1.5 Gradska železnica\n2 Prigradski prevoz\n4 Međumesni prevoz\n4.4 Rečni prevoz\n5 Gradska saobraćajna mreža\nPogledati:Linije javnog prevoza u Beogradu\nJavni gradski prevoz u Beogradu obuhvata prevoz autobusima, tramvajima i trolejbusima. Iako je u planu izgradnja lakog šinskog sistema ("laki metro"), sprovođenje još nije počelo. Zbog toga Beograd ima problema sa saobraćajnim gužvama, naročito u poslepodnevnom „špicu“.\nPrevozna vozila su u vlasništvu mesnog Gradskog saobraćajnog preduzeća (GSP Beograd) ili privatnih preduzeća, koja su jedino uključena u prevoz autobusima. Svi prevoznici imaju jedinstveni sistem karata, mesečnih ili pojedinačnih. Karte se mogu kupiti na većem broju trafika, širom grada. Pojedinačne karte se mogu kupiti i kod vozača po višoj ceni, važe za vožnju jednim vozilom i poništavaju se neposredno po ulasku ili kupovini u autobusu. Takođe, mogu se kupiti i mesečne karte, koje važe za neograničen broj vožnji u toku meseca na svim linijama koje pokriva Integrisani tarifni sistem. Beograd je specifičan i po tome, da se unutar njegovog administrativnog područja javni prevoz deli na dva dela, iako su sve linije javnog prevoza u ITS-u, opet postoje dva nezavisna prevoznika, GSP za centralni deo Beograda, i "Lasta" koja održava takozvane prigradske linije sa nekim zasebnim režimom prevoza na tim linijama, iako su sve te linije u ITS-u. Pa se slobodno može reći da Beograd diskriminiše ljude u predgrađu.\nJedan od novijih autobusa kod Doma omladine\nJavni prevoz autobusima je organizovan preko 8 glavnih prevoznika:\nGradsko saobraćajno preduzeće (GSP Beograd)\nGSP Beograd je u vlasništvu grada, pa se ovi autobusi često nazivaju i „gradskim“ ili „državnim“. Ovo preduzeće je bilo jedino prevozno preduzeće do sredine 90ih godina, kada su zvanično prihvaćeni i ostali prevoznici, takozvani „privatni“. Na nivou grada postoji 141 dnevna i 27 noćnih linija. 2004. godine uvedena je objedinjena naplata karata za sve prevoznike. Noćne linije pokrivene su isključivo „privatnim“ autobusima.\nGSP obavlja prevoz na linijama ITS na sledećim Gradskim opštinama :\nGradska opština Čukarica.\n* Saobraćajno preduzeće Lasta Beograd SP Lasta\nSaobraćajno preduzeće "Lasta" je u vlasništvu akcionarskog društva i Republike Srbije.\nKonzorcijum oko "Laste" obavlja prevoz na linijama ITS u sledećim Gradskim opštinama :\nGradska opština Sopot,\n"Lastra" obavlja prevoz na linijama u Gradskoj opštini Lazarevac,\n"Strela Ub" obavlja prevoz na pojedinim linijama u Gradskoj opštini Obrenovac,\n"Lasta Avala" obavlja prevoz na linijama ITS u GO Barajevo i GO Sopot\nTramvaji i trolejbusi[uredi]\nNovi trolejbusi na Studentskom trgu\nPrvi tramvaj na beogradskim ulicama pojavio se daleke 1892. godine. Danas postoji 11 tramvajskih i 7 trolejbuskih linija, sve u vlasništvu GSP Beograd.\nNajpoznatija gradska tramvajska linija je linija br. 2, popularnije "dvojka", koja kruži oko gradskog jezgra, pa je izraz „krug dvojke“ postao sinonim za centar grada.\nMinibusevi su novo prevozno sredstvo u Beogradu i uvedeni su 2007. godine. Danas postoje 7 linija sa oznakom E ispred broja linije. Ovaj vid gradskog prevoza je višeg kvaliteta. Minibusevi primaju manje putnika, brži su i opremljeni su klima-uređajima. Takođe, cena karte za prevoz minibusevima je viša, kupuje se po ulasku u vozilo i nezavisna je od karata za ostala prevozna sredstva. Postoji i posebna minibus linija A1 koja saobraća od trga Slavija do aerodroma Nikola Tesla.\nLaki šinski sistem[uredi]\nGlavni članci: Beogradski metro i Beogradski laki metro\nLaki šinski sistem, tzv. „laki metro“, je usvojen kao alternativa veoma potrebnom, ali navodno previše skupom klasičnom metro sistemu. Zvaničan naziv je Beogradski laki metro. Prvobitno rešenje predviđa tri linije sa čvorovima u gradskom jezgru, ali studije održivosti govore da ovo neće biti dovoljno za grad ove veličine. Prva linija koja će se graditi biće linija između Ustaničke ulice na Zvezdari i Tvorničke ulice u Zemunu. Predviđeni rok izgradnje bio je 2012. godina, međutim, još uvek nije sigurno da li će biti građen laki ili obični metro.\nDana 1. septembra 2010. godine, puštena je u rad tzv. gradska železnica koja koristi već postojeću prugu. U prvom periodu, gradska železnica je funkcionisala između stanica Novi Beograd i Pančevački most, a od 15. aprila 2011. je produžena do Batajnice. Kapacitet gradske železnice je oko 2.700 putnika na sat, a planirano je da, tokom saobraćajnih špiceva, interval bude 15 minuta, a van njih – 30 minuta, dok će nedeljom biti 60 minuta. Nakon probnog perioda koji će trajati do kraja aprila 2011. i tokom kojeg je prevoz železnicom besplatan, gradska železnica će biti obuhvaćena Integrisanim tarifnim sistemom.\nOznaka na vozovima gradske železnice\nSat na stanici Vukov spomenik s rasporedom vozova gradske železnice\nGlavna autobuska stanica u Beogradu\nPrigradski prevoz je organizovan od strane Saobraćajnog preduzeća Lasta.Od svih Evropskih pa i svetskih gradova, jedino u Gradu Beogradu postoji presedan da unutar administrativne teritorije jednog grada postoje dva nezavisna sistema prevoza. U prigradskom delu ITS postoji preko 300 linija i 2500 dnevnih polazaka, koji povezuju grad sa predgrađima i perifernim delom Beogradskog okruga, s tim da od tih 300 linija, polovina tih linija ima samo po jedan, ili dva polaska u toku dana.\nSaobraćajna mreža se pruža od grada Beograda radijalno na sve strane i na kroz tri oblasti, Srem, Banat i Šumadiju. Prvi nivo linija su one koje vezuju Beograd sa sedištima prigradskih opština, od kojih polazi drugi nivo linija ka manjim mestima u okolini. Postoji nekoliko stanica u Beogradu sa kojih kreću prigradske linije: „Basova“ stanica u gradskom jezgru, „Kej Oslobođenja“ u Zemunu, sa Šumica i Banovog Brda.\nU gradu i okolini postoji 41 stanica, od kojih su 2 gradske podzemne: Vukov spomenik i Karađorđev park. Trenutno glavno čvorište je Glavna železnička stanica u Savskom Amfiteatru sa koje polaze međunarodni, regionalni i putnički vozovi.\nU Beogradu zvanično postoji 24 taksi udruženja. Taksi prevoz je lako naći na ulici.\nBeograd je povezan brojnim autobuskim linijama sa svim važnijim mestima u Srbiji, Crnoj Gori i Republici Srpskoj i Makedoniji, a tokom turističkih sezona uvode i se i brojne linije do turističkih središta. Brojne su i međunarodne linije, naročito do Nemačke, Austrije, Švajcarske i Francuske. U toku letnje i zimske sezone česte su i linije do Grčke i Bugarske. Glavna autobuska stanica nalazi se nedaleko od užeg jezgra grada.\nGlavna železnička stanica u Beogradu nalazi se nedaleko od užeg jezgra grada, a pored međumesne i prigradske autobuske stanice. Od Beograda postoje linije do većine velikih gradova u Srbiji i Crnoj Gori, a postoje i međunarodne linije do mnogih evropskih gradova (Skoplje, Solun, Temišvar, Sofija, Zagreb, Ljubljana, Beč, Budimpešta, Moskva). Pored glavne postoji još 5 stanica u gradu - Beograd Centar („Prokop“), Novi Beograd, Zemun, Rakovica, Dunav. Stanica Centar je trenutno u izgradnji i predviđena je za novu glavnu stanicu u Beogradu.\nMeđunarodni aerodrom "Nikola Tesla" u Surčinu nalazi se 18 km zapadno od grada. Povezan je sa gradkom auto-putem Beograd-Batrovci. Do aerodroma je moguće prispeti autobusima (javnim gradskim i posebnim) i taksijem, a najčešće polazne stanice u gradu su na trgu Slavija ili Zeleni venac - GSP linija 72. Avio-linije povezuju Beograd i Srbiju sa brojnim odredištima u Evropi, Aziji i Africi. Očekuje se nagli porast linija tokom sledećih godina usled otvaranja regionalnog kargo centra na aerodromu.\nU blizini grada i surčinskog aerodroma postiji i vojni aerodrom Batajnica, udaljen 20 km od grada. Postoje predlozi da se ovaj aerodrom prevede u civilni i da se nameni niskotarifnom avioprevozu.\nBeograd ima izvrsne uslove za razvoj rečnog saobraćaja, budući da se nalazi na ušću dve velike međunarodne reke, Save u Dunav. Mogućnosti još uvek nisu iskorišćene. Grad poseduje veliku luku na Dunavu pod nazivom Luka Beograd. Reka Sava pogodnija je za turistički prevoz, gde je uređen terminal za prihvat putnika i to je danas „glavna kapija“ za strane turiste koji posećuju grad. Na ovaj terminal je, tokom 2009. godine, pristalo preko 400 turističkih brodova sa više od 50.000 turista.\nPostoji i nekoliko marina u blizini gradskih zona odomora i rekreacije, Ade Ciganlije i Ade Međice. One su povezane i omanjim linijama sa Novim Beogradom. Na Dorćolu je predviđena izgradnja nove visoko uređene marine.\nGradska saobraćajna mreža[uredi]\nU Beogradu postoji 536 semaforskih raskrsnica i oko 120.000 saobraćajnih znakova.\nNizvodno (odozgo nadole): Novi železnički, Stari železnički i Most „Gazela“ preko reke Save sa okolinom\nU Beogradu postoji 10 mostova, od kojih 8 premošćuje Savu, a 2 Dunav. Mostovi uglavnom povezuju Novi Beograd i gradsko jezgro.\nŽeleznički ostružnički most se nalazi 20-ak km južno od grada kod istoimenog mesta. Ovaj most premošćava Savu i deo je železničke obilaznice oko Beograda. Most je bio rušen u vreme NATO bombardovanja, a u međuvremenu je popravljen i funkcionalan je.\nDrumski ostružnički most se nalazi uz železnički ostružnički most. Ovaj most premošćava Savu i deo je obilaznice oko Beograda. Most je takođe bio rušen u vreme NATO bombardovanja, a ponovo je otvoren 2004. godine. Kompletiranjem obilaznice veći deo tranzitnog saobraćaja će biti izmešten iz centra Beograda.\nNovi železnički most izgrađen je 1979. godine i premošćava Savu u području grada.\nStari železnički most premošćava Savu u području grada.\nMost Gazela premošćava Savu i glavni je saobraćajni pravac preko reke u području grada.\nStari savski most premošćava Savu u području grada. Ovim mostom prolazi i tramvajska pruga.\nBrankov most premošćava Savu u području najužeg gradskog jezgra. Sagrađen je na mestu gde se nalazio Most kralja Aleksandra, koji je bio otvoren 1934. godine, a srušen u Drugom svetskom ratu.\nPančevački most je most preko Dunava. Objedinjuje drumski i železnički prevoz.\nMost na Adi je počeo da se gradi 2008. godine, a pušten je u saobraćaj 1. januara 2012. Ovaj most nije potpuno završen i biće deo Unutrašnjeg magistralnog poluprstena.\nMost Zemun Borča premošćava Dunav, i deo je Spoljne magistralne tangente.\nBeograd je povezan savremenim auto-putevima sa Novim Sadom ka severu (od Batajnice; auto-put E75), Nišom ka jugu i Šidom ka zapadu (auto-put E70). Ka Pančevu na istoku vodi moderna gradska saobraćajnica. Svi glavni putevi prolaze kroz gradsko jezgro, što uzrokuje velike gužve u gradu. Zbog toga je u toku izgradnja obilaznice oko Beograda, kako bi se omogućilo preusmeravanje prolaznih vozila izvan gradskog izgrađenog područja.\nBeograd je glavno železničko čvorište u zemlji i od njega kreće 6 pruga. Železničkoj mreži na gradskom području potrebna je obnova i produženje mreže, kao i izmeštanje tranzitnog železničkog saobraćaja iz grada. U tu svrhu se gradi železnička obilaznica oko Beograda (trenutno je završena deonica od Batajnice do Jajinaca).\nLinije javnog prevoza u Beogradu\n^ Grad Beograd – „Linija BG voza produžena do Batajnice od 15. aprila“, 14.4.2011.\n^ Taksi u Beogradu, Pristupljeno 14. 4. 2013.\n^ Grad Beograd - „Zatvaranje turističko-nautičke sezone u petak“, 4.11.2009.\n^ „Kurir“ – „Na ulicama ima i semafora iz sedamdesetih godina“, 19.12.2010.\n^ B92 – „Stop najtraženiji na crnom tržištu“, 6.6.2011.\nSaobraćaj u Beogradu na Vikimedijinoj ostavi.\nBelgradeMaps.com - Mape gradskog prevoza\nSekretarijat za saobraćaj Grada Beograda\nVladimir Božičković, Beograd kao saobraćajni čvor, Godišnjak grada Beograda XIX, Beograd 1972, 317-330.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Саобраћај_у_Београду&oldid=19143544“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 1. mart 2018. u 06:16 č.


