Čuvanje važnih podataka | AXE Forum\nEksterni hard disk.\nImam sa megom. Nemam sta da mu zamerim. 50GB dosta prostora. Ali ja licno nikad slike i podatke ne bih drzao na cloudu. Za mene je eksterni hard bog sto si tice takvih stvari. Imam Western Digital MyPassport od 3TB i odlican je. Sve na njega satvljam. Na kompjuteru i ne drzim slike, filmove, muziku...itd. Na kompu imam ssd i na njega samo aplikacije, igrice...\nWestern Digital 3TB MY Passport (WDBYFT0030BBL-WESN) Plavi eksterni hard disk\nUporedite cene iz više prodavnica odjednom i uštedite. Oblik 3.5 inča, Kapacitet 3TB - Externi hard Disk WD My Passport Blue 3TB My Passport Blue 3TB, 300\nVidecu jos malo šta kažu ostali. Iskreno najviše se plašim da mi ne crkne i taj eksterni iz nekog razloga, pa zbog toga ciljam na cloud\nOnda kupis jos jedan eksterni . Salim se. Naravno, sacekaj i ostale odgovore.\nHvala tebi puno u svakom slučaju\npa bilo kakav novi hdd, bolji nego stari\nKo ti garantuje da cloud neće da crkne i da ćeš uvek imati pristup njemu?\nPa niko ali nekako Mega postoji već godinama a i Gugl ima svoj pa mogu i sa njim probati\nNece cloud da crkne jer svi koriste RAID u infrastrukturi, sanse da dodje do nepovratnog gubitka podataka su minimalne (tipa da neka prirodna katastrofa unisti ceo data centar na brzaka).\nSto se pristupa tice mogu samo da blokiraju nalog ako radis nesto nezakonito, ovako ako i nekad dodje do trajnog gasenja servisa u obavezi su da najave dosta unapred kako bi korisnici preuzeli na vreme svoje podatke.\nAko pak ipak neces Cloud, po meni je najbolje resenje eksterni HDD, ali ne klasicni fabricki vec 2.5" fiokica i neki kvalitetniji SSD unutra (npr. Samsung).\nAko su samo fotke u pitanju, ok resenje je i Google Photos. Ako uzmes besplatni plan on ti kompresuje fotke ali zato imas neograniceni prostor. Ako neces da ti kompresuje fotke onda moras da platis neki paket. Par kolega koristi besplatni paket i kaze da je skroz ok, kompresija nije toliko strasna. Svakako mozes da probas besplatno pa ako ti ne odgovara trazi nesto drugo.\nAko su ti podaci bas bitni, onde sve iznad. Tri bekapa su bolja nego nijedan. Ne pitaj kako sam to naucio.\nA ako ne ispune obavezu tužiće ih kome? To što Mega radi godinama nije nikakva garancija.\nCloud može da bude treća opcija, nakon eksternog harda i to je to, nikako glavni backup, barem je to moje mišljenje. Bekap je pre svega nešto što ti je bukvalno pri ruci, sa što manje zavisnosti od bilo koje treće strane (cloud servisa, provajdera itd).\nMega je prilicno kontroverzna kompanija, ne bih ja nikako njih poredio sa ozbiljnim provajderima kao sto su Google, Amazon i Microsoft.\nZar nije Mega već jednom prestajala sa radom? Koliko se sećam ugasili su ih skroz pa je ponovo pokrenuta posle nekog vremena.\nMeni su cloud-ovi jako rizični za neke baš bitne stvari jer već mi se jednom desilo da mi Google tako na random ubije nalog i odmah ode i sav backup. Zato sada i kontakte sinhronizujem na 3 Google naloga.\nBackup dokumenata/slika na Google Drive, na kompu GD sa uvek uključenom pauzom (resume samo na kraju dana/nedelje da se izvrše promene), sync opcija i backup na eksterni disk i to je to. Ako su baš važne slike onda još jedan disk koji će se držati van kuće (primer uključena enkripcija i ostaviš u fioci na poslu ili kod rodbine).\nKod macOS-a je odlična opcija Sync u programu ForkLift, na Windows-u sam godinama koristio SyncToy ali se sećam da je u jednom trenutku brljavio sa nekim fajlovima kada je pravio veliki sync od par hiljada datoteka.\nPošto trenutno nema dovoljno novca da kupim kvalitetan eksterni, a ne bi uzimao ove od 7k dinara (ulivaju mi poverenje) da li mogu kao prelazno rešenje uzeti ovaj usb:USB Flash 128GB Patriot LS Slate USB 3.0 Generation PSF128GLSS3USB Blue\nBilo kakav bekap je bolji od nepostojećeg bekapa.\ntaj usb flash nije sigurno brz pa ocekuj da ce prebacivanje vece kolicine podata poprilicno da potraje.\nJa više ne kupujem fleševe od kako su dostupni SSD-ovi po ceni fleša, par stotina dinara je skuplji SSD 120GB od navedenog fleša a fioku već imam.\nFlash je i dalje praktican jer je malih dimenzija, a i cenovno nesto povoljniji. 128GB Verbatim je 1890 din, za te pare nema dobrog SSD-a istog kapaciteta, plus je i fiokica bar nekih 800 din.\nNaravno, SSD + USB3.0 fiokica su daleko brzi nego vecina jeftinih flash memorija.\nbrzina mi nije problem imam vremena da sacekam nego da li je dobro uzeti fles kao prelazno resenje?\nSlao sam poruku sa telefona, pa nisam mogao da napišem ništa više, ali ne mari.\nOvde si dobio mnoštvo praktičnih saveta i dobrih rešenja. Čak nije ni toliko važno pitanje koje od ovih ćeš da primeniš. Važno je da nađeš onu kombinaciju, tačnije: kombinacije koje tebi najviše odgovaraju.\nKoličina podataka koju treba da bekapuješ još uvek nije toliko velika. Predlagano je, a ja ću samo ponoviti: važne podatke treba umnožavati i čuvati na nekoliko mesta.\n- fleš je spor, makar bio i usb 3.0. Ali tebi treba rezervna kopija, a ne da snimaš svaki dan. Ako je frka za lovu - poslužiće kao privremeno rešenje.\n- od relativno jeftinih cloud rešenja imaš Microsoft OneDrive - 100 GB za 249 RSD mesečno. Ima i više, ali skuplje.\nCena i planovi za skladište u oblaku – Microsoft OneDrive\nPogledajte i uporedite planove i cene za Microsoft OneDrive skladište u oblaku. Nabavite 5 GB besplatnog skladišta u oblaku ili nadogradite na Microsoft 365 da biste dobili 1 TB sa naprednom zaštitom i Office aplikacijama.\n- lično koristim Adrive koji je 7$ za 200 GB mesečno. Pogodnost je što uz pomoć fenomenalne aplikacije Cobian Backup mogu da automatizujem sve: od zakazivanja, komprimovanja, kriptovanja, deljenja arhiva, inkrementacije, prebacivanja putem ftp protokola, isključivanja računara na završetku rada...\n- koristio sam i Mega i nije loš. Probao sam i da plaćam 1 mesec, ali mi se Adrive pokazao kao bolji. Zadržao sam nalog i polako potrošio sve pogodnosti koje su davali tako da sada imam 15 GB prostora.\n- koristio sam i Home Probao sam i da plaćam 1 mesec, ali mi se nešto tu nije svidelo. Lepo je što registrovani korisnici imaju neograničen prostor za smeštaj podataka.\n+1 za Google Photos, podigao tamo sve starije, odlicna aplikacija na Androidu koja bekapuje sve sto se slika i snima sa telefonom, ima aplikacija i za desktop. Plus sve imam na eksterni disk od 500GB koji samo za to sluzi, zakacim ga dva puta godisnje i prebacim novo sta ima.\nMega vise ne daje 50GB free ja mislim vec samo 15GB, nesto u startu daju 50GB ali vremenski ograniceno.\nNiko nije komemtaridao Mehu u fulu, pa evo ja da se pohvalim i da odvucem sto je moguce vise ljudi. Koristio ja Mega free i pakovao 35GB stvari nekoliko meseci. Najedanput ja prestanem da koristim Mega 4 meseca i op, ispraznjen mi acvount zbog neredovnog prisustva. Nikad vise kod njih doci necu ma koliko privlacno bilo, hvala ne treba. Eksterni disk je majka, a ovo zaobici.\nZaobići ili platiti. U početku možeš na razne načine da dobiješ dosta prostora za dž. Međutim, samo je 15GB besplatno i trajno, ostalo je oročeno.


U Vitezu održana radionica o prevenciji nasilja u školama - Vitez.info\nU Vitezu održana radionica o prevenciji nasilja u školama\nDana 8.5.2014. godine u Vitezu je održana radionica na temu „Mehanizam podrške prevenciji nasilja i smanjenju rizika od oružja“.\nRadionicu su organizirali Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Srednjobosanskog kantona i nevladina organizacija „Genesis project“ uz podršku UNICEF-a i Švedske međunarodne organizacije za saradnju i razvoj. Učešće u radionici su uzeli predstavnici Ministarstva obrazovanja, nauke, kulute i sporta, predstavnici Centara za socijalni rad, predstavnici 52 osnovne škole i nekoliko predškolskih ustanova.\nImajući u vidu temu radionice, aktivno su se uključili i dali podršku policijski službenici MUP-a SBK/KSB Travnik.\nCilj radionice bio je povećanje kadrovskih i institucionalnih kapaciteta usmjerenih ka prevenciji nasilja i destruktivnih ponašanja kod djece školskog uzrasta. Također je prezentiran i Protokol o postupanju u slučaju nasilja u školama, gdje su razrađene obveze za svakog od učesnika obrazovnog procesa i predstavnika drugih institucija nadležnih u borbi protiv maloljetničke delikvencije.\nUprava policije kroz svoj stalni projekat „Rad policije u zajednici“ prati i podržava ovakve programe koji su usmjereni na preventivno djelovanje prema potencijalnim sigurnosnim izazovima. Ovo je bila samo jedna od oblasti gdje su službenici policije surađivali s predstavnicima obrazovnih institucija, a podsjetit ćemo samo na neke aktivnosti. Naime, brojni su primjeri prigodnih predavanja u školi o rizičnim ponašanjima, pomoć učenicima prilikom dolaska i odlaska u škole, projekt „Sa policijom u kino“ , kojim je obuhvaćeno oko 2500 djece, koja su prije projekcije 3D filma bili u mogućnosti da se druže sa policajcima i policajkama, te da čuju predavanje o opasnostima u prometu i uporabi pirotehničkih sredstava.\nPrethodni članakSamsung Galaxy S5 u ponudi HT Eroneta\nSljedeći članakBacio bombu u prepunu diskoteku. Ozlijeđeno 30 osoba!


Polemika Đilasa i Jovanova o KiM\nKandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Đilas rekao je da su na severu Kosova ljudi sada ugroženiji nego pre 10 godina, čemu su, kako je rekao, doprineli srpski i albanski kriminalci.\n"Država Srbija je tamo prisutna samo kroz kriminal", rekao je Đilas za N1.\n"Napravljena je sigurna kuća za srpske i albanske kriminalce na severu Kosova. Na svakim izborima imamo pretnje i priča se o tome da su to ljudi koji su povezani sa tim strukturama. To mora da stane, država mora da se izbori sa tim", rekao Đilas.\nKritikovao je izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića na dan ubistva Olivera Ivanovića - da je koalicija koju predvodi Đilas zloupotrebila smrt političara da ''napadne sopstvenu državu''.\n"Izjava da bi, da se Vučić oklizne i pogine, opozicija mogla da optuži Amfilohija, Đilasa ili Jankovića za njegovu smrt je toliko neprimerena u danu kad je čovek ubijen sa šest metaka s leđa", smatra Đilas.\nJovanov: Đilasa nikada nije bilo briga za KiM\nPosle Đilasove izjave saopštenjem se oglasio potpredsednik SNS-a Milenko Jovanov.\nPrema njegovim rečima, Dragan Đilas nikada nije brinuo za Kosovo i Metohiju, Kosmet ga nikada nije zanimao, a kako dodaje, "naravno da za sve i svašta optužuje samo i uvek isključivo Srbe, jer mu je to posao".\n"Ovaj tajkun, prevarant i lažov, koji je zadužio Beograd za milijardu i dvesta miliona evra, koji je decu koristio kao pokriće za lopovluk i otimačinu, očigledno želi da svoje duge prste pruži i na KiM, jer taj deo Srbije jedino još nije osvojio svojim agencijama, televizijama, firmama..." rekao je Jovanov, navedeno je u saopštenju.\nKako kaže kao što je opljačkao Beograd i Beograđane i enormno se obogatio preko njihovih leđa, Đilas sada verovatno želi da proširi svoje poslove i da zarađuje na račun našeg naroda na KiM.\n"Ovom lažovu i tajkunu, njegovom šefu Miroslavu Miškoviću, kao i drugim članovima žuto-riđe lopovsko-tajkunske koalicije, Šapiću, Jeremiću, Jankoviću i ostalima, građani će vrlo brzo pokazati gde im je mesto i da im ni pare, ni mediji, ni laži kojima se služe neće pomoći da se ponovo dočepaju narodnih para" poručio je Jovanov.\nParteš: Ukradene dve krave 1\nTači: Pripadnici KBS najbolji dokaz uspeha kosovske države 8\nKosnet: Kosovu potreban sporazum i odgovorno rukovodstvo 11\nSimić: Srbi slavili Sretenje, a pitamo se šta slavi Priština 62\nPetković: Vučić u Minhenu pokazao da Priština minira dijalog 33\nVulin sa šeikom Bin Zajedom: Poštovanje i podrška Srbiji\n15:29 February 17, 2019\nParteš: Ukradene dve krave\n15:19 February 17, 2019