Dolina četvrtastih stabala (video) | PCNEN\nDolina četvrtastih stabala (video)\nObjavljeno: 10.05.2022, 07:47h\nNekoliko kilometara sjeverno od zone Panamskog kanala nalazi se dolina “kvadratnih stabala (drveća)” El Valle de Anton. Ovo je jedinstvena turistička atrakcija gdje drveće porodice pamuka ima pravougaona debla, piše zanimljivostidana.com.\nStručnjaci sa Univerziteta Florida su uzeli mladice misterioznog drveća da vide da li zadržavaju iste karakteristike u drugom okruženju i zaključili da njihov kvadratni oblik mora da ima veze sa uslovima jedinstvenim za dolinu u kojoj raste.\nDokaz da je uzrok ovog bizarnog fenomena duboko usađen ukazuje činjenica da su i njihovi prstenovi, koji predstavljaju njegov rast, takođe kvadratni.\nSmještena na drugom najvećem naseljenom uspavanom vulkanu na svijetu, dolina “kvadratnih drveća-stabala” jedna je od najkontroverznijih turističkih atrakcija Paname, iz jednostavnog razloga što mnogi ljudi jednostavno ne vjeruju da postoji nešto posebno u vezi sa tim mjestom. Mnogi ne pronalaze kvadratno drveće na početku, a oni koji ga vide, ne misle da ima nešto posebno u vezi sa njima.


Idejni projekt bh. niželigaša: Predstavili kompleks na kojem bi im pozavidjeli i klubovi iz PL – Sport Centar Idejni projekt bh. niželigaša: Predstavili kompleks na kojem bi im pozavidjeli i klubovi iz PL – Sport Centar\nHNK Tomislav želi unaprijediti infrastrukturu, te će se njihov novi kompleks prostirati na 44 hiljade kvadratnih metara.\nOvako izgleda idejni projekat kompleksa HNK Tomislav koji bi se prostirao na površini od oko 44 000 metara kvadratnih.\nIzmeđu ostalog, planira se izgradnja pomoćnog i nekoliko terena za rekreaciju, kućice za prodaju karata, terase u sklopu klupskog kafića, natkrivanje centralne i povećanje kapaciteta druge, manje tribine, postavljanje reflektora na stadion itd.\nZa realizaciju navedenih projekata potrebna su ogromna finansijska sredstva, ali, bez ikakve sumnje, uz podršku Općine, kantona, Federacije Bosne i Hercegovine i Bosne i Hercegovine, HNK Tomislav bi za nekoliko godina mogao dobiti kompleks na kojem bi mu pozavidjela većina klubova iz Premijer lige BiH.\nHajduk potpisao saradnju sa bh. klubom\nAutor: FENA, jun 23, 2017


Prosvjetni radnici spremni za časove koji traju 45 minuta - Zvornicki.ba\nProsvjetni radnici spremni za časove koji traju 45 minuta\nŽelja prosvjetara je da se od početka nove školske godine nastava odvija u trajanju od 45 minuta te da se odjeljenja ne dijele u grupe, a smatraju i da su spremni da se vrate nastavnom procesu kakav je bio prije početka pandemije virusa korona.\nOd kako je nastupila pandemija virusa korona, škole su nakon zatvaranja prešle prvo na online nastavu, a zatim na nastavu u trajanju od po 20 minuta u osnovnim, odnosno 30 minuta u srednjim školama, a razredi su bili podijeljeni u grupe, kako bi broj učenika koji istovremeno boravi u učionici bio što manji.\nČini se da je ovaj način održavanja nastave, iako tada nužan, odslužio svoje, jer u aktivima osnovnih i srednjih škola u RS su za “Nezavisne novine” kazali da se nadaju da će se od septembra ove godine nastava realizovati na onaj stari, dobro poznati način.\nKako su u Ministarstvu prosvjete i kulture RS rekli za “Nezavisne”, proces vakcinacije prosvjetnih radnika je u toku, a sve veći broj njih se svakodnevno vakciniše u lokalnim domovima zdravlja.\n“Prema podacima dostavljenim od strane zdravstvenih ustanova Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske za period od 15. jula do 1. avgusta 2021. godine vakcinisano je, prvom ili drugom dozom vakcine, ukupno 965 prosvjetnih radnika”, naveli su u nadležnom ministarstvu.\nDodali su da kada je riječ o organizaciji vaspitno-obrazovnog procesa od početka naredne 2021/2022. školske godine ona će svakako biti usklađena s epidemiološkom situacijom u tom trenutku.\n“Ukoliko bi epidemiološka situacija bila slična trenutnoj, koja je stabilizovana, postoji mogućnost da se izvođenje nastave organizuje tako da nastavni čas ponovo traje 45 minuta te da ne bude podjele odjeljenja u grupe”, kazali su u Ministarstvu prosvjete i kulture RS.\nJelena Čančar, predsjednica Aktiva direktora osnovnih škola regije Istočno Sarajevo, je u razgovoru za “Nezavisne novine” rekla da su u srijedu održali sastanak s direktorima osnovnih škola u ovoj regiji, te da se svi nadaju da će se nastava od početka nove školske godine realizovati u trajanju od 45 minuta.\n“Ako epidemiološka situacija dozvoli, raspoloženje je takvo da bismo mi stvarno voljeli da nastava bude u obliku kakvom je bila prije pandemije virusa korona”, kazala je Čančareva, dodajući da je, kada je riječ o vakcinaciji, broj osoba koje su zainteresovane za imunizaciju porastao.\n“Na početku je bilo sumnje, a sada je vakcinacija zaista dobra i veliki broj prosvjetnih radnika naše regije će biti vakcinisan prije početka nove školske godine”, rekla je Čančareva.\nDa se prosvjetni radnici nadaju da će nastava od septembra trajati 45 minuta potvrdio je za “Nezavisne” i Milorad Nadaždin, predsjednik Aktiva direktora osnovnih škola hercegovačke regije, koji je rekao da su nade i želje jedno, ali da će sigurno epidemiološka situacija diktirati trajanje časova.\nTijana Vasiljević Stokić, predsjednica Aktiva direktora srednjih škola regije Doboj, kazala je da su srednje škole u ovoj regiji spremne da se vrate na časove u trajanju od 45 minuta.\n“Nakon povratka s godišnjih odmora, sljedeće sedmice, planiramo organizovati vakcinaciju za kolege koje dosad nisu primile vakcinu”, kazala je Vasiljević Stokićeva za “Nezavisne”.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 18.Jan.2021, 19:05\nPrototip superbrzog voza, nazvanog "super metak voz maglev", koji razvija maksimalnu brzinu od 620 kilometara na sat, sišao je sa proizvodne trake u Čengduu, glavnom gradu provincije Sečuan na jugozapadu Kine, izvestila je kineska agencija Sinhua.\nTo je prvi voz ove vrste koji koristi visokotemperaturnu superprovodljivost maglev tehnologije (magnetna levitacija - između voza i šina ne postoji kontant pa time ni sila trenja), a u celosti je projektovan i proizveden u Kini, navodi >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Sinhua, a prenosi portal Global tajms.\nVisokotemperaturni superprovodljivi maglev voz se razlikuje od postojećih magleva koji koriste tehnologiju superprovodljivosti niskih temperatura ili normalnu provodljivu magnetnu levitaciju, a ova promena će omogućiti stabilniju vožnju voza.\nProfesor He Chuan je rekao novinarima na prezentaciji da bi voz mogao da postane operativan u narednih tri do deset godina.


šta se krije iza izdanja kim kardašijan na met gali - Žena.rs\nGlavna tema u modnom svetu ovih dana jeste kostim Kim Kardašijan koji je nosila na Met Gali.\nPiše: I.I.D. 15.09.2021. 12:12\nŠta se krije iza izdanja Kim Kardašijan na Met Gali Foto: Profimedia\nPotpuno prekrivena od glave do pete, uključujući i lice, Kim Kardašijan je ponovo iznenadila publiku u kreaciji Demna Gvasalije, kreativnog direktora Balensijage.\nNjeno kontroverzno izdanje komentariše se otkako je zakoračila u Metropoliten muzej umetnosti, a pored nagađanja da je u nindža izdanju došla zbog promocije novog albuma Kanjea Vesta, postoji još nekoliko spekulacija.\nKim Kardašijan na Met Gali 2021.Foto:Profimedia\nTeško je izdvojiti se u moru najekstravagantnijih kreacija na Met Gali, jer je ove godine bilo ekscentričnijih i inovativnijih kostima nego prethodnih godina. Od haljine sa glavom konja, preko skoz providnih haljina, do kostima koji prekriva sve, sem kose.\nUpravo je taj poslednji kostim i najzanimljiviji, a odluka Kim Kardašijan da ga ponese i dalje ne prestaje da intrigira!\nDa li je Kim u crnom kostimu koji je prikrio svaki deo njenog tela zbog supruga Kanjea Vesta? Kanje je u prošlosti govorio da njena odeća previše otkriva i da je previše seksi. Ili je zbog promocije njegovog novog albuma?\nNa Internetu kruže i druge pretpostavke: Ovakav ekscentrični izgled bio bi mnogo primereniji njenom bivšem/sadašnjem suprugu Kanjeu Vestu, koji se celog leta pojavljuje u sličnim izdanjima i sa obaveznom maskom. Mnogi se zato pitaju i da li sledi pomirenje između slavnog para. Iako je Kim podnela zahtev za razvod u februaru nakon skoro sedam godina braka, starleta je navodno otvorena za mogućnost pomirenja.\nJoš jedno pitanje, kako je uspela da diše?\nOvo verovatno jeste najkontroverznije izdanje popularne starlete, ali ne i jedino. Hajde da se podsetimo kako je Kim izgledala na prethodnim Met Galama.\nKim Kardašijan na Met Gali 2019.\nkim Kardašijan na Met Gali 2019Foto:Profimedia\nHaljina koju je Kim nosila na Met Gali 2019. inspirisana je scenom iz filma "Boy on a Dolphin" iz 1957. godine u kojoj Sofija Loren stoji na brodu mokra od glave do pete u haljini boje kože.\nPored interesnatnog dezena haljine i teksture, ono što najviše bode oči je nerealna figura Kim Kardašijan.\n"Imala sam napad anksioznosti jer nisam mogla da dišem. Imala sam veću tremu nego pred venčanje", izjavila je Kim posle događaja.\nKim Kardašijan na Met Gali 2018.\nKim Kardašijan na Met Gali 2018Foto:Profimedia\nNa Met Gali 2018. godine, haljina Kim Kardašijan je izazvala najviše pažnje (što se i očekivalo). Zlatna duga haljina, u kojoj se savršeno ocrtava njena figura, brenda "Versace", odlično je stajala starleti. Njene bujne grudi koje su pretile da ispadnu iz haljine i ogromna zadnjica...pa kako da ne bude glavna na ceremnoniji!\nDekolte rijaliti zvezde u kom su se nazirale bradavice, izazvao je veliku pažnju, a ona je sa zadovoljstvom pozirala fotografima. Kim je za ovu priliku stavila sočiva, nadogradila kosu, a izgled je upotpunila diskretnim nakitom.\nKim Kardašijan na Met Gali 2013.\nKim Kardašijan na Met Gali 2013.Foto:Profimedia\nNažalost, Kimin debi izgled na Met Gala 2013. godine definitivno nije bio hit - barem ne na Internetu, gde ljudi nisu imali pojma na šta ide sa haljinom "Givenchy", koju su odmah prozvali "kauč haljinom". Haljina je pokrenula burne reakcije, ali dizajner Rikardo Tisči ju je odbranio rekavši kako misli da ona "izgleda neverovatno". Kim je tada bila u drugom stanju.\nKoja toaleta Kim Kardašijan se vama najviše svidela, da li je to neka od ovih kreacija, ili ona providna od kristala i perja dizajnera Roberta Kavalija ili "Balmain" od sitnih kockica stakla?\nKim Kardašijan met gala 2021 stil


Homen: Neće biti političkog revanšizma u DS\n17:30h Gosti Usijanja dana o statistici i stvarnosti KADA MOŽEMO DA OČEKUJEMO SMIRIVANJE EPIDEMIJE\nDEJAN MILENKOVIĆ BAGZI OPTUŽUJE: Dijana Hrkalović mi naredila da PRISLUŠKUJEM 102\t509\nČEDA ŠOKIRAO, MUK U STUDIJU! Ovi što brane Miku zapravo brane sebe i pravo 56\t485\nVUČIĆ: Britanski soj korona virusa stigao u Srbiju, donela ga devojka iz 103\t721\nPREMINUO PREDRAG MARIĆ: Dugogodišnji načelnik Sektora za vanredne situacije 72\t765\nMOŽEMO SLOBODNO DA PUTUJEMO SA RUSKOM I KINESKOM VAKCINOM: Ne važi samo 74\t621\nĆAO, JA SAM DESPOT, MENE NEMA VEĆ 2 MESECA: Potresne scene u Zemunu gde 38\t426\n28.11.2012. 09:20h 13.08.2016. 04:52h\nJa se nadam i želim da verujem da neće biti političkog revanšizma u DS-u. Ali mislim da o tome ne treba pričati, to će najbolje pokazati vreme, rekao je poslanik DS\nBEOGRAD - Poslanik DS Slobodan Homen izrazio je uverenje da u DS-u posle izborne skupštine stranke neće biti političkog revanšizma.\n"Ja se nadam i želim da verujem da neće biti političkog revanšizma u DS-u. Ali mislim da o tome ne treba pričati, to će najbolje pokazati vreme. Ako ga ne bude bilo mislim da će DS funkcionisati vrlo jedinstveno", rekao je Homen, odgovarajući na pitanje da li članovi poslaničkog kluba koji su bili na strani Borisa Tadića osećaju neku bojazan za svoju budućnost i pozicije u stranci.\nUpitan kako će reagovati u vezi sa pozivom novog predsednika stranke Dragana Đilasa da svi članovi bivše vlade podnesu ostavke, Homen koji je bio državni sekretar u Ministarstvu pravde, kaže da se ne oseća prozvanim.\n"Ne mogu da se osećam prozvanim budući da je direktno apostrofirao ministre pa onda ne bih to komentarisao. Da je mene "prozvao", ja bih se oglasio, ovako neću", poručio je Homen. On je ocenio i da je situacija u poslanickom klubu Demokratske stranke trenutno normalna, ali da poslanički klub DS mora da bude mnogo aktivniji u smislu kritike vlasti i ponašanja kao opozicija.\n"Pretpostavljam da je jedan od razloga zašto se to do sada nie radilo to što se čekala skupština stranke koja je sada završena. Mislim da DS mora da bude daleko aktivnija u skupštini ako želi da se pozicionira kao lider opozicije", kaže Homen.\n"Jedno od otvorenih pitanja koja postoje trenutno u poslaničkom klubu je da li će Dragoljub Mićunović nastaviti da bude predsednik poslaničkog kluba ili će to biti neko drugi. Mislim da ta odluka pre svega zavisi od novog predsednika stranke, ali za sada nema nekih naznaka da će doći do promena".\nHomen kaže i da bi predlog trebalo da stigne od predsednika stranke pa će se oko tog predloga onda izjasniti poslanici.\n"Kada je u pitanju Mićunović, mislim da on uživa nesporno poverenje poslaničkog kluba kao neko ko je zaista autoritet i ko je, na kraju krajeva, osnivač DS-a. A bilo koje drugo rešenje... Naravno, pre svega zavisi koje bi to bilo rešenje pa bi tek onda mogli da se opredelimo da li bi dobio ili ne bi dobio podršku. To je u ovom trenutku teško reći pošto ne znamo ko bi bio drugo rešenje", zaključio je Homen.\nSlobodan Homendemokratska strankarevašizam\nGosti Usijanja dana o statistici i stvarnosti KADA MOŽEMO DA OČEKUJEMO SMIRIVANJE EPIDEMIJE\nDEJAN MILENKOVIĆ BAGZI OPTUŽUJE: Dijana Hrkalović mi naredila da PRISLUŠKUJEM VUČIĆA! 102\t509\nČEDA ŠOKIRAO, MUK U STUDIJU! Ovi što brane Miku zapravo brane sebe i pravo da vas uhvate za d*pe, da vam stave pare među sise... 56\t485\nVUČIĆ: Britanski soj korona virusa stigao u Srbiju, donela ga devojka iz Londona! Novi paket pomoći očekujte za 10 dana 103\t721\nPREMINUO PREDRAG MARIĆ: Dugogodišnji načelnik Sektora za vanredne situacije izgubio bitku sa koronom 72\t765


NAREDNIH 5 DANA KIŠA SA PLJUSKOVIMA I GRMLJAVINOM: A onda sledi nagla promena vremena... EVO ŠTA NAS TADA ČEKA! | DNEVNE\nNAREDNIH 5 DANA KIŠA SA PLJUSKOVIMA I GRMLJAVINOM: A onda sledi nagla promena vremena… EVO ŠTA NAS TADA ČEKA!\nOve godine proleće skoro da nismo imali, a koliko su nas izmorili jesenji vremenski uslovi, toliko ćemo raširenih ruku dočekati leto i zaboraviti na probleme uobičajenih +40 stepeni. Eto, danas ćemo opet imati “jesenji” dan, budući da će u većim delovima zemlje dominirati oblačno vreme sa kišom, ali i nepogodama.\n(Dnevne.rs/Izvor: Kurir.rs/Blic/A. Milutinović)


PREVENTIVA I LEK: Semenke bundeve nezamenjive su u lečenju tri zdravstvena stanja : Nadlanu.com\nPREVENTIVA I LEK: Semenke bundeve nezamenjive su u lečenju tri zdravstvena stanja\nObjavljeno 8. dec 2020. / 15:15:55\nSvetska zdravstvena organizacija preporučuje konzumiranje semenki bundeve kao jednog od odličnih načina da organizam snabdete neophodnim hranjivim materijama koje ne možete naći u izobilju u drugim namirnicama. S druge strane, ove ukusne semenke sadrže i određene prirodne supstance koje pomažu u lečenju određenih poremećaja i oboljenja.\nSemenke bundeve sadrže aminokiselinu koja se zove triptofan. Aminikiseline su gradivni blokovi većih proteinskih molekula. Interesantna stvar u vezi triprofana je da ga mozak koristi za proizvodnju serotonina, neurotransmitera koji se najčešće naziva hormon "dobrog raspoloženja".\nSemenke bundeve po prirodi su diuretik. Drugim rečima, one uzrokuju malo češće mokrenje usled čega dolazi do "čišćenja" bubrega i bešike od svih otpadnih materija koje se nalaze u organizmu. Istraživanja pokazuju da semenke bundeve sprečavaju formiranje kalcijum-oksalata (kamena u bubregu) te da pomažu u ispiranju njihovih nakupina.\nbundevakamen u bubregumenopauzanesanicaporemećaji spavanjasemenkesemenke bundevestres


Početna » BBC News na srpskom » Page 160\nEpl: Kratka istorija Aj tjunsa\nGetty ImagesLogo Aj tjunsa Kompanija Epl saopštila je da će „razdeliti“ Aj Tjuns na tri nove aplikacije – Epl mjuzik (Apple Music), Epl podkasts (Apple Podcasts) i Epl TV (Apple TV). Nove planove ovaj tehnološki gigant predstavio je u martu na ceremoniji kojoj su prisustvovale brojne poznate ličnosti. I taj potez označio je promenu smera […]\nPiše: BBC News na srpskom 5. 6. 2019.\nSky AtlanticScena iz serije „Černobilj“ Poslednja epizoda serije Černobilj, snimljene po istinitim događajima koji su usledili nakon eksplozije u nuklearnoj elektrani, emitovana je u ponedeljak. Eksplozija u četvrtoj pogonskoj jedinici nuklearne elektrane dovela je do ispuštanja radioaktivnih supstanci u 400 puta većoj količini nego što je to bio slučaj kada je bačena atomska bomba na […]\nTitov brod „Jadranka“: Prodaja, pokušaj drugi\nMinistarstvo odbrane Crne Gore„Jadranka“ stoji na barskom kopnu (fotografija iz 2017. godine) „Morska dama“ stara 43 godine, po drugi put će pokušati da pronađe novog vlasnika – Titov brod „Jadranka“ ponovo je stavljen na prodaju, ovog puta po nižoj ceni. Ovog puta, Ministarstvo odbrane Crne Gore pokušava da pronađe novog vlasnika za plovilo koje je […]\nPiše: BBC News na srpskom 4. 6. 2019.\nJelena Marjanović: Šta slučaj ubistva pevačice govori o srpskom sudstvu\nBBCUbistvo koje je glavna tema tabloida, otvara mnoga ozbiljna pitanja Pažnju kojom su javnost i tabloidi u Srbiji pratili istragu ubistva folk pevačice Jelene Marjanović 2016. godine teško da bi mogao da zaseni neki drugi nemili događaj. Objavljen je fotorobot ubice, a policija je iz dana u dan zvanično i nezvanično iznosila detalje istrage. Ipak, […]\nReper Džej Zi je „prvi hip hop milijarder na svetu“\nGetty ImagesDžej-Zi i Bijonse Džej-Zi je i zvanično prvi hip-hop milijarder, objavio je Forbs, nakon što je sagradio imperiju na muzici, nekretninama, modi i investicijama. Američki magazin procenio je da reper danas „vredi“ milijardu dolara. Forbs navodi da je suprug pevačice Bijonse uspeo zato što nije finansirao brendove, već ih je gradio. Magazin je odbacio […]\nSlika čoveka koji stoji ispred tenka na trgu Tjenanmen i dalje je zabranjena u Kini.The British Broadcasting Corporation Kina opradava gušenje studentskih demonstracija na trgu Tjenanmen iz 1989. godine, u retkom javnom komentaru o tom događaju. Ministar odbrane Vei Fenge izjavio je na regionalnom forumu o bezbednosti da je zaustavljanje „nemira“ bila „ispravna politika“. U […]\nFonetPatrijarh Irinej se nada da će Sirija uspeti da prevaziđe teške uslove Zbog puta u Siriju i susreta sa sirijskim predsednikom Bašarom al-Asadom, patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej postao je meta brojnih kritika. Delegacija Srpske pravoslavne crkve u Siriji obišla je hrišćanske hramove u kojima je patrijarh služio molebane, Bašar al-Asad rekao je tokom susreta […]\nSneg iznenadio Australiju iako je zima počela\nSYDNEY TRAINSOblast zapadno od Sidneja prekrivena je snegom Ledeno vreme stiglo je u istočnu Australiju – sneg pada na području suptropskog Kvinslenda. Iz Australijske meteorološke stanice saopšteno je da je poslednji put u ovoj državi značajnija količina snega pala pre pet godina, pa da je prizor Kvinslenda pod snegom – redak. Ljudima koji žive uz […]\nGetty ImagesBorba Endija Ruiza i Entonija Džošue Zamislite da postanete svetski bokserski šampion u teškoj kategoriji tako što nokautirate protivnika kojem se to nikada ranije nije desilo – a ljudi i dalje komentarišu vašu kilažu. Otprilike u takvoj situaciji se našao meksički bokser Endi Ruiz nakon meča protiv Entonija Džošue. Za laike, meksički bokser izgleda […]\nAustralija: Sneg veje, upozorenje izdato i za Sidnej\nJon Akira Yamamoto/Getty ImagesGejše u Kjotu Japanski grad Kjoto počeo je da deli letke na kojima se nalaze uputstva za turiste – kako da se ponašaju u istorijskom delu grada. Grad je bio primoran da donese ovu odluku jer su se i kupci i trgovci žalili na velike gužve u centru grada, ali i nepristojnost […]\nTrg Tjenanmen: Ministar opravdava gušenje studentskih demonstracija\nSlika čoveka koji stoji ispred tenka na trgu Tjenanmen i dalje je zabranjena u Kini.The British Broadcasting Corporation Kina opradava gušenje studentskih demonstracija na trgu Tjenanmen iz 1989. godine, u retkom javnom komentaru o tom događaju. Ministar odbrane Vei Fenge izjavio je na regionalnom forumu o bezbednosti da je zaustaljanje „nemira“ bila „ispravna politika“. U […]\nMiloš BroćićVoda je za 45 minuta nadošla u Guči, svedoče meštani Oštećeni mostovi i putevi, stotine poplavljenih domaćinstava, pokrenuta klizišta, poljoprivredna zemljišta pod vodom – ovo je posledica poplava koje su pogodile Srbiju. Voda se povlači, a ostaje da se utvrdi materijalna šteta, rekao je zamenik načelnika Sektora za vanredne situacije Boban Stevanović za RTS. […]\nAFPJumi Išikava kaže da je morala da nosi visoke štikle u pogrebnoj kompaniji Skoro 19.000 ljudi potpisalo je peticiju u Japanu kojom se traži da se ukinu pravila oblačenja za žene koja podrazumevaju nošenje visokih štikli na radnom mestu. Petiriciju je pokrenula Jumi Išikava koja tvrdi da su je u pogrebnom preduzeću u kojem je […]\nGetty ImagesDžejson Bejtmen i Kristen Vig su osudili zakon Američki filmski giganti saopštili su da će razmotriti da li će nastaviti da snimaju u američkoj državi Džordžiji ukoliko novi oštri zakon o abortusu stupi na snagu. Kompanije Dizni, Netfliks i Vorner Medija usprotivile su se zakonu koji bi zabranio abortus nakon što se detektuju prvi […]\nSvake godine od ujeda zmije otruje se 2,7 miliona ljudi, što za posledicu ima između 81.000 i 137.000 smrti, sa mno… https://t.co/a9OjzQCp9q\nOsvajač 20 grend slem titula rekao je da su lekari uvereni u potpuni oporavak\nNakon najave lidera SNS i predsednika države da će smeniti većinu ministara i poslanika muk u naprednjačkim redovim… https://t.co/qqiQpSWOgC


Vise mesta na hard disku [Arhiva] - Forum Sveta kompjutera\nForum Sveta kompjutera > Test Run > Operativni sistemi > Vise mesta na hard disku\nPrikaži potpunu verziju : Vise mesta na hard disku\nP.S. Ako nemate nikakvu ideju,objasnite mi kako bi mogao najlakse da pored ovog harda ugradim jos jedan (polovan ili nov).Nemam bas mnogo iskustva oko hardvera,pa bi mi dobro dosle neke slike koje pokazu kako to sve treba da se poveze i uradi.poz1:confused:\nPrvo kupi neki hard pa cemo lako da ti objasnimo... :)\na posto imas samo 5 GB zauvar je svaki b :)\nKoja je mašina u pitanju? Recimo, install 98-ice zauzima samo 200mb (a može i to da se steše)... A za još veću uštedu... Pa mislim da možda jedan od business card Linuxa mogu da stanu na 50-70 Mb. :p\nNe razumem zasto je System Restore rizicna opcija. On samo sluzi za gluposti i moze lako da pokvari racunar. Eto ja jedanput resio da ga vratim, a on mi na kraju prijavio da ne moze da ga vrati i onda nisam mogao da ukljucim system. Moram sam u safe modu da ga reinstaliram... Svim korisnicima pozeljno da iskljuce System Restore, ionako za nista ne sluzi i samo zauzima mb-e ;)\nSvim korisnicima pozeljno da iskljuce System Restore, ionako za nista ne sluzi i samo zauzima mb-e ;)\nP.S. nemoj pokusati skidati internet explorer, kada sam to uradio tek sam shvatio koliko programa i ostalih gluposti koristi njegov engine :mad:\njel znas ti sta treba a sta ne treba da se izblise ili iskljuci?ne snalazim se bas najbolje sa tim pa se plasim da ne zaje8em nesto...:(\nEm shto zauzima prostor na disku (danima sam se pitao gde mi je otishlo 3 giga prostora i onda skontao da je to napravio system restore :)), em shto usporava sistem, a ako radish system restore moze da se desi da neki fajlovi nestanu (iako ne bi trebalo) ili da se gomila fajlova preimenuje... Strashno!\nProstor zauzima na disku koliki mu ti das, a kao sto mu ime kaze system restore vraca celu sliku sistema na prethodno vreme, pa i brise fajlove koji nisu postojali. Naravno, ti mozes da iskljucis sys res na particiji na kojoj su ti vazni fajlovi ;)\nA mozda da obrises sve sem zadnjeg restore-a?\nAko hocete da Vam system restore zauzima manje prostora tj. da vam ostane samo zadnji restore point. Accessories - System tools - Disk Cleanup - More Options - System Restore (Clean Up). Tako ce te osloboditi dosta prostora na hard disku tj. pobrisacete sve ostale restore point osim zadnje.\nTesko da ce restore point napraviti stetu, meni je u par navrata pomogao, ali najcesce nije u stanju da resi problem.\nKorisno je s vremena na vreme pokrenuti i Error Checking na disku. Ako primetite da vam nedostaje prostora na disku, a jednostavnim sabiranjem velicine foldera + sistemski rezervisanog prostora dobijete znatno manje prostora nego sto bi trebalo, moguce je da su neki sektori na hard disku ostali zaglavljenji (narocito posle nasilnog gasenja aplikacija, zamrzavanja sistema itd.). Posle pokretanja aplikacija windows ce ispraviti ove greske i vratiti vam uzurpirani prostor.\npreporucujem program ACRONIS umesto system restore jer je mnogo laksi za upotrebu i ne zauzima nimalo rama.vise puta mi je spasao gomilu podataka.\nJel smeju da se brisu Security update for win xp??? Imam preko 20 komada sto mi je automatski download-ovao.\nUključi kompresiju diska ako ti je ntfs\nNe znam čemu rasprava da li system restore valja ili ne valja, kada je isti praktično kao i svaka druga alatka koja dolazi uz Win Xp, ili u prevodu alatka za "prvu pomoć".Kao što recimo uz Win dobijate MS Paint koji može da se iskoristi za neko crtkanje, ali za ozbiljnije stvari ćete nabaviti Photoshop, Corel ili nešto slično, ili kao što uz Win XP dobijete Hyper Terminal, ali ćete za ozbiljnije stvari nabaviti, recimo, PC Anywhere, ili kao što dobijate Wordpad, ali ćete za ozbiljnije stvari koristiti MS Word ili neki drugi, bolji tekst procesor.Isti je slučaj sa system restore-om.Znači to je jedna alatka koja može, ali i ne mora da vam pomogne, jer svakako ukoliko imate neke jako bitne podatke na hardu, nikako nije preporučljivo oslanjati se samo na taj system restore, već ćete podatke zaštititi tako što ćete koristiti neki ozbiljniji program za to, kao što je recimo Norton Ghost za pravljenje imidža sistema i naravno bekapovati podatke na neki drugi medijum, drugi hard disk, CD, DVD...\nŠto se tiče originalnog pitanja, šta znam, lično smatram da hard disk od 5GB jednostavno nije primeren sistemu kao što je Win XP, jer iako u minimalnim zahtevima stoji hard disk od 1.5GB (ili u prevodu optimum je bar 2.5GB), jednostavno ne možeš očekivati komforan rad sa tako malo prostora.Mnogo je bolje da na takvoj konfiguraciji instaliraš Win98, a šta god radio sa XP-om na istoj, to će biti nekakvo "budženje", a tebi valjda treba stabilan sistem.Naravno, ovo je samo moje mišljenje.