Strane diplomate rešavaju pitanje spomenika u Preševu\nSpomenik pripadnicima bivše Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca, foto: blic.rs\nJug Srbije: Politički lideri Albanaca pozivaju na dijalog\nSpomenik razdora u Preševu\nIva Martinović 09.01.2013\nDiplomatski predstavnici zapadnih zemalja u Srbiji počinju razgovore lokalnim liderima sa juga i vlastima u Beogradu u pokušaju ponalaženja kompromisnog rešenja za spomenik pripadnicima bivše Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca u centru Preševa, saznaje RSE. Diplomate nastoje da spreče moguće incidente pošto su vlasti u Beogradu najavile da će, ukoliko lokalni lideri sami to ne učine do 17. januara, spomenik biti uklonjen "milom ili silom".\nBudući da više gotovo dva meseca, centralne vlasti u Beogradu i pojedini lideri sa juga Srbije putem medija razmenjuju optužbe i pretnje, male su šanse da će se sami dogovoriti. Pitanje spomenika vojnicima bivše Oslobodilačke vojske Preševa, Bujanovca i Medveđe (OVPBM), koji je otkriven u novembru u centru Preševa rešavaće se još jednom uz posredovanje stranih predstavnika.\nKonačna odluka o njegovoj sudbini očekuje se u subotu, 12. januara kada se sastaju odbornici sa juga Srbije. Gradonačelnik Preševa Ragmi Mustafa potvrdio je za RSE da će na tu zajedničku sednicu biti pozvano i više ambasadora akreditovanih u Beogradu. Navodeći da nikakav predlog nije dobio, Mustafa nije želeo da komentariše informacije po kojima će diplomate predložiti lokalnim liderima da spomenik iz centra Preševa premeste na drugu lokaciju, kako bi se izbegli mogući incidenti ukoliko državni organi Srbije odluče da uklone spomen-obeležje.\nRagmi Mustafa, foto: Medija centar BeogradxRagmi Mustafa, foto: Medija centar Beograd\n„Ambasadori će na sednici biti upoznati sa problemima i oni će, naravno, imati pravo da daju svoje mišljenje. Međutim, ovo je vrlo osetljiva situacija na koju nije baš tako jednostavno dati odgovor. U Preševu vlada velika uznemirenost zbog direktne pretnje od strane premijera i predsednika Srbije da će spomenik biti silom uklonjen. Neka ambasadori dođu da se sastanemo, pa o tom - potom,“ kaže Mustafa.\nIz Koordinacionog tela Vlade Srbije za Preševo, Bujanovac i Medveđu saopštili su da očekuju poziv na zajedničku sednicu odbornika opština sa juga, a predsednik Zoran Stanković uverava da će sudbina spomenika biti rešena bez incidenata.\n„Vidim da su predstavnici lokalne samouprave pozvali predstavnike\nmedjunarodne zajednice na sastanak, ali da niko od predstavnika vlasti Srbije nije pozvan, i očekujem i zahtevam da prisustvujem tom skupu. Očekujemo da se pregovori povoljno završe i da se postigne rešenje koje će biti zadovoljavajuće za sve koji žive i rade na tom prostoru, kao i zadovoljavajuće za nadležne državne organe“, rekao je Stanković.\nNi sami predstavnici sa juga Srbije nisu jedinstveni po pitanju kako bi problem spornog spomenika trebalo rešiti. Dok lider Pokreta za Demokratski Progres Jonuz Musliju koji predvodi i Organizaciju veterana OVPMB poručuje da ne treba očekivati da će spomenik biti uklonjen, predsednik Demokratske unije doline Skender Destani ne isključuje mogućnost kompromisa, „koji bi svima dobro došao, osim radikalnim političkim elementima“.\nDa vremena za dogovor nema još puno, svedoči poslednja u nizu pretnji premijera Ivice Dačića koji je dao rok lokalnim vlastima da do 17. januara sami uklone spomenik ili će, kako je naveo, biti uklonjen “milom ili silom”.\nMermerna ploča sa 27 uklesanih imena postala je tako pred kraj prošle godine jedno od gorućih pitanja u zemlji i još jednom podigla tenzije na liniji Beograd – jug Srbije. Ljudi kojima je posvećen spomenik za centralne vlasti su sporni jer je reč o pripadnicima rasformirane vojske koji su učestvovali u sukobima 2000. i 2001. godine. Dok ih u Beogradu sada nazivaju teroristima, jedini albanski predstavnik u Skupštini Srbije Riza Halimi podseća da su oni 2002. godine amnestirani upravo od strane vlasti u Srbiji, te da su bili legitimni pregovarači.\n“Ako tada nije korišćen termin teroristi, kome sada u ovo vreme treba da stvara nove tenzije vraćanjem na period pre događaja u kopnenoj zoni bezbednosti, koji su u to vreme, pored ostalog, izazvani veoma svirepim dejstvima specijalnih snaga policije i vojske koji su pre toga bili učesnici rata na Kosovu”, navodi Halimi.\nZa deo stanovnika juga Srbije ovo spomen-obeležje predstavlja legitimno pravo da odaju počast stradalima iz svog naroda. Govori o takvom stavu i izjava čoveka kojeg smo tokom nedavne posete Preševu zatekli kako klanja ispred spomenika.\n"Ovaj spomenik ovde znači da su oni dali život za današnju slobodu. Njima treba iskazati poštovanje, baš kao i ostalima koji su svoje dali živote. Oni su ratovali za današnju slobodu."\nNisu se sa ovakvim shatanjima većinskog naroda na jugu Srbije složili lideri u Beogradu. Premijer Dačić nije birao reči kada je lokalnim vlastima u Preševu prvi put poručio da spomenik sami uklone ili će to učiniti nadležni organi, a predsednik Srbije Tomislav Nikolić ocenio je da "spomenik treba srušti u po bela dana".\nUsledilo je saopštenje pojedinih bivših pripadnika OVPBM koji su Dačiću odgovorili da su spremni da se suprotstave uklanjanju spomenika, ako je potrebno i oružjem i da mogu „vrlo lako ponovo obući uniforme i čizme i uzeti oružje u ruke“.\nOvakve najave osudila je i ambasada SAD u Beogradu, a da je pitanje spomenika potrebno hitno rešavati ocenili su i drugi diplomatski predstavnici, koji su se uključili u ceo slučaj. U civilnom sektoru odgovornost za najnovije tenzije vide i u Beogradu i na jugu Srbije. Abdula Ahmeti iz Inicijative mladih za ljudska prava veruje da će uključivanjem stranih posrednika problem biti rešen.\n“Ova situacija odgovara političarima za prikupljanje poena. Ona odgovara i Beogradu i Preševu i Prištini. Pa čak i Tirani i Makedoniji. Sada su se svi uključili ko hoće da brani, a ko hoće da skine spomenik. Ali, ja mislim da će to da se rešava onako kako kaže Evropska unija i međunarodne organizacije. I to je to, nema tu mesta za strah i paniku”, ocenjuje Ahmeti.\nTo je nama nasa borba i relativizacija dala,pa sad treba da kusamo to sto smo zakuvali.Ako smo imali fasiste koji su antifasisti jerbo su nasi,onda je ovo moralo da se dogodi.Ako su cetnici u nekim selima branili Srbe od okupatora i to se danas pozdravlja,onda moramo prihvatiti da su neka albanska naselja spasena od nasih krvoloka koji su u "opravdanom gnevu"ubijali sve albansko,zahvaljujuci onima koji su nasem zivlju naneli zla.Oko tih stvari mora postojati jasan dogovor:sta je pravo,sta krivo,pa da zandarm koji je ubijao Albance ne sme da napreduje,nego da ide na sud,sto daje za pravo da trazis da se spomenik albanskim spasiocima ne podize,makar ne na vidnom mestu.Ja sam protiv spomenika,a za podizanje skola,narodnih kuhinja i svratista za beskucnike,ali ovo nije problem pojedinca nego drzave koja je zamislila da je sve nase dobro cak i kad nije,a sve sto cine nase komsije apriori zlo.Sramota je da imamo vlast koja nema mudrost i odlucnost jednog Aleksandra,ali makedonskog,da sve ovo presece,umesto sto nas iz skripca zbog glupih izjava i jos glupljih planiranih postupaka predsednika i ostalih,spasavaju strane diplomate.\nМа дај РСЕ !!! goo.gl/2v6bFИ као чудно Вам што фашистичке организације (1389, Наши, Образ) траже Вашу забрану !!!! Odgovor\nE, to bih voleo da vidim. Barikada od šljunka i balvana protiv Broadband Interneta!\nOvo je absurdno. Ako su ovi ljudi cija imena su na spomeniku amnestirani od strane vlasti u Srbiji, u cemu je onda problem.\nIme: Che Gevara\nProblem u vlastima iz Beograda koja je mentalno ostala ista kao i ona iz 1991/92 god.\nU džeparoškoj tehnici - jedan mora da Vas gurne laktom u rebra, da bi Vam ovaj drugi izvukao novčanik iz džepa.\nIme: dejan za milivoja\nAlal vera G-dine Milivoje sada ste strucnjak i za dzeperenje!!!!!\ndejan@ "Mali od kuzine,"imas li kakav komentar na temu teksta,osim sto prosipas sarkazam cijelo vrijeme na ovom forumu ! Daj neku pametnu da cujemo i od tebe ?\nObjavite ovaj tekst Strane diplomate rešavaju pitanje spomenika u Preševu\n
Strane diplomate rešavaju pitanje spomenika u Preševu
Diplomatski predstavnici zapadnih zemalja u Srbiji počinju razgovore lokalnim liderima sa juga i vlastima u Beogradu u pokušaju ponalaženja kompromisnog rešenja za spomenik pripadnicima bivše Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca u centru Preševa, saznaje RSE. Diplomate nastoje da spreče moguće incidente pošto su vlasti u Beogradu najavile da će, ukoliko lokalni lideri sami to ne učine do 17. januara, spomenik biti uklonjen "milom ili silom".
\nBudući da više gotovo dva meseca, centralne vlasti u Beogradu i pojedini lideri sa juga Srbije putem medija razmenjuju optužbe i pretnje, male su šanse da će se sami dogovoriti. Pitanje spomenika vojnicima bivše Oslobodilačke vojske Preševa, Bujanovca i Medveđe (OVPBM), koji je otkriven u novembru u centru Preševa rešavaće se još jednom uz posredovanje stranih predstavnika.
\nKonačna odluka o njegovoj sudbini očekuje se u subotu, 12. januara kada se sastaju odbornici sa juga Srbije. Gradonačelnik Preševa Ragmi Mustafa potvrdio je za RSE da će na tu zajedničku sednicu biti pozvano i više ambasadora akreditovanih u Beogradu. Navodeći da nikakav predlog nije dobio, Mustafa nije želeo da komentariše informacije po kojima će diplomate predložiti lokalnim liderima da spomenik iz centra Preševa premeste na drugu lokaciju, kako bi se izbegli mogući incidenti ukoliko državni organi Srbije odluče da uklone spomen-obeležje.
\n