Uploaded by marko_dramicanin\nIV CENTRALNA BANKA KAO ZNAČAJAN UČESNIK NA FINANSIJSKOM TRŽIŠTU\nVisina Naknade MUP-A Lat\nPoreski Sistem i Harmonizacija Poreza u Evropskoj Uniji\nOblici Medj Kretanja Kapitala\nMakro Eko No Mija\nvrste drustvene svesti.doc\n6 Os Raspoređivanje Resursa\n1.93920456 Trziste Konkurencije\nODRŽIVOST I KONKURENTNOST REGIONA\nUPRAVLJANJE PROFITNOM MARZOM JEDNO OD TRI PODRUJA FINANSIJSKOG UPRAVLJANJA TRGOVINSKIM PREDUZEEM 1. MARA 2. OBRT SREDSTAVA 3.\nDva modela kalkulacije cena Sistem mare Fakturna cena Zavisni trokovi nabavke Nabavna cena Mara650% Prodajna cena 45.00 5.00 50.00 30.00 80.00 Sistem rabata Prodajna cena Rabat 37.5% Nabavna cena ZTN Iznos za uplatu 80 30 50 5 45 Stopa RuC za promet je RuC je Stopa je 50 komada 50 x 80 4000 50 x 30 1500 1500 / 4000 0.375\nModel bilansa uspeha\nPARAMETRI TROKOVA PARAMETRI REZULTATA BRUTO PROMET - Redukcije (2,000.00) NETO PROMET - Nabavna vrednost prodate robe RAZLIKA U CENI - Operativni trokovi (trokovi poslovanja) OPERATIVNI PROFIT - Ostali trokovi i prihodi NETO PROFIT PRE OPOREZIVANJA - Porezi (na poslovni rezultat) NETO PROFIT POSLE OPOREZIVANJA 270,000.00 (168,750.00) RUC / Neto Pt 101,250.00 (76,600.00) Op.Pf / Neto Pt 24,650.00 NPf pre / Neto Pt 24,650.00 (3,480.00) NPf posle / Neto Pt 21,170.00 7.84% 9.13% 9.13% 37.50% -0.74% VREDNOSTI 272,000.00 redukcije/neto Pt POKAZATEL JI (stope)\nTRADICIONALNO UPRAVLJANJE RUC\nBazirano na analizi Bilansa uspeha\nUK. BR.POTENCIJALNIH POSETA Traffic - zavisi od lokacije; asortimana; KUPACA pravovremene propagande, gravitacione moi\nUK.BR. STVARNIH KUPACA PROSENA TRANSAKCIJA PORAST PROSENE TRANSAKCIJE LOJALNOST KUPACA\nStopa konverzije potencijalnih u stvarne kupce: promocija, lina prodaja, izlog, ambijent Lini standard, prisustvo eljenih marki, atraktivnost usluga Nove upotrebe kupljenih proizvoda, novi korisnici kupljenih proizvoda, vea potronja proizvoda Broj ponovljenih kupovina u vremenskom periodu\nNETO PROMET po odbitku redukcija\nreklamacije: oteenja, lo kvalitet, neispunjena oekivanja zavisi od tipa objekata: vie kod modne i tehnike robe ali je prisutno i kod prehrambene, stakla, povezano je sa trokovima KRKL, i vezano je za operativno upravljanje transportom i manipulacijom\npopusti (sezonski, akcijski, koliinski, na vernost) rasprodaja (nekurentne robe, sezonske robe, pred istek roka trajanja, pred renoviranje objekata, ) snienja cena - preneta od dobavljaa,\nRAZLIKA U CENI po odbitku NVPR\nrezultat rada nabavne slube, istraivanja nabavnog trita i vetine pregovaranja transport pedicija osiguranje certifikati o poreklu, kvalitetu, ispravnosti, atesti, manipulacija (pakovanje, utovar, pretovar, istovar, raspakivanje / dekonzervacija) learina (javno skladite, carinsko skladite,) kamion, )\nZAVISNI TROKOVI NABAVKE\nOPERATIVNI PROFIT PO CENTRIMA TROKOVA po odbitku operativnih trokova - tr.poslovanja\npo mestima - svaki organizacioni deo moe biti centar trokova, a srodna mesta (prodaja) zajedno tako da se vri analiza nabavka, skladite\nnabavka, skladite PO VRSTAMA TROKOVA materijalni trokovi amortizacija spoljne usluge porezi i doprinosi ugovorne obaveze lini dohoci - zarade marketing nedostaje PO ARTIKLIMA DPP, GMROI struja, voda, materijal renta, inv. Odravanje reklama, servisi, na zarade, na imovinu kamate, lanarine, plata,prevoz, topli obrok, dnevnice, bonusi\nVANREDNI PRIHODI NETO PROFIT PRE OPOREZIVANJA po odbitku ostalih trokova i dodavanju ostalih prihoda VANREDNI RASHODI\nkamate na plasirana sredstva prihodi od imovine prihodi od davanja usluga rabati i skonta kamate na pozajmljena sredstva kalo, rastur, kvar, lom, uginue\nNETO PROFIT NAKON POREZ NA DOBIT PLAANJA POREZA KORPORACIJE\noslobodjenja od poreza - olakice poreski menadment\nSAVREMENO UPRAVLJANJE PROFITNOM MAROM\nbazirano na marketinkom pristupu\nanaliza pojedinanih kalkulacija\njedinina cena 80.00 Din. 80.00 Din. neto promet X 270,000.00 Din. 270,000.00 Din. Bruto mara (RuC) broj komada 101,250.00 3375 101,250.00 3375 troak nabavke X 168,750.00 168,750.00 Neto NVPR i ZTN profit 50 pre poreza 50 24,650.00 51,650.00 Operativni trokovi !?!? Trokovi poslovanja 76,600.00 Porez na Pf 76,600.00 0.2 + Ukupni trokovi 4,930.00 76,600.00 10,330.00 Ostali prihodi i rashodi 76,600.00 Kamate 27,000.00\nNeto Pf posle poreza 19,720.00 41,320.00 PF' / Neto promet 270,000.00 Din. 270,000.00 Din. 7.30% 15.30%\nadded value konkurencija izbor dobavljaa nabavna strategija izbor proizvoda transportni trokovi, cene, uslovi plaanja, bonifikacije, rabati, skonta politika asortimana, pravovremena kupovina,\nUKUPNA KOLIINA OPERAT. TROKOVI\npogledati bruto promet u tradicionalnom nainu upravljanja marom Fiksni trokovi Poluvarijabilni trokovi Varijabilni trokovi amortizacija, renta / najamnina, plate menadera plate prodavaca i administrativaca, odravanje, ostali trok. marketing,\nMore From marko_dramicanin\nJelena Petrović Stanojević\nKultura poslovnog odevanja\nTrendovi U Bankarstvu-seminarski Rad\n7503 Medjunarodni Monetarni Fond i Njegov Istorijat\nMedjunarodne finansijske organizacije\n14. Savremene tendencije u oblasti menadzmenta ljudskih resursa.rtf\nPrivredna Komora-seminarski rad.doc\nEKONOMIJA - MONOPOL


KRENITE U TURISTIČKI OBILAZAK NOVOG SADA\nRADNICI ZA KAZNU PUZALI PO ULICI (video)\nNa internetu se pojavio skandalozan snimak kineskih radnika koji su morali da puze na prometnoj ulici i to za kaznu jer nisu ispunili zadate poslovne ciljeve. Radnici, mahom žene, puzali su za Čitaj više »\nNAGRADA ZA FILM „ZELENA KNjIGA“\nFilm „Zelena knjiga“ (Green Book) dobio je glavnu nagradu na noćašnjoj dodeli nagrada Američkog udruženja producenata, i pobedio favorite kao što su „Roma“, „Zvezda je rođena“ i „Crni panter“. Deset filmova bilo Čitaj više »\nMAŠA I MEDVED U GINISOVOJ KNjIZI REKORDA\nEpizoda ruskog crtanog filma „Maša i medved“ pod nazivom „Maša i kaša“ ušla je u Ginisovu knjigu rekorda kao najgledaniji animirani film na Jutjubu. Ta epizoda zabeležila je više od 3,4 milijarde Čitaj više »\nHRANA KOJA ĆE SPASITI SVET\nKomisija sastavljena od međunarodnih eksperata „otkrila“ je kako da spasi planetu, ljudske živote i da nahrani milijarde gladnih. Britanski Gardijanpiše da će nov način ishrane otkloniti opasnost od ekološke katastrofe do koje bi došlo Čitaj više »\nKONKURS ZA NAJLEPŠU DEČIJU LjUBAVNU PESMU\nKonkurs za najlepšu dečiju ljubavnu pesmu „Ljubav (ni)je samo reč…” koji je raspisao Kulturni centar „Mladost” iz Futoga, otvoren je do 14. februara. Mladi pesnici mogu učestvovati samo s jednom pesmom na Čitaj više »\n8. маја 2018. Novi Sad, Vesti\nTuristička organizacija Novog Sada opet pruža mogućnost sugrađanima da budu turisti u sopstvenom gradu organizujući promotivne besplatne ture obilaska Novog Sada. Ove ture su deo promotivne letnje kampanje tokom koje želi da predstavi svu lepotu grada, raznovrsnu turističku ponudu, ali i mnoštvo predstojećih manifestacija i događaja. Ture se realizuju na srpskom i engleskom jeziku. Prijava je moguća online, a putem jedne IP adrese ograničena je mogućnost prijave za maksimum dve osobe. Prijavite se klikom na link ispod.\nBesplatne ture obilaska Novog Sada\nPrva tura nazvana je „Novi Sad iz jevrejskog ugla“ i obuhvata rutu: Trg slobode, Jevrejska ulica, Sinagoga. Svi zainteresovani imaće priliku da saznaju o prostorima koje su stvarali i u kojima su živeli članovi nekada brojne i značajne jevrejske zajednice tokom više od tri veka duge istorije Novog Sada, ali najviše o kompleksu Sinagoge kao temelju duhovnog, društvenog i kulturnog života jevrejske zajednice Novog Sada. Ove ture biće organizovane 14, 21. i 28. maja, od 17 časova.\nTura „Novi Sad iz ženskog ugla“obilazi Trg slobode, Katoličku portu, Grčkoškolsku, Pašićevu, Dunavsku, Dunavski park i ulicu Sonje Marinković. Tura upoznaje zainteresovane o alternativnoj istoriji grada kroz priču o znamenitim ženama, šetajući pri tom duž prostora, pokraj kuća u kojima su živele. Ove ture će biti organizovane 18. i 25. maja, od 18 časova.\nTreća tura je obilazak Petrovaradinske tvrđave. Ruta je: Trg vladike Nikolaja, Štrosmajerova, samostan i crkva sv. Jurja, Leopoldova kapija, Gornji plato Petrovaradinske tvrđave. Prisutni će moći da saznaju zanimljivosti o gradnji Tvrđave i njenim graditeljima, o utvrđenjima koja su prethodila današnjoj Tvrđavi, rimokatoličkoj crkvi sv. Jurja, Mamulinoj kasarni, Tornju sa satom, Likovnom krugu, velikoj Petrovaradinskoj bici…Ove ture će se održati 22. i 29. maja, od 18 časova.\nRADNICI ZA KAZNU PUZALI PO ULICI (video) 20. јануара 2019.\nNAGRADA ZA FILM „ZELENA KNjIGA“ 20. јануара 2019.\nMAŠA I MEDVED U GINISOVOJ KNjIZI REKORDA 20. јануара 2019.\nHRANA KOJA ĆE SPASITI SVET 20. јануара 2019.\nKONKURS ZA NAJLEPŠU DEČIJU LjUBAVNU PESMU 20. јануара 2019.\nFilm & TV (74)\nLudi svet (447)\nNovi Sad (1.793)\nNovi Sad 2021 (98)


Sta je to jos potrebno da bi ga domaca publika prepoznala i prigrlila? To je oduvek bilo "pitanje za milion dolara", a nakon sinocnjeg perfekrong Ivinog nastupa i pesme koju je dovoljno cuti jednom da bi vam bilo jasno da se radi o megahitu, tek nam sada nista nije jasno. Bilo kako bilo, ova devojka je za nas bez imalo preterivanja iznena?enje godine i pre nje nismo smeli ni pomisliti da u Srbiji postoji neko ko pravi ovako zreo i kvalitetan r'n'b sa kojim se Iva ne bi postidela ni pred navecim producentima danasnjice. Nadamo se da ce naci put do publike i postati velika zvezda, jer mnogi su probali da lice na svet a Iva jeste svet.\nPubliko, ne dopusti da nam Iva zbrise na Backdoor!\nRezervacije na 065 33 48 690\nRnB, Soul, Hip-Hop, Disco, Acid-Jazz, Funk\nIt's a good vibe zone... Dođite!


Fojničko ljeto 2007 - Likovna kolonija\nMirsad Topalović - Ponedjeljak, 30.07.2007, 19:41\n(Foto: Hazim Čukle, 27.07.2007)\nO istoj temi: Likovna kolonija\nNedjelja, 29.07. - Pobjednik dvanaestog Memorijala "Kenan Memija" u Fojnici je ekipa Veleža iz Mostara. Drugo mjesto je pripalo domaćinu Fojnici, treće Igmanu iz Konjica i četvrto Rudaru iz Kaknja. Prelazni pehar je pobjedniku turnira ekipi Veleža uručio selektor nogometne reprezentacije BiH Fuad Muzurović Dajđa. Drugoplasiranoj ekipi Fojnice nagradu je uručio direktor BH pošta i član Izvršnog Odbora Nogometnog Saveza BiH Mesud Bašić. Trećeplasiranoj ekipi Igmana iz Konjica nagradu je uručio predsjednik NK Fojnice Ramiz Meša.\nFojničko ljeto 2007 - 12. Memorijal "Kenan Memija" - Konferencija za medije\nHazim Čukle - Ponedjeljak, 30.07.2007, 18:28\nNedjelja, 29.07. - Pred finalnu utakmicu 12. Memorijala "Kenan Memija" između ekipa domaćina NK Fojnice i FK Veleža iz Mostara u Sali hotela "Reumal" održana je konferencija za novinare. Na toj konferenciji za štampu su bili prisutni direktor NK Fojnice Naim Softić, predsjednik NK Fojnice Ramiz Meša, šef stručnog štaba NK Fojnice Mirsad Memija, zamjenik UO NK Fojnice Asim Zahirović, sportski direktor FK Veleža iz Mostara Avdo Kalajđić i član uprave NK Fojnica Ajdin Pašić. Na ovoj konferenciji za štampu su pročitani i sponzori koji su pomogli održavanje dvanaestog Memorijala "Kenan Memija".\nFojničko ljeto 2007 - 12. Memorijal "Kenan Memija" - Rudar (K) – Igman (K) 1:5\nHazim Čukle - Ponedjeljak, 30.07.2007, 18:25\nMemorijal "Kenan Memija"\nPrva polufinalna utakmica Rudar (K) – Igman (K) 1:5\nNedjelja, 29.07. - Pobjedniku Memorijala će bit uručen veliki prelazni pehar. Također će bit nagrađeni i najbolji igrač, strijelac i golman Memorijala u Fojnici. Pehar pobjedniku će uručiti selektor fudbalske reprezentacije BiH Fuad Muzurović - Dajđa.\nU finalnoj utakmici Memorijala sastaju se ekipe Fojnice i Veleža.\nHazim Čukle - Petak, 27.07.2007, 20:05\nDani fojničkog krompira\nČesto se razne manifestacije, kao dani ovog ili onog, održavaju na prostorima naže domovine, na područjima po kojima su ta područja po određenom proizvodu prepoznatljiva. Po svojoj dugoj tradiciji proizvodnje čuvenog i nadaleko poznatog fojničkog krompira, konačno je došlo vrijeme da i Fojnica ima svoje "Dane krompira", dane tog čuvenog i rijetko gdje tako kvalitetnog krompira. Tako je danas u organizaciji Federalnog ministarstva za poljoprivredu Sarajevo i u saradnji zemljoradničkih zadruga "Fojnica" i "PUP" iz Fojnice priređena manifestacija pod nazivom "Dani krompira 2007".\nFotografije: Dani krompira 2007 (27.07.2007)\nNK Fojnica na pripremama na Poljani\nHazim Čukle - Petak, 27.07.2007, 19:45\nPripreme NK Fojnica\nNogometaši NK Fojnice se nalaze na bazičnim pripremama na Poljani, 15-tak kilometara od Fojnice. Sa šefom stučnog štaba Mirsadom Memijom se nalazi 21 nogometaš Fojnice, koji su smješteni u nedavno otvorenom Rekreacijskom centru "Brusnica". Nogometaše smo zatekli na zaravni iznad RC "Brusnica" na popodnevnom treningu. Trenirali su marljivo, uz rad, red i disciplinu, po komandi trenera Memije. Nogometaši treniraju tri puta dnevno, i po riječima trenera Memije zadovoljan je radom nogometaša, dobro podnose napore i nema povreda.\nFotografije: Pripreme na Poljani (26.07.2007)\nNasir Selimović - Četvrtak, 26.07.2007, 19:10\nDanas je, u okviru "Fojničkog ljeta", otpočelo četverodnevno druženje učesnika ovogodišnje Likovne kolonije "Fojnica 2007". Muhamed Ćeif, Rasema Hrvačić, Marija Šarić, Miroslava Kaurin, Radoslav Gašić, Josip Komšić, Slavica Jalovičar, Anka Bogdan, Zlatko Dević i Šefik Arnautović, predvođeni domaćinom i organizatorom ovogodišnje Kolonije, Vjekoslavom Čondrić...\nFojničko ljeto 2007 - 12. Memorijal "Kenan Memija"\nHazim Čukle - Utorak, 24.07.2007, 20:09\n12. Memorijalni nogometni turnir "Kenan Memija" se igra u organizaciji NK Fojnica iz Fojnice u subotu i nedjelju 28. i 29. jula. Nakon okupljanja i zajedničkog ručka, delegacija učesnika Memorijala će obići šehidsko mezarje u Fojnici. Ovogodišnji učesnici Memorijala "Kenan Memija" su prošlogodišnji pobjednik turnira FK Rudar iz Kaknja, FK Velež iz Mostara, FK Igman iz Konjica i domaćin NK Fojnica iz Fojnice.\nHazim Čukle - Utorak, 24.07.2007, 19:23\nMesdžid na Prokoškom j.\nDrugog dana vikenda na Prokoškom jezeru, nakon podne – namaza proučen je mevlud. U prisustvu velikog broja vjernika mevlud je proučen u i ispred Mesdžida na Prokoškom jezeru. Ovo je tradicionalni Mevlud koji se uči krajem mjeseca jula svake godine. Prije dvije godine je hadži hanuma Ferida Čabaravdić, sagradila i uvakufila džamiju Medžlisu IZ Fojnica. Nakon obraćanja glavnog imama Medžlisa IZ Fojnica hadži Mensura ef. Pašalića, mevludski program je otvorio učenjem Časnog Kur'ana hafiz Ali iz Islamske Republike Iran.\nFotografije: Mevlud na Prokoškom jezeru (22.07.2007)


Ford patentirao izduvnu cev koja se uvlači - Zanimljivosti o automobilima\nKonkurencija među proizvođačima SUV i „off-road“ vozila je sve veća, a Ford je odlučio da uvede tehnološku novinu koja će mu pomoći da bude u prednosti u odnosu na rivale.\nNaime, američki proizvođač je patentirao zadnju cev izduvnog sistema koja može da se uvlači ispod vozila, piše B92.\nKako saznaje CarBuzz, patentna prijava je podneta u Sjedinjenim Državama i Nemačkoj, a cilj ove inovacije je da izduvna cev ne štrči pozadi, čime se poboljšavaju manevarske sposobnosti na teškim terenima, odnosno povećava maksimalni mogući silazni ugao vozila.\n„Maksimalni dozvoljeni silazni ugao mnogih terenskih vozila je manji od napadnog ugla. Razlika između ova dva ugla može uzrokovati nekoliko problema“, piše Ford u prijavi patenta.\n„Kada se, na primer, vozilo kreće po teškom terenu, u slučaju velikog silaznog ugla, izduvne cevi mogu udariti u tlo uzrokujući oštećenje i potencijalno deformaciju ovih cevi“, navodi ovaj američki proizvođač.\nUvođenjem pokretne zadnje izduvne cevi, Ford bi mogao poboljšati terenske sposobnosti svojih SUV i terenskih vozila, bez redizajniranja zadnjeg dela automobila. To bi takođe pomoglo da se izbegne oštećenje izduvnih cevi terenskih vozila. Vozač bi upravljao ovim sistemom jednostavnim prebacivanjem vozila u terenski režim, a cev bi se zatim automatski uvlačila.\nDa li će ova inovacija zaista ući u proizvodnju, ostaje da se vidi, ali s obzirom da su se Ford Bronco i Bronco Sport nedavno pridružili gami Fordovih terenaca, američkom proizvođaču svakako ne nedostaje vozila koja bi mogla koristiti tu tehnologiju.\nKamera zamenila registarsku oznaku kombija s majicom pešakinje


„Postoje sankcije koje se razrezuju jednostavno kao znak da nismo spremni da neke stvari gledamo skrštenih ruku“, rekao je šef nemačke diplomatije Hajko Mas posle sastanka sa evropskim kolegama. „Tako je u slučaju Navaljnog.“\n-proćitajte još: Lavrov: Rusija spremna da raskine veze sa EU ako se uvedu sankcije\nHajko Mas: Postoje sankcije koje se razrezuju jednostavno kao znak da nismo spremni da neke stvari gledamo skrštenih ruku\nVolkov kaže da takve sankcije protiv četiri osobe ne donose puno, ali da to „verovatno nije poslednji korak“. Uostalom, kako navodi, ovo je prvi put da je Kremlj na udaru zbog nepoštovanja ljudskih prava.\nRanije sankcije se odnose na mešanje Rusije u Ukrajini, trovanje bivšeg dvostrukog agenta Sergeja Skripalja i njegove ćerke, te jedan hakerski udar. To do sada nije ostavilo mnogo utiska na ruske vlasti.\nPrema rečima visokog predstavnika EU Žozepa Borelja, „Rusija se sve više udaljava od Evrope i postaje sve autoritarnija država“.\nKako je rekao Hajko Mas, u pitanju je „najniža tačka odnosa“. Nemački ministar je ipak dodao da je saradnja sa Rusijom neophodna radi „smirivanja brojnih međunarodnih konflikata“. Slično su rekli i drugi ministri.\n-pročitajte još: Sve što ste oduvek hteli da znate o sankcijama EU\nLitvanski poslanik Evropskog parlamenta Andrius Kublius, član Narodne partije, rekao je: „Putinov režim šalje jasnu poruku da mu veze sa EU nisu važne. Trebalo bi da naučimo tu lekciju. EU mora temeljno da propita svoju politiku prema Rusiji.“\nŽozep Borelj i Sergej Lavrov u Moskvi 5. februara 2021.\nKod pitanja Irana pak javlja se nada da bi pozicije Teherana i nove američke administracije mogle da se približe. Borelj iščekuje dobre vesti „narednih dana ili sedmica“, ali nije želeo da otkriva kako misli da privoli Irance da se vrate za pregovarački sto nakon što su Sjedinjene Države pod Trampom jednostrano napustile takozvani Atomski sporazum 2018. godine.\nZa Borelja je dobar predznak dogovor Teherana s Međunarodnom organizacijom za atomsku energiju koja će opet moći da donekle kontroliše iranska nuklearna postrojenja. „To garantuje dovoljan nivo kontrole narednih meseci“, kaže Borelj.\nEvropski ministri su takođe uveli nove sankcije protiv Mjanmara, gde je nedavno vojna hunta nasilno preuzela vlast. Obustavljena je sva finansijska pomoć toj zemlji osim direktne pomoći civilnom društvu i stanovništvu. „EU oštro osuđuje neprihvatljivo nasilje pre svega prema mirnim demonstrantima“, rekao je španski diplomata Borelj.\nPovezani sadržaji Evropa, Rusija, Evropa, Evropska unija, EU 2019\nKljučne reči sankcije, Rusija, Aleksej Navaljni, EU, Evropska unija, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3pjNy


Svjetska banka: Za BiH u 2015. očekuje se ekonomski rast od 1,9 posto - Muški Portal\nMuški Portal » Business » Svjetska banka: Za BiH u 2015. očekuje se ekonomski rast od 1,9 posto\nSvjetska banka: Za BiH u 2015. očekuje se ekonomski rast od 1,9 posto\nU redovnom ekonomskom izvještaju za jugoistočnu Evropu koji je Svjetska banka (WB) pezentirala danas u Sarajevu navedeno je da se za BiH u 2015. očekuje ekonomski rast od 1,9 posto, što je značajno više od prošlogodišnjeg koji je iznosio 0,8 posto.\nIstaknuto je da će pokretači tog rasta biti građevinarstvo i industrijska proizvodnja. Ekonomistica Svjetske banke u BiH Sandra Hlivnjak izjavila je da međunarodne institucije od bh. vlasti nisu tražile povećanje akciza, te da oni taj potez ne preporučuju. U izvještaju je navedeno da bi unaprijeđeni rezultati indirektnog oporezivanja u 2015. do danas mogli odražavati i porast aktivnosti i unapređenje saradnje između poreskih agencija.\nSvjetska banka očekuje da će rast ekonomije Bosne i Hercegovine u 2016. iznositi 2,3 posto, a u 2017. do 3,1 posto.\nU srednjoročnom periodu to bi trebalo biti vođeno oporavkom vanjske potražnje i porastom napora na rekonstrukciji nakon poplava iz 2014.\nDirektorica Svjetske banke za zemlje jugoistočne Evrope Ellen Goldstein predstavila je izvještaj za regiju u kojem je navedeno da će u 2015. prosječna stopa rasta iznositi 1,8 posto. Prognoza za Albaniju iznosi 2,7 posto, za BiH 1,9 posto, za Kosovo tri posto, Makedoniju 3,2 posto, Crnu Goru 3,4 posto i za Srbiju 0,5 posto. Predviđeno je da će oporavak rasta biti održan do 2017. – regionalni prosjek u 2016. trebao bi iznositi 2,4 posto, a u 2017. oko 2,8 posto. /MI2.ba/\nMuški portal Tužna slika ljudske gluposti: Kauč, stolica i ostali otpad u koritu Neretve\nRelated ItemsBankaKosovopoplavaProizvodnjarezultatisvjetska banka\nEBRD odobrila finansiranje izgradnje autoceste Počitelj – Buna i trećeg lota dionice Zenica jug – Zenica sjever\nSarajevo Green Design Bienale 2015 od 08. do 11. oktobra