Ragmi Mustafa, foto: Medija centar Beograd

x

Ragmi Mustafa, foto: Medija centar Beograd

\n„Ambasadori će na sednici biti upoznati sa problemima i oni će, naravno, imati pravo da daju svoje mišljenje. Međutim, ovo je vrlo osetljiva situacija na koju nije baš tako jednostavno dati odgovor. U Preševu vlada velika uznemirenost zbog direktne pretnje od strane premijera i predsednika Srbije da će spomenik biti silom uklonjen. Neka ambasadori dođu da se sastanemo, pa o tom - potom,“ kaže Mustafa.
\nIz Koordinacionog tela Vlade Srbije za Preševo, Bujanovac i Medveđu saopštili su da očekuju poziv na zajedničku sednicu odbornika opština sa juga, a predsednik Zoran Stanković uverava da će sudbina spomenika biti rešena bez incidenata.
\n„Vidim da su predstavnici lokalne samouprave pozvali predstavnike
\nmedjunarodne zajednice na sastanak, ali da niko od predstavnika vlasti Srbije nije pozvan, i očekujem i zahtevam da prisustvujem tom skupu. Očekujemo da se pregovori povoljno završe i da se postigne rešenje koje će biti zadovoljavajuće za sve koji žive i rade na tom prostoru, kao i zadovoljavajuće za nadležne državne organe“, rekao je Stanković.
\nPrikupljanje poena
\nNi sami predstavnici sa juga Srbije nisu jedinstveni po pitanju kako bi problem spornog spomenika trebalo rešiti. Dok lider Pokreta za Demokratski Progres Jonuz Musliju koji predvodi i Organizaciju veterana OVPMB poručuje da ne treba očekivati da će spomenik biti uklonjen, predsednik Demokratske unije doline Skender Destani ne isključuje mogućnost kompromisa, „koji bi svima dobro došao, osim radikalnim političkim elementima“.
\nDa vremena za dogovor nema još puno, svedoči poslednja u nizu pretnji premijera Ivice Dačića koji je dao rok lokalnim vlastima da do 17. januara sami uklone spomenik ili će, kako je naveo, biti uklonjen “milom ili silom”.
\n

Preševo

x

Preševo

\nMermerna ploča sa 27 uklesanih imena postala je tako pred kraj prošle godine jedno od gorućih pitanja u zemlji i još jednom podigla tenzije na liniji Beograd – jug Srbije. Ljudi kojima je posvećen spomenik za centralne vlasti su sporni jer je reč o pripadnicima rasformirane vojske koji su učestvovali u sukobima 2000. i 2001. godine. Dok ih u Beogradu sada nazivaju teroristima, jedini albanski predstavnik u Skupštini Srbije Riza Halimi podseća da su oni 2002. godine amnestirani upravo od strane vlasti u Srbiji, te da su bili legitimni pregovarači.
\n“Ako tada nije korišćen termin teroristi, kome sada u ovo vreme treba da stvara nove tenzije vraćanjem na period pre događaja u kopnenoj zoni bezbednosti, koji su u to vreme, pored ostalog, izazvani veoma svirepim dejstvima specijalnih snaga policije i vojske koji su pre toga bili učesnici rata na Kosovu”, navodi Halimi.
\nZa deo stanovnika juga Srbije ovo spomen-obeležje predstavlja legitimno pravo da odaju počast stradalima iz svog naroda. Govori o takvom stavu i izjava čoveka kojeg smo tokom nedavne posete Preševu zatekli kako klanja ispred spomenika.
\n"Ovaj spomenik ovde znači da su oni dali život za današnju slobodu. Njima treba iskazati poštovanje, baš kao i ostalima koji su svoje dali živote. Oni su ratovali za današnju slobodu."
\nNisu se sa ovakvim shatanjima većinskog naroda na jugu Srbije složili lideri u Beogradu. Premijer Dačić nije birao reči kada je lokalnim vlastima u Preševu prvi put poručio da spomenik sami uklone ili će to učiniti nadležni organi, a predsednik Srbije Tomislav Nikolić ocenio je da "spomenik treba srušti u po bela dana".
\nUsledilo je saopštenje pojedinih bivših pripadnika OVPBM koji su Dačiću odgovorili da su spremni da se suprotstave uklanjanju spomenika, ako je potrebno i oružjem i da mogu „vrlo lako ponovo obući uniforme i čizme i uzeti oružje u ruke“.
\nOvakve najave osudila je i ambasada SAD u Beogradu, a da je pitanje spomenika potrebno hitno rešavati ocenili su i drugi diplomatski predstavnici, koji su se uključili u ceo slučaj. U civilnom sektoru odgovornost za najnovije tenzije vide i u Beogradu i na jugu Srbije. Abdula Ahmeti iz Inicijative mladih za ljudska prava veruje da će uključivanjem stranih posrednika problem biti rešen.
\n“Ova situacija odgovara političarima za prikupljanje poena. Ona odgovara i Beogradu i Preševu i Prištini. Pa čak i Tirani i Makedoniji. Sada su se svi uključili ko hoće da brani, a ko hoće da skine spomenik. Ali, ja mislim da će to da se rešava onako kako kaže Evropska unija i međunarodne organizacije. I to je to, nema tu mesta za strah i paniku”, ocenjuje Ahmeti.<link rel="canonical" href="http://www.slobodnaevropa.org/content/strane-diplomate-resavaju-pitanje-spomenika-u-presevu/24819579.html"/><meta name="syndication-source" content="http://www.slobodnaevropa.org/content/strane-diplomate-resavaju-pitanje-spomenika-u-presevu/24819579.html"/>\nGrad sve puniji, turisti sve zahtjevniji Najčitanije Brankica Stanković: Protiv navijačkog, a za odgovorno novinarstvo Koraksova knjiga: Novi život "zarđale kašike" Obračun sa 'Drugom Srbijom': Palanačkim duhom protiv 'Filosofije palanke'Ateisti Srbije: Vučić, Dodik i Diković da proslavljaju Uskrs u svojoj kućiBalkan i kultura sjećanja: Ubice kao uzorni građani Kosovo primljeno u UEFA O Jadranki Stojaković: Bila je čarobnica muzikeKruzeri u Kotoru: Grad sve puniji, turisti sve zahtjevniji Slučaj Dobrovoljačka: Bez optužnica i nakon 24 godine Albanija sve zanimljivija CrnogorcimaNajgledanije Insajder i RSE: Srbija najveći 'strani' investitor Insajder i RSE zajedno – odgovorno novinarstvo Corax o "Fenomenologiji zarđale kašike" Sjećanje na poginule vojnike JNA u Dobrovoljačkoj Normalan život pored nacističkih logora Uzmi siromašnom, daj bogatom Bedemi u novom ruhu Jusići i Simići kao prije Radno mjesto na kućnom pragu TV Liberty - 1031. emisijaNajviše komentaraKosovo primljeno u UEFAObračun sa 'Drugom Srbijom': Palanačkim duhom protiv 'Filosofije palanke'Zašto je veliki pobednik nezadovoljan svojom pobedom?Slučaj Dobrovoljačka: Bez optužnica i nakon 24 godine'Oktobar 1941': Tragični dnevnik okupiranog BeogradaZašto se ne treba radovati rezultatima izbora u SrbijiLiječnici bez granica: Aleppo bi mogao doživjeti sudbinu SrebreniceAlbanija sve zanimljivija CrnogorcimaStiglmayer o viznoj liberalizaciji: Poruka da Kosovo pripada EvropiMože li i BiH poput Rumunije?Najslušanije Most Srbija u dva Srbija u dva Jutarnji program za Srbiju Jutarnji program za Srbiju


Početak/Društvo/Hadži Ivan Redi: Samo knjige koje neko čita i dalje žive\nNiške Vesti19. jula 2019.\nHadži Ivan Redi, niški arhiteka i dobrotvor, čovek koji živi i diše sa svojim gradom još jednom je pokazao kako je lako biti čovek velikog srca. Poklonio je celokupnu svoju stručnu biblioteku, koja sadrži monografije i periodiku iz oblasti arhitekture i srodnih disciplina, Univerzitetskoj biblioteci “Nikola Tesla” u Nišu.\n“Priča o mom dobričinstvu prema Univerzitetskoj biblioteci je započeta pre godinu dana kada sam im svoju nišku stručnu biblioteku poklonio . Značajan deo moje profesionalne biblioteke je bio u Gracu, ali zbog nekih tehničkih razloga nisam mogao pre godinu dana i te knjige da uručim Univerzitetskoj biblioteci”, priča Hadži Ivan Redi. “Bilo je nekoliko stotina kilograma knjiga koje nismo mogli putničkim automobilom da prebacimo do Niša, ali evo sada se pronašlo rešenje, knjige su stigle u Niš i uskoro će se naći na policama Univerzitetske biblioteke na raspolaganju niškim akademcima”.\nHadži Ivan Redi ne krije da mu je srce puno zbog ovog gesta, da je to, kako voli da kaže njegovo “dobro za ovaj dan”, ali u ovom slučaju i njegovo dobro za sve dane i sve mlade ljude koji se druže sa knjigama i koji su spremni da u profesiji za koju se pripremaju uzmu za sebe što više.\n“Biblioteku iz Graca sam prošle nedelje doneo ovde, preredio, priredio za predaju i juče su sve preuzeli iz Univerzitetske biblioteke”, dodaje Hadži Ivan Redi.\nOn dodaje da nije slučajno ozabrao Univerzitetsku biblioteku za ovaj poklon.\n“Instituciju Univerzitetske biblioteke “Nikola Tesla” znam već decenijama još iz svojih studentskih dana. Tada sam ostvario prve kontakte i to se iz godine u godinu samo obogaćivalo. Postoji jedan lični pristup instituciji. Druga stvar su ljudi koji tamo rade i radili su. I sa njima sam ostvario divan ljudski kontakt, a pri tome ne mislim samo na direktore koji su vodili ovu biblioteku već i na njihove saradnike koji tamo rade i koji svojim prisustvom ovu instituciju čine živom. Treće je to da ovaj moj dar treba da bude ono zrnce znanja za generacije koje dolaze”, ističe Hadži Ivan Redi.\nUniverzitetska biblioteka je obogoćena vrednim knjigama koje će studentima biti od velike koristi.\n“To je specifična literatura koja se čak ni na zapadu, i u Gracu, ne nalazi u tom obimu. Radi se pre svega o banjama, banjskim mestima, zatim o drugim objektima arhitekture, ima nekoliko raritetnih stvari, recimo publikacija predsednika Saveza arhitekata Sovjetskog Saveza Jurija Platonova. Ima puno i ličnih stvari koje sam primio tokom svoje duge karijere. Na mnogim knjigama su i posvete. Neko me je pitao “pa kako si mogao toga da se odrekneš?”, a ja sam mišljenja da to živi samo ako neko drugi bude ponovo čitao, a moja je želja je da ta literatura živi”, zaključuje Hadži Ivan Redi.\nHadži Ivan Redi Stručna literatura Univerzitetska biblioteka


TRAGEDIJA NAKON SVAĐE U Bačkoj Palanci stric ubio bratanca\nSinoć oko 18 časova i 30 minuta u mest Silbaš nadomak Bačke Palanke dogodilo se ubistvo.\nPrema informacijama iz novosadske policije, stric J. M. (66), nakon kraćeg verbalnog obračuna, ubio je svog bratanca V. M.(50). Ubistvo se dogodilo u Ulici Đure Jakšića na adresi gde je živeo J. M.\nV. M. je preminuo od zadobijenih povreda, a ubica J. M. je povređen i prebačen u Klinički centar Vojvodine gde se nalazi pod nadzorom policije, javlja "NS uživo".\nPretpostavlja se da je motiv ubistva nerašćišćen porodični odnos, a preptpostavlja se i da je alkohol kumovao samom ubistvu. Istraga je u toku.\n"ZBOG NJEGA SE NISAM OŽENIO" Sinovac nasred ulice ubio strica, dok ga je odvodila policija ovim rečima se obratio njegovom sinu