Šarčević: Impresioniran sam uslovima rada na Internacionalnom univerzitetu\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Šarčević: Impresioniran sam uslovima rada na Internacionalnom univerzitetu\nDelagacija Ministarstva prosvjete, nauke i tehnološkog razvoja R. Srbije predvođena ministrom, g. Mladenom Šarčevičem posjetila je danas, 07.04.2017. g., Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru.\nZa delegaciju je naprije upriličen prijem u rektoratu Univerziteta, gdje ih je dočekala delegacija predvođena rektorom, prof. dr. Suadom Bećirovićem. Na samom početku rektor je upoznao goste o historijatu, funkcionisanju i radu Univerziteta kao i razvojnim ciljevima kojima Univerzitet teži. Također, predstavljen je i koncept studiranja zasnovan na usvojenoj Bolonjskoj deklaraciji, te savremenim tehnologijama koje prate tradicionalni oblik učenja. Nakon sastanka, gosti su imali priliku obići zgradu Univerziteta i uvjeriti se sa kakvim prostornim kapacitetima Univerzitet raspolaže. Nakon obilaska, upriličeno je obraćanje ministra Šarčevića studentima Univerziteta u Novom Pazaru.\nPrilikom obraćanja studentima ministar je istakao da je impresioniran uslovima rada na Univerzitetu koji su u potpunosti prilagođeni potrebama savremenog studenta. Ministar je naglasio da u pogledu kvaliteta obrazovanja dijeli stavove sa rukovodstvom Univerziteta.\nOn je tom prilikom rekao da: „Ulogu kvaliteta neće procenjivati ni čaršija, ni mediji, ni bilo ko dugi nego onaj ko treba, a to su poslodavci. Pravićemo sistem da to bude jasno, vidljivo i onda imamo podelu na kvalitetne i one druge koji se dosad kriju, a nisu tako kvalitetni“.\nNa kraju ministar je poručio studentima: „Vi treba da užvate u ovakvom univerzitetu, da opravdate uslove koji su, zaista, dragoceno dobri i želim Vam svu sreću u Vašem daljem učenju i radu i naravno učite dobro“- zaključio je ministar Šarčević.\nbliski istok 7. Aprila 2017. At 16:09\neto kako to vunkcionise u srbiji dajte glasove a ja cu vama sve sto je vezano za univerzitet iako nema niti nista nije bilo bezakonito u univerzitetu svejedno vlasti ga nisu priznavale sve dok srbija nije dobila sto je htela a to je glasove interes naravno sada sledi jedinstvena islamska zajednica to ce vucic morati da ispuni do kraja leta pa onda naravno ide autonomija onakva kakvu je zukorlic predlozio naravno da ce sad vucic navodno pokusavati da dovodi nekog ko ce da nesto otvara u sandzaku ali to ce ostati na obecanjima sandzaku treba aerodrom zeleznica vetrenjace onda fabrike gde ce se spaljivati smece a jos glavnije povezati kanalizaciju koja ce ici direktno na ono prociscavanje sto bi znacilo za okolinu znaci prve dve glavne stvari koje moraju funkcionisati u drzavi jeste fabrika gde se sortira i pali smece i fabrika ili kako se to zove gde se prociscavaju vode kanalazacije onda grad i okolina automatski cvetaju reke su cistije onda se moraju raditi projekti u kojima bi se moralo ukljiciti svo stanovnistvo a pre svega vojska i zatvorenici za potrebe koricenja i produbljivanja reka a to bi trebalo da rade sve drzave sve susedne drzave tako da jednom zauvek bude resen problem sa izlivanjem reka\nEdo 7. Aprila 2017. At 16:01\nSikter suljovi nepismeni hajvani i sdp narkodileri\nALLI. 7. Aprila 2017. At 15:46\nInter nacionalni univerzitet neodgovara samo Sulju i Rasimu oni znaju da oniznjedruje najbolje generacije Bosnjaka i znaju da ti isti nece dozvoliti njima da manipulisu Bosnjackim narodom.\nPešterac 7. Aprila 2017. At 15:24\nPametan čovjek odmah vidi. Munafici,sikter!


Trener Kragujevčana priznao da je OFK bio dominantan, dok Đurđević žali što mu nedostaju napadači.\nRadnički 1923 je i dalje jedini neporaženi superligaš. Kragujevčani su pobedili OFK Beograd na Karaburmi (3:1) u 12. kolu, ali je trener Slavenko Kuzeljević ocenio je da je njegov tim bio u podrednjenom položaju.\n"OFK je bio dominantniji tim i stvorio je više šansi. Mi smo uspeli da realizujemo sve prilike, a pobedu je donela dobra atmosfera i hemija koja vlada unutar ekipe. Domaćinu želim mnogo sreće u nastavku šamiponata, a mi nastavljamo gde smo stali", kazao je trener Kragujevčana posle utakmice 12. kola Super lige Srbije, a preneo sajt OFK Beograda.\nTrener "romantičara" Dejan Đurđević podvukao je da nije zadovoljan rezultatom, ali jeste igrom svog tima.\n"Igra koju je prikazao OFK Beograd stvorila je veliki broj šansi, ali definitivno plaćamo danak nedostatku napadača, pre svih (Milana) Purovića i (Marka) Milića", poručio je Đurđević.\nOn je ocenio da njegov tim teško igra protiv ekipa koje se brane.\n"Dominiramo u svim utakmicama, pokazalo se to i protiv Zvezde, ali teško je igrati protiv ekipa koje se brane. Okrećemo se sada narednom protivniku i utakmici Kupa protiv Partizana", rekao je Đurđević.


Projekat ’’CEO’’ u Bugarskoj - Global Citizen\nProjekat ’’CEO’’ u Bugarskoj\nBeleške > Prakse > Volonterske prakse > Projekat ’’CEO’’ u Bugarskoj\n’’CEO’’ je projekat koji se bavi razvojem karijere kod mladih. Ima za cilj pripremu srednjoškolaca za buduće uspešne preduzetnike kroz omogućavanje teorijskih, biznis i ekonomskih koncepata i podsticanje mladih da razvijaju svoje biznise, startape i ideje.\nVolontersko iskustvo podrazumeva rad u različitim srednjim školama gde će internacionalni studenti pružati osnovna znanja i razumevanja na temu preduzetništva bugarskim srednjoškolcima. Ova tema obuhvata predavanja u oblastima marketinga, finansija, HR menadžmenta, organizacionog menadžmenta i drugih koja će srednjoškolcima omogućiti sticanje potrebnih veština kako bi jednog dana mogli da vode svoj biznis. Student / volonter radio bi sa starijim srednjoškolcima u Bugarskoj. Od studenta / volontera očekuje se da pripremi kreativne i interaktivne sesije i radionice za učenike, kako bi oni na što bolji način razumeli predavanja. Tokom šest nedelja, koliko traje ovaj projekat, volonteri će učestvovati u raznoraznim događanjima na samom projektu.\nTokom volontiranja na projektu, obezbeđen je smeštaj, javni prevoz, kao i recepcija pri dolasku u Sofiju. Internacionalni volonteri će, učešćem na ovom projektu, razviti liderske i prezentacione veštine, steći iskustvo rada u timu i imati priliku da upoznaju i dožive bugarsku kulturu i tradiciju.\nUkoliko želiš da se informišeš o daljem procesu učešća na ovom, i projektima poput ovog, možeš da popunišPRIJAVU. Bićeš kontaktiran u roku od 48h, usled čega sledi info razgovor o daljem procesu selekcije i pronalaženju projekta na kom bi volontirao u inostranstvu. Učešće u programu iznosi 9000 dinara, u sklopu čega se prva rata plaća prilikom potpisivanja ugovora i iznosi 5500din, a druga kada zajedno sa koordintarom iz organizacije pronađeš adekvatan projekat za sebe.\nVreme trajanja projekta: 10.09.2014. – 25.10.2014.\nPosedovanje veština u radu na računaru i pretraživanju interneta


Tramp: Ako Meksiko ne okonča ilegalnu migraciju, iduće nedelje zatvaram granicu | N1 Srbija\nTramp: Ako Meksiko ne okonča ilegalnu migraciju, iduće nedelje zatvaram granicu\n29.03.2019. |21.31 >21.38 |\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovo je kritikovao Meksiko da ne čini mnogo u borbi protiv ilegalne imigracije zapretivši da će naredne nedelje zatvoriti zajedničku granicu ukoliko ne bude bilo značajnih promena.\n"Ako Meksiko ne okonča odmah ilegalnu imigraciju koja stiže u SAD.... naredne nedelje ću zatvoriti granicu ili velike delove granice", naveo je Tramp na Tviteru i dodao da bi Meksiku bilo izuzetno lako da reši to pitanje, ali Meksikanci samo "pričaju" i uzimaju američki novac.\nNa Trampovu izjavu odmah je reagovao šef meksičke diplomatije Marselo Ebrard koji je rekao da njegova zemlja ne deluje pod pretnjom i dodao da u Meksiku živi oko 1,5 miliona Amerikanaca.\nMeksički predsednik Andres Manuel Lopes Obrador izjavio je juče da želi po "svaku cenu" da izbegne sukob sa SAD i da je spreman da pomogne u rešavanju tog osetljivog pitanja.\nDonald Tramp Meksiko granica ilegalna migracija\nTrebalo je to odavno da uradi\nIlegalne migracije ne prestaju, samo se pojacavaju. I u SAD i u Evropi. Neverovatno je da Trampa kritikuju zbog najobicjnijih i najlogicnijih izjava da granica treba i moze da prelazi samo LEGALNO. A da se ilegalno ne moze i ne sme, Sta je tu sporno?\nsporno je to da se mnoge migracije u svetu desavaju upravo zbog pogresne politike njegove zemlje,pa samim tim direkno ili inirekno oni i evropa su odgovorni za to i nece im pomoci nikakvo zatvaranje granica\nZatvoren će biti on čim izgubi sledeće izbore! Uzgred, prvobitno je obećao da će zid platiti Meksikanci, kad ono... njegov meksički kolega ga ismejao, a teret zida je sada na američkim poreskim obveznicima! No pasaran!


Vlada pristala na zahteve poljoprivrednika\n► Vlada pristala na zahteve poljoprivrednika\nMinistarstvo poljoprivrede prihvatilo je zahteve poljoprivrednika da se subvencije isplaćuju po hektaru, iako je ministar tvrdio da se način subvencionisanja neće menjati.\nNačelan dogovor postignut je noćas posle sedmočasovnih pregovora, ali blokade neće biti uklonjene dok se ne potpiše konačan dogovor.\nNa sastanku delegacije nezadovoljnih zemljoradnika iz Vojvodine i predstavnika Ministarstva poljoprivrede i trgovine postignut je načelan dogovor da se subvencije u agraru isplaćuju po hektaru, a konkretno rešenje o tome biće usvojeno danas.\nPomoćnik ministra poljoprivrede i trgovine Miloš Milovanović je rekao novinarima, posle završetka razgovora koji su počeli sinoć oko 19 sati, a završili se noćas u dva sata, da je na sasanku "otvoren put za pronalaženje rešenja koje poštuje prioritete nacionalne poljoprivredne politike".\nMilovanović je dodao da se ta politika ogleda u povećanju produktivnosti, rastu obima proizvodnje i broja korisnika državnih podsticaja u agraru.\nKako je Milovanović naveo, rešenje tekućih problema u domaćem agraru se nazire "u kombinovanom premiranju po površini, ali uz obavezu da zemljoradnik mora da zasnuje poljoprivrednu proizvodnju i ostvari određeni minimalan prag produktivnosti".\nMilovanović je napomenuo i da neće ponovo biti uvedeno plaćanje obaveza za PIO fond, niti će biti ograničenja u pogledu površina koje će se subvencionisati.\nNa pitanje da li će biti dovoljno novca u budžetu za ovu godinu za isplatu subvencija a na osnovu predviđenog modela, s obzirom da je ministar prethodno rekao da to nije moguće, Milovanović je odgovorio da je rešenje pronađeno.\nPredstavnik dela nazadovoljnih zemljoradnika iz Vojvodine Miroslav Ivković kazao je da su paori spremni na kompromis i da će prihvatiti ponuđenih 12 hiljada dinara po haktaru, umesto 14 hiljada dinara po hektaru, što su prvobitno zahtevali.\nČlanovi delegacije nezadovoljnih poljoprivrednika rekli su da će, nakon što bude postignut konačan dogovor, koji će se uobličiti u pismenoj formi, paori povući svoje traktore sa puteva i tako omogućiti normalizaciju saobraćaja na blokiranim putevima širom Vojvodine.\nNezadovoljni zemljoradnici su 25. aprila sa oko hiljadu, uglavnom teških traktora, počeli blokadu većine regionalnih puteva u Vojvodini i nekim delovima centralne Srbije, zahtevajući da se subvencije u agraru isplaćuju po hektaru, a ne na osnovu prinosa kao što je to predviđeno važećom uredbom vlade za ovu godinu.