J.D. Power: Posle devet godina Lexus više nije najpouzdaniji brend u Americi - Auto Republika\nLand Rover standardno najlošiji, Volvo odmah do njega\nVeć duži niz godina američki institut J.D. Power objavljuje listu najpouzdaniji brendova u ovoj državi. Lexus je toliko dominirao u poslednjih devet godina, da je često jedina nedoumica bila sa kolikom razlikom će japanski brend trijumfovati. Ali kako to obično biva, svemu što je lepo obično dođe kraj, pa tako za 2020. godinu imamo novog pobednika. To je, uz sva ograničenja istraživanja, ovaj put Hyundaijeva premijum divizija Genesis, koja je s poprilično velikom razlikom nadmašila Lexus, Buick, Porsche, Toyotu i ostale.\nU ovom istraživanju J.D. Power je ispitao oko 36.000 vlasnika vozila iz 2017. godine, koja su u proseku prešla oko 36.000 milja (57.600 kilometara). Institut je prethodnih godina dobio dosta kritika da je isti značaj dodeljivao kako manjim, tako i većim problemima. Na primer, bezuspešno povezivanje mobilnog telefona preko Bluetootha bi se računalo kao jednako veliki defekt kao i u slučaju pokvarenog menjača.\nJ.D. Power je odgovorio da su problemi podeljeni u osam kategorija, a kao i u prošlosti vlasnici se najviše žale na elektroniku. Ipak, ako pogledamo kompletnu sliku, dolazimo do nedvosmislenog zaključka da je prosečan broj problema od 134 slučaja na 100 vozila, u stvari ubedljivo najbolji rezultat u 31-godišnjoj istoriji istraživanja.\nU svakom slučaju, Genesis je završio na prvom mestu sa samo 89 problema, ali uvek postoji ono „ali“. Naime, brend iz Koreje je tada bio u prvoj godini postojanja. Ne samo što je nudio svega dva modela (G80 i G90) već je i prodaja spomenute 2017. godine, bila simbolična i iznosila svega 20.612 vozila. Mnogi će se složiti da sa tako niskom cifrom koja pokazuje isporuke, Genesisu zaista i nije bilo teško da održi kontrolu kvaliteta visokom. Trebalo bi da bude interesantno propratiti plasman ove azijske marke tokom narednih godina, ako budu imali sreće da prodajne statistike učine vedrijim, pošto su gamu već proširili takmacima iz SUV segmenta.\nIza Genesisa i Lexusa su se našli Buick, Porsche i Toyota. Od spomenutih brendova upravo je japanska firma najbolje plasirana u rangu kompanija s velikim prodajnim cifrma.\nNajveće iznenađenje je u stvari napravio mamutski Volkswagen s odličnim rezultatom i plasmanom na šesto mesto, dok su pohvale za napredak u ovoj oblasti zaslužili i nadležni kod Forda, Cadillaca i Mazde. S druge strane, Land Rover je još jednom pozicioniran kao najmanje pouzdan brend, dok je Fiat uspeo (samo) malo da pobegne sa samog začelja. Jedino zvučno ime koje nedostaje na listi je Tesla, a institut nije dobio dozvolu od nekih saveznih država da kontaktira vlasnika.\nKada govorimo o luksuznom segmentu, pored Lexusa i Porschea koji su standardno u samom vrhu liste pouzdanosti, iznad proseka su se plasirali i Lincoln, BMW, Cadillac, upravo tim redom. Drugu stranu medalje, to jest ispodprosečno pouzdane premijum marke predvodi Audi, a slede ga Acura, Mini i Mercedes-Benz, koji bi bio na poslednjem mestu da nema Infinitija, Volvoa i tradicionalnih anti-heroja iz JLR grupacije.\nPored ocena za marke, J.D. Power je takođe objavio i ocene za individualne modele. Najpouzdaniji automobil u Americi je Lexus ES sa samo 52 problema na 100 vozila tokom tri godine vlasništva, a zanimljiv je i podatak da je u kompaktnoj klasi trijumfovao Nissan Leaf. To znači da je električni automobil po prvi put odneo ovu prestižnu nagradu.\ntags: američko tržište genesis istraživanje pouzdanosti jd powers land rover lexus\nprevious Španska studija pouzdanosti - najnepouzdaniji su Land Rover, Tesla i Alfa Romeo\nnext Akcijska ponuda MINI Cooper S\n„Na primer, bezuspešno povezivanje mobilnog telefona preko Bluetootha bi se računalo kao jednako veliki defekt kao i u slučaju pokvarenog menjača“ Cuj, Abild to radi redovito i konstantno, imas test bmw serije 2, nema sta se na njemu nije pokvarilo, od sijalice do turbine, i za njih je to p…dim, ocjena 2-, al ce zato fiatu j…t mater zbog par pregorenih sijalica i sto mu kvacilo na fici, koji je gradski auto i gdje stisces kvacilo svako malo, ode nakoj 100 k km. Zanimljivo je i vidjeti poziciju tzv premijuma tj mercedesa, tek nesto iznad fiata. A plamteci bmw je… Pročitaj više »\nAutobild i njihovo „objektivno“ testiranje.??Kad kažu za Pežo 1.2 turbo sa osmostepenim automatikom,da mu fali ovo pa ono, lijen mjenjač i trista čuda.Taj ,mehanički isti automobil pod oznakom Opel Korsa odjednom postaje potpuno drugačiji auto i gle čuda, taj isti osmostepeni automatik odjednom postaje brz.??Očigledno da ljudi u opelu imaju neki čarobni štapić kad od istih mehaničkih dijelova na istoj platformi mogu napraviti takvu transformaciju , barem po viđenju „objektivnih“ novinara iz autobilda.\nPisao sam ovde o tome.\nU Americi je recimo bio slucaj Toyota-Lexus-Scion. Toyota i Lexus uvek u vrhu, a Scion uvek u dnu iako je rec o istim autima. A onda pogledas godine kupaca i shvatis zasto je tako jer Scion vozi mladjarija koja losije odrzava auto, bitnije su im druge stvari nego starijim kupcima Toyote, itd. Ne znam Opel i Peugeot, ali mozda je ista situacija …\nPa, ako za njih svaka vrsta nedostatka ima istu vrednost u matrici obračuna, džaba im onda njihov „rezultat“\nCar & Driver prešao 48.000 km sa Kijom Stinger i „naružio“ automobil


Showing results for tags 'misterija'. - Живе Речи Утехе\nShowing results for tags 'misterija'.\nMisterija seobe u valjevskim planinama\nOtkrića na Povlenu i u kanjonu reke Gradac menjaju sliku nacionalne prošlosti Foto Boris Subašić ARHEOLOZI su ove godine otkrili niz tvrđava i crkava u Valjevskim planinama koje su im "nacrtale" kartu važnih drevnih puteva. Njima su išle vojske, trgovci i seobe naroda od praistorije do nedavne prošlosti. Arheološka otkrića na prostoru Valjevskih planina su inicirala projekat analize genetskog materijala sa lokaliteta, koja će, prema najavama, pokazati drugačiju sliku srpskih migracija od one koju imamo danas. Upravo okončana istraživanja antičke i prednemanjićke srpske kule na Ćelijskom brdu iznad klisure reke Gradac, kao i tvrđave i crkve u povlenskom Taoru, dala su nove, značajne podatke, o prošlosti Srbije. - Predanje o velikom zvoniku na brdu iznad manastira Ćelije bio je trag koji nas je doveo do ostataka višespratnog pirga osnove 12,7 metara sa 8,8 metara - kaže arheolog dr Dejan Bulić iz Istorijskog instituta u Beogradu. - Nalazi svedoče da se snažna kula koristila i u antici i u prednemanjićkoj srpskoj državi, u periodu od 9. do 11. veka. Ova tvrđavica je jedinstveno svedočanstvo o kontinuitetu korišćenja. Male utvrde u srpskoj tradiciji uopšteno nose ime Gradac, a upravo tim nazivom romejski car Vasilije u povelji iz 1019. označava sedište episkopije u Beogradskoj mitropoliji. Turski dokumenti iz 16. pominju "manastir Valjevski Gradac zvani Ćelije". - To otvara pitanje da li su Ćelije možda sazdane na temeljima stare vladičanske crkve - kaže dr Bulić. - Na ovo pitanje nauka nema odgovor, jer okolina istorijski važnog manastira Ćelije nikada nije arheološki istraživana. Nisu mapirani ni stari putevi kroz Srbiju, iako su često prolazili logičnijim i lakšim trasama od sadašnjih. VEŠTI KAMENORESCI CRKVA otkrivena u Taoru zidana je lomljenim kamenom, a samo je svod oltara izrađen od plemenitog kamena sige. To pokazuje da se siga iz lokalnih majdana u kontinuitetu koristi od antike do danas. U Taoru se nalazi i staro groblje sa spomenicima od ovog kamena velike umetničke vrednosti, ali su majstori ovdašnjih kamenorezačkih radionica zaboravljeni. - Da je u Taoru bilo majstora veštih u obradi kamena od antike svedoči i izuzetno lepo ozidana crkva - kaže dr Bulić. - Moguće je da je reč o rudarima, jer su ovde istorijski posvedočeni rudnici i postrojenja za preradu rude. Arheolozi su posle najnovijih otkrića utvrdili da je drevna magistrala iz Kolubarske nizije ka Pomorju vodila klisurom reke Gradac, pored kule na Ćelijskom brdu, kroz Lelić, Taor i dolinom reke Skrapež do Kosjerića, a da se kod Varde račvala ka Požegi i Višegradu. Današnji put ka Kosjeriću ide težom i dužom trasom. Drevna saobraćajnica usečena u bok Povlena, sada je samo širi šumski put posut tucanikom. Tek u selu Taor počinje asfalt i nestaje posle nekoliko kilometara, kod poslednjih seoskih kuća u dolini bistrog i hučnog Skrapeža. Odatle se nastavlja zemljani put na drevnoj trasi nad kojom dominira oštri breg nazvan Taorski grad, zbog ostataka zidova i gomila kamena na njegovom vrhu. Priču da ga je sazidala prokleta Jerina zabeležili su Cvijićevi saradnici pre više od veka. Iskopavanja započeta tek prošle godine otkrila su mnogo starije utvrđenje i hram. Malobrojni Taorci u šali kažu da su najzad i oni dobili crkvu, jer nemaju hram iz novijeg doba. Arheološka iskopavanja su dovršena ove godine zahvaljujući privredniku Milanu Jeftoviću, koji ih je većim delom finansirao. - Malo utvrđenje iz 6. veka se nalazilo na vrhu brega odakle se savršeno vidi dolina kojom je vodio drevni put - kaže dr Bulić. - Crkva u zaleđu tvrđavice je iz istog perioda i tipična je za zapadnu Srbiju. Skromna, kamena, bez luksuznih ukrasa i mobilijara. U njoj su tri groba na mestima gde se sahranjuju ktitori, ali bez priloga. To svedoči da su u njima sahranjeni iskreni hrišćani. Tvrđavica u Taoru se nalazi na goloj steni sa koje je erozija tokom dugih vekova sprala ne samo pokretne nalaze, već i zidove. Ipak, pronađeni su dokazi da je prva utvrda ovde podignuta još u praistoriji, u gvozdenom dobu. - Najveći broj tvrđavica u Valjevskim planinama ima kontinuitet od praistorije do srpskog srednjeg veka - kaže dr Bulić. - Prateći njihove ostatke trasirali smo važnu saobraćajnicu koja je funkcionisala od gvozdenog doba do 19. veka. Do sada niko nije sagledao ovu putnu komunikaciju, koja je u prošlosti imala veliki značaj jer se njome brzo stizalo iz zaleđa Dubrovnika i Kotora do Posavine i Podunavlja. Foto: Фото Борис Субашић Osmanlije su posle osvajanja Srbije ime Crna Gora samo prevele na turski kao Karadag i tako su povlensko-maljenski prostor označavali na svojim kartama. - Valjevske planine su kao Crna Gora označene i na austrijskim kartama, a onda je taj naziv zaboravljen iako je veoma značajan za istraživanje srpskih migracija - kaže Arsić. - Na primer, u Bjelicama u današnjoj Crnoj Gori, postoji predanje da je osnivač plemena Orlović Pavle koji je došao iz Crne Gore u Podrinju. Zato nameravamo da sa lokaliteta duž zaboravljenih puteva preko Valjevskih planina prikupimo genetski materijal od praistorije do danas, koji će nam dati sliku šta se ovde dešavalo, ko je dolazio, a ko odlazio. Na linku opsirnija galerija: MISTERIJA SEOBE U VALjEVSKIM PLANINAMA: Otkrića na Povlenu i u kanjonu reke Gradac menjaju sliku nacionalne prošlosti WWW.NOVOSTI.RS ARHEOLOZI su ove godine otkrili niz tvrđava i crkava u Valjevskim planinama koje su im "nacrtale" kartu važnih drevnih puteva. Njima su išle vojske, trgovci i seobe naroda od...\nPOSTAVLJA SE PITANJE ŠTA ĆE VLADIN AVION U FORMALNOM VLASNIŠTVU BIA? ZAŠTO JE NJEGOVA CENA DRŽAVNA TAJNA? I ŠTA ĆE TIM POVODOM REĆI DRŽAVNA REVIZORSKA INSTITUCIJA KOJA BI, PO ZAKONU, TREBALO DA KONTROLIŠE I TROŠENJE SREDSTAVA SLUŽBE? OSIM, AKO SE, POŠTO JE PRODAVAC KUPAC GALENIKE, NIJE POSTIGLA NEKA "KOMBINACIJA" Nekad, u vreme socijalizma, posebno u JNA, svaka sitnica je proglašavana za državnu i vojnu tajnu. Kod aktuelne vlasti ovaj trend je ponovo u uzlazu, a kulminaciju je doživeo famoznom kupovinom aviona "embraer legasi 600" za potrebe državnih organa. PITAJ ANU ZA AVION Da je državi potreban novi avion, nije sporno. "Lir džet 31a" (registarske oznake YU-BRZ, proizveden 1991. godine) ima dolet od samo 2.200 kilometara i nedovoljan broj mesta, a famozni "falkon 50" (oznaka YU-BNA, proizveden i u upotrebi od 1981) poznat je po čestim kvarovima. Oba ova aviona jednostavno ne zadovoljavaju potrebe državnih organa. Upravo "falkon 50" u kome udobno može da se smesti i putuje 12 putnika, često je bio u žiži javnosti zbog tehničkih problema, a koristio ga je Aleksandar Vučić, bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić, nekadašnji premijeri Mirko Cvetković i Ivica Dačić... Ovaj avion je posebno "taličan" za sadašnjeg ministra spoljnih poslova Dačića: poslednji put je morao da prinudno sleti u Atinu zbog pregrevanja akumulatora i direktne opasnosti da eksplodira. Dačić putuje "letećom krntijom" koja, bez obzira na redovno održavanje i poštovanje propisa i predviđenih servisa, uvek nosi potencijalnu opasnost zbog godina starosti, a novonabavljeni "embraer" stoji na aerodromu; očigledno je nabavljen za potrebe predsednika države Aleksandra Vučića iako mu je formalni vlasnik Vlada, preko svoje Avioslužbe. Izvesnu dozu humora čitavom slučaju, kada se otkrilo da je avion kupljen (treba priznati zaslugu za to specijalizovanom vazduhoplovnom portalu tangosix.rs, čiju su vest s početka septembra 2018. bezočno "ukrali" neki drugi mediji, uključujući dopisništva jedne ruske i jedne američke redakcije koje rade u Beogradu), dala je izjava Vučićeve savetnice za medije Suzane Vasiljević: "Vlada Srbije je vlasnik aviona, i kao takav na raspolaganju je ministrima