PREDSTAVLJANJE NATJEČAJA ZA TIP OPERACIJE 7.4.1. | Lag Karašica\n08. 3. 2017.\nU utorak, 7. ožujka 2017. U Osijeku je održana prezentacija o mogućnostima ulaganja koje pruža Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020., u okviru mjere 7 „Temeljne usluge i obnova sela u ruralnim područjima“, podmjere 7.4. „Ulaganja u pokretanje, poboljšanje ili proširenje lokalnih temeljnih usluga za ruralno stanovništvo, uključujući slobodno vrijeme i kulturne aktivnosti te povezanu infrastrukturu“. Prezentaciju su organizirali Ministarstvo poljoprivrede, Uprava za upravljanje EU fondom za ruralni razvoj, EU i međunarodnu suradnju i Agencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju.\nNa prezentaciji su sudjelovali predstavnici LAG-a Karašica i JLS sa područja LAG-a kao prihvatljivi prijavitelji na ovom natječaju.


o’neill | CityMagazine\nCity letnja preporuka #96: O’Neill – Ukrotite talase i osvojite plažu\nNa plaži ste i želite da ostavite utisak moderne osobe uvek spremne za akciju i sportove na vodi? Najpoznatiji surferski brend O’Neill je, u tom slučaju, pravi izbor za vas!\nNova kolekcija zanimljivih krojeva, neobičnih printeva i jarkih boja učiniće da budete zapaženi gde god da se pojavite, dok će izuzetno kvalitetni materijali koji se brzo suše doprineti da se u svakom trenutku osećate veoma lagodno i prijatno.\nCity letnja preporuka #3: Sugar Towels – originalni peškiri za plažu\n10 idealnih poklona za sve fanove serije „Game of Thrones“


Najkvalitetniji način prevođenja pravnih dokumenata – Telecentar\nPronalazak idealnog kreveca za bebu ne mora da bude bauk\nNajkvalitetniji način prevođenja pravnih dokumenata\nPrevođenje dokumenata na druge jezike zahteva izvesne veštine i izvrsno lingvističko umeće. Ukoliko se bavite prevođenjem rekreativno, znate da određene strane fraze se ne mogu prevesti bukvalno, već se traže sinonimi za određena značenja. Međutim, šta raditi kada je potrebno prevesti određena pravna dokumenta? U tom slučaju, greške u prevodu nisu dozvoljene, a sva pravna terminologija mora biti prevedena na precizan način i po pravnom sistemu države za čiji jezik se radi prevođenje. Posetili smo agenciju ABC prevodi i u razgovoru sa njima dobili smo informacije o problemima koji se javljaju prilikom rada sudskih tumača i prevođenja dokumenata.\nNa koje sve prepreke nailaze sudski tumači prilikom prevođenja pravnih dokumenata?\nPrevođenje pravnih dokumenata predstavlja specifičnu vrstu posla, koju mogu obavljati samo prevodioci sa posebnom licencom. Kod ovakve vrste prevođenja i najmanja greška može da potpuno izmeni kontekst dokumenta i dovede do niza poteškoća. Zato se prevođenjem dokumenata iz oblasti prava, ali i mašinstva, građevine, medicine, ekonomije, marketinga i informacione tehnologije bave specijalizovani prevodioci i sudski tumači, koji pored odličnog znanja konkretnog stranog jezika, poseduju i izvesne veštine poznavanja terminologije iz određenih oblasti koje su sve prisutnije u međunarodnom poslovanju. Konkretno, sudski tumači se bave prevođenjem ličnih dokumenata građana, kao što su diplome, svedočanstva, potvrde, poslovni ugovori, izvodi, lekarski nalazi, ovlašćenja i punomoćja, policijski izveštaji i drugi. Ovi dokumenti prilikom prevođenja na drugi jezik zahtevaju pečatiranu overu, što potvrđuje autentičnost prevoda. Prilikom obavljanja ove vrste posla, sudski tumači i prevodioci se susreću sa brojnim izazovima i teškoćama, što čini prevođenje vrlo osetljivim.\nPrvi problemi koji se mogu javiti prilikom prevođenja i overe određenih dokumenata je nedovoljno poznavanje pravnih zakona zemlje, na čijem se jeziku dokument prevodi. Naime, pravni zakoni se razlikuju u svakoj državi, kao i njihovi dokumenti. Ta činjenica podrazumeva i određene dvosmislene termine koji su teški za prevođenje. Zato osobe koje se bave uslugama prevođenja i overe dokumenata moraju da budu upoznati sa pravnom terminologijom, da poznaju adekvatne izraze i znaju da ih primene u zavisnosti od konteksta dokumenta.\nTakođe, obaveza svakog sudskog prevodioca je da redovno prati sve propise, norme i zakone i bude upoznat sa njihovim izmenama i značenjem, kako u svojoj zemlji, tako i u državi na čiji se jezik vrši prevod. U suprotnom može doći do propusta u izmenama zakona ili pravnih procedura, pa samim tim i do grešaka u prevođenju.\nPrevod pravnih dokumenata mora da sadrži kontekst, da bude jasan i precizan. Upravo u tome leži težina prevođenja ovakve dokumentacije, jer kod njih nema fleksibilnosti u prevodu.\nPrevod pravne dokumentacije je takav da bi je trebalo dostaviti klijentu u što kraćem roku. To znači da sudski prevodioci ne mogu odlagati ili produžavati rokove prilikom svog rada, što dodatno otežava posao.\nNa određene klijente blizina sudskih tumača je izuzetno značajna – zato se njihove kancelarije mogu naći na Novom Beogradu, starom delu grada, Novom Sadu i svim većim gradovima\nBlizina sudskih tumača u odnosu na vaše mesto boravka ili rada, svakako će skratiti vreme dostavljanja dokumenata sa overom od strane sudskog prevodioca. Međutim, osim blizine, veoma je bitan i kvalitet prevedene dokumentacije. U agenciji ABC prevodi mogućnost greške je minimalna, jer prevedeni dokumenti prolaze kroz više kontrola od strane različitih specijalizivanih osoba. Zato, gde god da se nalazite, navedena agencija nudi usluge sudskog tumača sa Novog Beograda, starog dela Beograda, kao i Novog Sada, gde ćete biti zadovoljni brzinom, efikasnošću i kvalitetom usluge.\nekonomijaprevodjenje dokumenatasudski tumac\nNa koji način podmladiti kožu lica?


Kontrapress | Društvo | O cenzuri: Internet sve pamti\nAnaliza u vreme vanredne situacije u Srbiji\nPiše: SHARE fondacija\nSvaka vlast ipak mora da bude svesna da na mreži važe drugačija pravila, kao i da cenzorske navike iz 20. veka prosto ne mogu da prođu kada je online komunikacija u pitanju jer “Internet sve pamti”.\nVANREDNA SITUACIJA VS VANREDNO STANJE\nUstav propisuje da je za ograničavanje slobodnog uživanja ljudskih prava potrebno da su ispunjeni određeni uslovi - propisanost zakonom, usmerenost na zaštitu osnovnih vrednosti društva, uz postojanje srazmernosti mere i cilja (član 20. stav 1). Zakon o vanrednim situacijama nijednom svojom odredbom ne propisuje mere ograničavanja ljudskih prava, pa ni slobode informisanja. Pomenuti zakon ne samo da ne propisuje pravni osnov, nego to pravo uzdiže na viši nivo u skladu sa načelom javnosti, tj. članom 5. tačka v) Zakona o vanrednim situacijama:\nSa sajta b92.net uklonjen je komentar o neorganizovanosti prilikom odlaska volontera da pomognu u odbrani Šapca od poplave.\nJoš jedan primer pokušaja sakrivanja informacija značajnih za javni interes je uklanjanje izveštaja građana sa sajtapoplave.rs.\n“SELEKTIVNO” INFORMISANJE GRAĐANA\nPosle pokušaja cenzurisanja online sadržaja, pojavile su se informacije da su pojedini građani privedeni na informativne razgovore u policiju zbog “širenja panike na društvenim mrežama”, a SHARE Defense ima informacije da su neki od njih i zadržani u pritvoru. Oni su komentarisali ili prenosili informacije koje su dobijali i to na svojim ličnim profilima ili blogovima i u komentarima na tekstove koji su objavljeni na portalima.


O centru za novu književnost – NEOLIT - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nReakcija na: Dragoljub Stanković KAME(R)NA USPAVANKA\nSubota 16. maj 2009.\nPiše: Siniša Tucić\n21. aprila 2009. godine, u 69. broju kulturno-propagandnog kompleta Beton, izašao je tekst mog prijatelja, beogradskog pesnika i književnog kritičara Dragoljuba Stankovića, pod nazivom – Kame(r)na uspavanka (Srpska pesnička scena, vesti sa teleksa). Stanković se u tekstu šaljivim tonom osvrće na domaću poetsku scenu, pominjući imena pesnikinja/pesnika različitih generacija, počev od Tihane Janjić, Maje Solar i Dragane Mladenović, pa sve do starijih pesnika Novice Tadića, Aleka Vukadinovića, Vujice Rašina Tucića... Tekstovi ovakve vrste pokazuju da na pesničkoj sceni Srbiji ipak postoji alternativa retrogradnoj poetici i krvavom kanonu, oličenim u delovanju pesnika nacionalističko-ratnohuškačke orjentacije, čija su imena toliko puta apostrofirana da ih je već izlišno i pominjati. Iako se, u smislu dijagnosticiranja stanja na srpskoj pesničkoj sceni, sa Dragoljubom Stankovićem u najvećem broju pitanja slažem, osećam potrebu da razjasnim neke stvari jer se u tekstu pominje i moje ime povodom jednog sukoba na pesničkoj sceni Novog Sada.\nRadi se o negativnoj kritici moje treće knjige pesama Nove domovine (2007), koju je u jednom od minulih brojeva zrenjaninske Ulaznice objavio novosadski pesnik Bojan Samson. Naime, u prvim rečenicama Stankovićevog teksta pominje se da Bojan Samson ...kreće u kritičarske vode ali neslavnim početkom, rušenjem Neolita, uzdrmavši njegov najjači stub, Sinišu Tucića koji je ovim postao samo jači... O negativnoj kritici Bojana Samsona neka sude drugi, a o tome da li sam postao jači ili me je kritika uzdrmala, Stanković je izneo svoje mišljenje.\nUsput, ne volim da razmišljam u kategorijama jači i slabiji u književnosti, imajući na umu Alena Ginzberga koji je u jednom svom govoru tokom gostovanja u Beogradu davne 1984. rekao da je pesnikova slabost njegova snaga.\nDakle, pre bilo kakve priče o pesničkoj sceni Novog Sada u poslednjih nekoliko godina, želim da napišem nešto o samom Neolitu.\nCentar za novu književnost – Neolit, delovao je kao registrovano udruženje građana (iliti nevladina organizacija) u periodu od nekoliko godina, a zvanično je ugašen početkom tekuće, 2009. godine. Neolit je osnovan s namerom da promoviše pisce mlađih generacija, istražuje nove književne forme (web književnost, performans, slem poeziju, kreativno pisanje), organizuje književne skupove, štampa publikacije...\nOvakav oblik književnog delovanja nije uobičajen za naš književni život. Neolit nije bio književna grupa koja okuplja pisce istih poetičkih opredeljenja, niti je bio književni časopis koji ima svoju redakciju. Moglo bi se reći da je ovakav vid književnog organizovanja imao ulogu medijacije poetičkog pluralizma na novosadskoj književnoj sceni, jer je bio otvoren za mlade pisce različitih pogleda na književnost. Iako sam formalno bio predsednik Neolita, čitava ideja je osmišljena u saradnji sa Bojanom Samsonom i Igorom Lukovićem, novinarom iz Novog Sada. Luković je ubrzo otišao u neke druge vode, a Neolit smo nastavili da osmišljavamo Bojan Samson i ja, da bi nam se kasnije pridružila Maja Solar. O aktivnostima Neolita mogao bi se napisati čitav tekst. Bilo je tu pesničkih večeri, maratona, književnih radionica, instalacija, poetskih performansa... Ipak, jedini artefakt koji je ostao iz celokupnog delovanja ove organizacije jeste zbornik nove novosadske poezije Nešto je u igri, u kojem je objavljena poezija osamnaest novosadskih pesnika koji su delovali na književnoj sceni, a u čijem smo stvaranju kao priređivači učestvovali Bojan Samson, Maja Solar, Dragoslava Barzut i ja.\nIako sam se i na prijateljskom i na profesionalnom planu razišao sa Bojanom Samsonom, stalo mi je do istine. Bojan Samson nije srušio Neolit!\nUkidanju Neolita i završetku celog projekta na kojem smo zajedno radili prethodio je niz nesporazuma na različitim planovima i svako od navedenih priređivača zbornika ima udela u tome. Prvobitno zamišljena misija Centra za novu književnost nije imala dovoljnu podršku od strane ministarstava zaduženih za kulturu i na pokranjskom i na gradskom nivou. Mnogi projekti nisu do kraja realizovani, uključujući i festival novih književnih pojava about:blank, što je onemogućilo da Neolit kao nevladina organizacije deluje nezavisno u odnosu na državne kulturne institucije. Ovakva situacija pokrenula je niz pitanja i dilema u vezi saradnje sa različitim činiocima književnog života u Srbiji. To je, na koncu, dovelo do konačnog razlaza ljudi okupljenih oko Neolita, što se odrazilo i na poetičkom planu. Svako od nas je potražio slobodu individualnog delovanja.\nU poslednjih pet-šest godina na književnoj sceni Srbije pojavila se nova generacija pesnika i pesnikinja rođenih krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih godina. U Pančevu deluju već pomenuta Dragana Mladenović, Dejan Čančarević, Jasmina Topić. Na beogradskoj književnoj sceni zapažene su pesnikinje Natalija Marković, Tamara Šuškić, Ljiljana Jovanović, Danica Pavlović, kao i pesnici Miloš Živanović, Dragoljub Stanković i mnogi drugi.\nNovosadska književna scena je izuzetno živa, o čemu svedoči i zbornik Nešto je u igri, koji ovih dana dobija veoma pozitivne kritike. Mnogi od pesnika, promovisanih u Neolitovom zborniku imaju isprofilisane poetike, a njihova poezija odudara od svega što imamo da vidimo u savremenoj poeziji. Izdvojio bih Maju Solar, Vesnu Vujić, Niku Dušanova, Patrika Kovalskog, Sergeja Stankovića, koji već imaju objavljene knjige i Tihanu Janjić, Uroša Pajića, Dušana Pržulja, koji imaju rukopise zrele za obljavljivanje.\nSamim izdavanjem zbornika Neolit je ispunio jedan deo misije, a Bojan Samson je ovaj izdavački projekat uspešno doveo do kraja u saradnji sa Kulturnim centrom Novog Sada. Ipak, negativna kritika knjige Nove domovine, sa moje tačke gledišta, došla je u pomalo nezgodno vreme, u toku uređivanja zbornika, što je na izvestan način otežalo zajednički rad na projektu. Ono što mogu da naglasim, jeste da je Bojan Samson uradio veliki deo posla i da pritom ništa nije ni dodao ni oduzeo u samom zborniku bez naše saglasnosti.\nIzdavanjem zbornika Nešto je u igri, svako od gore navedenih pesnika nastavio je svojim putem. O njegovoj recepciji i prikazima bi se moglo diskutovati, ali to je već pitanje šireg društvenog i kulturnog konteksta domaće književne scene. Na poetičkom planu, moji stavovi prema pojedinim autorima se nisu promenili u odnosu na vreme kada sam delovao u Neolitu. Mislim da je Superblues Bojana Samsona dobra pesnička zbirka.


TRANSPARENTNOST: Moravski koridor doprinosi razvoju zagarantovanih socijalno-ekonomskih prava građana - Informer\n15:16 Društvo 2\nSavet za monitoring, ljudska prava i borbu protiv korupcije Transparentnost konstatuje da Moravski koridor i povezivanje stanovnika Ćićevca, Varvarina, Kruševca, Trstenika, Vrnjačke Banje, Kraljeva, Adrana, Mrčajevaca i Čačka sa Koridorom 11 doprinosi razvoju socio-ekonomskih prava građana Republike Srbije\n- Pored Ustavom i međunarodnim dokumentima zagarantovanih prava na udruživanje, slobodu misli i izražavanja, slobodu medija, zaštitu podataka o ličnosti i sl, veoma važan segmen ljudskih prava jeste i čitav korpus socio-ekonomskih prava građana. Izgradnja Moravskog koridora i infrastrukturno povezivanje teritorija koje obuhvataju Koridor 10 i Koridor 11 podrazumeva povećane mogućnosti za posao i zaradu svih stanovnika koji žive na trasi budućeg Moravskog koridora. Pravo na rad, Sloboda preduzetništva, Ujednačavanje razvoja čitave teritorije Republike Srbije, samo su neka od ljudskih prava koja će izgradnjom Moravskog koridora biti unapređena i gde će biti stvoreni preduslovi za održivi razvoj i poboljšanje kvaliteta života - navodi Mario Spasić, generalni sekretar i dodaje:\nJako je važno istaći pozitivan trend uspostavljen od strane predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i Vlade Srbije na čelu sa Anom Brnabić koji se ogleda u konkretnim merama razvoja svih delova Srbije, a ne samo Beograda i ostalih velikih gradova. Napori predsednika Republike i cele Vlade da se omogući održivi razvoj svih delova Srbije jeste za pohvalu i podršku svih aktera kako domaće, tako i međunarodne scene.\nTransparentnost Transparentnost Srbija Mario Spasić Moravski koridor građani boljitak\nVAŽNO OBAVEŠTENJE ZA NAŠE GRAĐANE KOJI ŽIVE U ŠVAJCARSKOJ! Srbija skinuta sa CRVENE LISTE, evo šta to znači!\nSve ovo što je navela Transparentnost kao i dodatna zaštita od poplava na trasi Moravskog koridora. Uz 5G tehnologiju u cilju veće bezbednosti u informisanosti učesnika u saobraćaju. Potpuno specifičan razvojni projekat u srcu Srbije. Šumadije. Nadamo se sličnoj situaciji sa brzom prugom koja bi povezala Budimpeštu i luku Pirej kao i remont pruge Beograd- Bar i izgradnjom auto- puta Beograd- Sarajevo. Srbija bi time ostvarila pun kapacitet i smisao centra Transportne zajednice jugoistočne Evrope u prvoj i najvažnijoj programskoj etapi. Ovi projekti će pomoći ubrzanu reindustrijalizaciju čitavog regiona, ne samo i isključivo Srbije. To je budućnost koja se mora planirati i sprovoditi pažljivo i usklađeno sa najvišim svetskim ekološkim standardima. Možda čak mi kao zemlja i društvo postavimo nove standarde planiranjem i ulaganjem. Velika zahvalnost ambasadorima, investitorima i izvođačima koji podržavaju pozitivne projekte u Srbiji u korist građana Republike Srbije i time pomažu dublje promišljanje kako globalne tako i regionalne politike mira i saradnje, koja jeste okosnica politike Vlade Srbije i predsednika Srbije. Predsednika Trampa i premijera Džonsona definitivno očekujemo u domaćinskoj poseti našoj zemlji.\n@slađa - 100 % ste u pravu ali to sve da nacrtate, ZUTIM OLOSIMA NE MOZE DOPRETI DO MOZGA!!!!??? Zuti olos lopovi su samo fokusirani na FOTELJE i SVOJ DZEP, narod i SRB ih ne zanima !!!!????


Marija Aleksandrović - Baza podataka 1500 stručnih žena Srbije\nMarija Aleksandrović - podaci za bazu stručnih žena Srbije\nIme i prezime: Marija Aleksandrović\nKontakt adresa: Omladinski trg 1, 26300 Vršac\nProfesija: Profesorka romskog jezika i književnosti\nOblast ekspertize: Romologija, Romski jezik i književnost\nOblast aktivizma: Rodna ravnopravnost, Obrazovanje Roma, Prava romske manjine\nInstitucija: Filozofski fakultet, Novi Sad\nOblast: Simboli u usmenoj romskoj književnosti\nGodina sticanja zvanja: Prijavljena tema doktorske disertacije, 2011.\nOblast: Motivi i klasifikacija usmene romske književnosti\nGodina sticanja zvanja: 2010.\nOblast: Metrika i stih usmene romske književnosti\nGodina sticanja zvanja: 2005.\nOblast: Odsek za srpsku književnost i jezik\nInstitucija: Media centar Sarajevo Bosnia i Herzegovina\nCertifikat: Seminar for Roma journalists from electronic media\nPeriod trajanja: 1999.\nCertifikat: ECDL Start Certifikate\nPeriod trajanja: 2009.\nInstitucija: Fondacija Autonomija i UKSEUV\nOblast: Nevladin sektor\nCertifikat: Obuka za jačanje kapaciteta organizacije\nPeriod trajanja: Jun - novembar 2008.\nInstitucija: Univerzitet u Novom Sadu\nCertifikat: Uverenje o završenoj Školi romologije 1, Ženske studije i istraživanja i Univerzitet u Novom Sadu, Novi Sad\nPeriod trajanja: 2004 - 2005.\nengleski, italijanski, ruski, romski\nWord, Excel, Internet, PP\nPoložen vozački ispit B kategorija\nInstitucija: Visoka škola strukovnih studija za obrazovanje vaspitača Mihailo Palov, Vršac\nPeriod: od 2009 -\nOpis aktivnosti: Romski jezik; Književnost za decu (vežbe) na smeru Vaspitač, (II godina).\nInstitucija: Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice, Novi Sad\nPozicija: Koordinatorka projekta - Inkluzija romske dece u srednjim školama u APV\nPeriod: Novembar 2011 -\nOpis aktivnosti: Koordinacija rada sa mentorima, učenicima i roditeljima.\nPozicija: Direktorka projekta - Inkluzija romskih učenika u srednjim školama u APV\nPeriod: 2007 - 2011.\nOpis aktivnosti: Vođenje projekta u svim segmentima od medijske promocije do izveštavanja prema donatorima (Roma Education Fund), praćenje aktivnosti na projektu kao i praćenje efekata projekta na romsku zajednicu.\n1. Marija Aleksandrović, Biografije starih Romkinja u Vojvodini, Futura publikacije, Novi Sad 2001. (u koautorstvu sa: Svenka Savić, Stanka Dimitrov i Jelena Jovanović)\n2. Aleksandrović, Marija, Devica da ili ne, o kultu nevinosti kod Roma, Novi Sad 2002. (u koautorstvu sa Veronikom Mitro)\n3. Aleksandrović, Marija, Običaji Roma U Vojvodini: babinje, svadba, smrt, Milena Mihajlović, urednica, Zbornik istraživačkih radova studenata Roma, Centar za interaktivnu pedagogiju, Beograd 2004.\n4. Aleksandrović, Marija, Lična imena kod Roma, priredile Danijela Stanojević i Svenka Savić, Iz multikulturne Vojvodine: Istraživanja ličnih imena, nadimaka i prezimena u nacionalnim zajednicama Vojvodine, Pedagoški zavod Vojvodine, Novi Sad 2011. (u koautorstvu sa: Svenka Savić i Danijela Stanojević)\n5. Aleksandrović, Marija, Romske epsko-lirske pesme-starija i nova beleženja (klasifikacija, teme, značenja), Interkulturalnost br. 1, Zavod za kulturu Vojvodine, Novi Sad 2011.\n• Ekonomsko osnaživanje Romkinja - trening za pisanje biznis plana 2011.\n• Radionice na temu: Kako prepoznati nasilje u porodici? 2010.\n• Organizovanje sastanaka i aktivnosti Ženske romske mreže Vojvodine, 2008-2010.\n• Dokumentarni film Uspešne Romkinje u Vojvodini, 2010.\n• Dokumentarni film Geto 2011.\nNaziv organizacije: Istraživači Romi, Žabalj\nPozicija: Predsednica i jedna od osnivačica\nNaziv organizacije: Demokratska stranka (DS)\nNaziv organizacije: Nacionalni savet romske nacionalne manjine\nPozicija: Članica, Predsednica Odbora za obrazovanje\nJedina sam Romkinja u Srbiji koja je svoje obrazovanje usmerila ka proučavanju romskog jezika i književnosti na doktorskim studijama, što će mi biti osnovni predmet daljeg naučnog interesovanja sa fokusom na romskoj zajednici u Srbiji.


Savet za borbu protiv koprupcije :: Tema\nSaopštenje Doktora protiv korupcije: Da li je Svetska zdravstvena organizacija (SZO) krivac za aferu nabavke vakcine protiv gripa u Srbiji?\n11. novembar 2011. Doktori protiv korupcije / Stalno unošenje zabune oko utvrđivanja odgovornosti za osnovanu sumnju na korupciju u nabavci vakcine protiv svinjskog gripa H1N1 je ovih dana dostiglo vrhunac zbog konfuznih emisija Insajdera TV B92. Umesto da se javnost upozna sa jasnim zakonskim obavezama zdravstvenih vlasti isključenja posrednika prilikom postupka javne nabavke vakcine kod proglašene epidemije, fokus se usmerava u pogrešnom pravcu detaljnije...\nBalkanska istraživačka mreža (BIRN) počela je, na osnovu Savetovog "Izveštaja o pritiscima i kontroli medija", da istražuje pojedinosti o vlasništvu i problemima u medijima, a prvi u nizu tekstova odnosi se na televiziju Avala detaljnije...\nProblemi dužnika u švajcarskim francima: Narodna banka Srbije ne štiti građane\nProblem naših građana je što Narodna banka Srbije ne radi svoj posao, ne kontroliše poslovanje banaka, koje se uglavnom obavlja nezakonito i na štetu građana, ne štiti građane od tipskih ugovora u postupcima medijacije, dozvoljava neosnovano bogaćenje banaka, iz čega jasno proizilazi da je centralna banka u nedozvoljenjoj sprezi sa bankama na štetu svojih građana detaljnije...\nPreuzimanje "C marketa" - hronologija\nNekada najveći trgovinski lanac u Srbiji, C market je osnovan 1991. godine transformacijom preduzeća za unutrašnji promet Centromarket iz Beograda, kao jedne od 5 radnih organizacija u SOUR-u Centroprom detaljnije...


Digitalna stampa Beograd – Aniva – Beoclick\nŠtamparija Aniva Doo, uspešno posluje već punih 20 godina. U želji da se odvojimo od konkurencije nudimo isključivo najkvalitetnije i najsavremenije proizvode iz offset i digitalne štampe koristeći najkvalitetnije mateijale za rad.\nKonstantno prateći svetske trendove na tržištu se izdvajamo profesionalnom prisupu poslu , pružanjem najkvalitetnijih usluga poštovanjem rokova i kvaliteta gotovih proizvoda.\nDanas , štamparija Aniva Doo je nezamenljiv partner kako malim tako i velikim kompanijama , marketinškim agencijama i svima kojima je usluga štampe potrebna .\nMi funkcionisremo kao tim koji je u svakom momentu spreman da odgovori na najveće izazove i svakom napšem korisniku pruži nakvalitetniju uslugu.\nMi smo sinonim za profesionalnost i visoki kvalitet stampe . Poslujemo po najvećim svetskim standardima a cene su nam konkurentne. Naša osnovana ponuda je digitalna i offset štampa. Pozovite nas , i mi ćemo izaći u susret svim vašim potrebama.\nU mogućnosti smo da štampamo na sjajnom i mat papiru gramature od 60 do 300 g/m2 jednostrano ili obostrano. Format papira je 330×488 mm maksimalna štampa 320x470mm. Takođe, imamo mogućnost štampe iz rolne širine 160cm i to na papiru, pvc foliji i ciradama.\nOfset štampa se koristi za štampu velikih tiraža iz tabaka. Naše tehničke mogućnosti ofset štampe su štampa od B3 do B1 formta.\nNaša osnovna ponuda je štampa svih vrsta kataloga, kalendara, prospekata, brošura, flajera, čestitki, lifleta, časopisa, vizit karti, postera, kartonske ambalaže, etiketa, kesa, fascikli, prozorska i autografika i ostalo.\nU mogućnosti smo da odradimo i doradne procese: štancovanje, bigovanje, klamovanje, plastifikaciju, kasiranje, binder…


Novi amandmani na Bilčikov izveštaj: Snažna osuda napada na KRIK i CRTA-u - European Western Balkans\nAutor EWB 19. 03. 2021.\nCRTAEvropski parlamentIzveštaj o SrbijiKRIKREMRTSVladimir Bilčik