i predsedniku države kada dobije odobrenje Vlade, to jest kada avion nije zauzet." Dakle, premijerka Ana Brnabić određuje kad Vučić može koristiti avion, a kad ne. To bi isto bilo kao da je nekadašnji premijer SRJ (avioni su nekad bili u sastavu Avio servisa Savezne vlade) Momir Bulatović zabranio Slobodanu Miloševiću da koristi "falkon" ili "lir džet", ili da, na primer, 2009. godine premijer Cvetković lupi šakom o sto i kaže šefu kabineta Borisa Tadića: "Ne može avion, treba meni, neka on putuje redovnom linijom". Takvo nešto je u domenu samo satiričnog portala Njuz.net. Avion "embraer legasi 600" je kupljen, obojen u oznake Srbije, čak ima i natpis "Republika Srbija" i oznaku YU-SRB. Slučajnu premijeru u javnosti imao je u oktobru u Turskoj, gde je Vučić putovao u zvaničnu posetu, kada su objavljene fotografije i snimci na kojima se vidi kako predsednik Srbije sa saradnicima izlazi iz letelice. Pre toga je jedan strani specijalizovani vazduhoplovni portal objavio istorijat aviona i gde je sve bio u upotrebi pod oznakom PT-SKW: kupio ga je u oktobru 2007. brazilski Aero-taksi Sao Konrado i 2013. prodao farmaceutskoj kompaniji EMS, a ona državi Srbiji, gde je registrovan u oktobru 2018. Dolet aviona je 6.000 kilometara i prima 13 putnika – jednog više nego "falkon 50" – s tim da ima tri salona i mnogo je udobniji. AVIJACIJA I FARMACIJA I tu počinje "zapetljancija". Najpre je u novembru 2018. Vuk Jeremić objavio da je avion kupila Bezbednosno informativna agencija (BIA) pod razdelom "poverljive nabavke" i bez tendera, a posada nije državna, nego je iznajmljena od "Pink aviation" (vlasnik kompanije Željko Mitrović). Na sve to, da nisu čista posla u pitanju, nadovezala su se i saznanja portala Insajder.net da je kompanija EMS, koja je prodala avion BIA, kupac Galenike. O kakvom poslu se radi, kolika je cena, da li su neke trange-frange kombinacije (tipa "Aneks maneks internešnal), pitanja su koja su kolala u javnosti i stručnim krugovima, ali su ostala bez odgovora. Da BIA ćuti o toj "poverljivoj nabavci" nije čudno, ali je zaćutala i Vlada, a premijerka Brnabić je dala objašnjenje dostojno svih izjava sa kojima istupa u poslednje vreme, u najmanju ruku je čudno i nerazumljivo. "Ja sam rekla da je to strogo poverljiva nabavka i bilo šta drugo da kažem, ja bih kršila zakon", bio je njen odgovor na sva pitanja o nabavci aviona. I onda je narodski konstatovala: "To nije avion Aleksandra Vučića ili Ane Brnabić, avion će ostati u vlasništvu Vlade Srbije". Od kojih para je BIA kupila avion i da li je bilo planirano budžetom za 2018, praktično je nemoguće saznati jer se u zakonu o budžetu više ne navode tačni razdeli za tu Službu. Zna se samo da je ona za 2018. dobila budžet od 5.305.654.000 dinara ili 51 milion dolara, a da je za njene "kapitalne projekte" izdvojen još 271 milion dinara, što je 2,6 miliona dolara. Zna se da svaka tajna služba u svetu ima crne fondove, stečene na razne načine, za potrebe tajnih operacija, pa ne čudi da se tako našao i novac za avion. Inače, cena novog "embraera 600" je 25 miliona dolara, dok se polovni, prema oglasima na specijalizovanim sajtovima, kreću od 4 do 14 miliona dolara. Trenutno je u ponudi aktuelan "embraer 600" proizveden 2006, za koji se traži 5,25 miliona dolara. Taj je proveo 4.303 sata u vazduhu i imao ukupno 1.603 leta. Avion BIA je, kada ga je prvi vlasnik prodavao farmaceutskoj kompaniji 2013, imao 3.880 sati u vazduhu i 1.565 letova. Let ovog aviona košta, zavisno od toga koliko ljudi putuje i kuda se ide, od 7.000 do 10.000 dolara, dok su troškovi godišnjeg održavanja od 800.000 dolara za redovno do 1,3 miliona ako su potrebne i vanredne intervencije. Sve to su podaci poznati javnosti pošto se u svetu svuda objavljuju. Ali za Vladu Srbije i BIA to predstavlja državnu tajnu. Kakvi su "bezbednosni aspekti" u pitanju, ne zna se. Međutim, zna se da je zbog novonabavljenog aviona naprečac svoj posao zaboravio i Direktorat za civilno vazduhoplovstvo u čijoj nadležnosti je registar svih letelica u Srbiji, koji je javni dokument. Taj registar je, slučajno (ako je tako, neko treba da odgovara jer ne radi svoj posao) ili namerno, poslednji put ažuriran 23. avgusta 2018. i u njega je upisano 445 vazduhoplova, bez "embraera 600", koji je registrovan u oktobru. Tako ispada da, prema zvaničnim državnim registrima, taj avion ne postoji. Naravno, neminovno se postavlja pitanje – šta će u formalnom vlasništvu BIA taj avion, koje je obrazloženje za kupovinu i šta će tim povodom reći Državna revizorska institucija koja bi, po zakonu, trebalo da kontroliše i trošenje sredstava Službe. Osim, ako se, pošto je prodavac kupac Galenike, nije postigla neka "kombinacija" tipa one scene iz filma "Ko to tamo peva", kad seljak kolje prase, daje ga Paji Vujisiću i kaže: "Ako imate vremena, kupite mi (u Beogradu) džak soli, pa ćemo prebiti od ovoga", a ovaj odgovara, nakon što je otpio podugačak gutljaj rakije iz flaše: "Jašta, brate". Nekad bilo, sad se ne pominje Sam Vučić je 2015, želeći da pokaže svoju skromnost i odlučnost da štedi, izjavio: "Ne, u ovom trenutku nemamo ni pravo ni novac da kupujemo novi državni avion, a ako hoćete, i ne dam pare. Država će o tome moći da razmišlja kad budu povećane plate u javnom sektoru i penzije, takav avion bi koštao oko milijardu (9,7 miliona dolara) dinara. Mi tu milijardu dinara nemamo, ako avion radi, radi, ako ne radi, naći ćemo neki drugi način da putujemo. Prioritet države je da ojača vojsku, kako bi se piloti, koji treba da štite građane, osećali bezbedno i da je to važnije od toga kako će državni vrh putovati. Suočavamo se sa tim da šta god uradite, nije dobro. Da kupimo novi avion, zar ne biste rekli – kupujete avion za vas dok narodu smanjujete plate." U međuvremenu, deficit je smanjen, Vučić se hvali velikim suficitom u budžetu, povećanjem plata i penzija i najavom još većih, pa je čudno zašto se onda avion, koji je stvarno neophodan, nabavlja tajnim kanalima. Simbioza Pored otkaza prouzrokovanih kvarom tehnike, "falkon 50" je 2015. imao i jedan problem uzrokovan ljudskim faktorom, i to kad je Tomislav Nikolić njime leteo za Vatikan, pa se morao vratiti zbog naglog propadanja aviona. Zvanična priča je bila da se prosuo sok, pa se tokom brisanja slučajno uključio prekidač zakrilca za sletanje, što je, pri toj brzini, moglo biti kobno. Iskusni kapetan Petar Romčević, bivši pilot MiG-21, na vreme je reagovao, isključio motore da zakrilca ne bi pukla od opterećenja i posle poniranja i smanjenja brzine uvukao zakrilca i startovao motore. Prema izvorima iz Avio-servisa Vlade, krivac za to je pilot ER Pinka, jedan od onih iz ove firme koje su posle dolaska Vučića na vlast počeli da dovode u Avio-servis. On je, naime, metalnim kaišem sata zakačio poklopac prekidača i otvorio ga, što je posle, tokom brisanja, dovelo do aktiviranja zakrilaca. Zašto piloti ER Pinka u Avio-servisu – izvori tvrde da je to rađeno da bi ostvarili dovoljan broj časova naleta za dalje doškolovavanje na većim avionima i kad su to postigli ponovo su se vratili u matičnu kompaniju. Zato ni ne čude tvrdnje da oni sad voze "embraer" BIA, a ne piloti Avio-servisa.


O nama – BOBI HOME\nBrend Bobi home nastao je 2013. godine u Crnoj Gori kao potreba da se unese toplina u stvarčice koje koristimo svakodnevno i vrate vrednosti ručnom radu kroz nove trendove i tehnike. Vremenom, izdvojili su se proizvodi koji pored svoje upotrebne svrhe bude u nama posebne emocije. To je svakako linija personalizovanih proizvoda gde zajedno stvaramo idealan proizvod za vas i namenjen samo vama-zar to nije divno! Energija koja se razmenjuje prilikom tog procesa nestvarna je i svaki zadovoljan klijent daje nam inspiraciju i energiju za nove ideje jer tako i nastaju Bobi home stvarčice – u kreativnoj i pozitivnoj atmosferi.\ndizajner / osnivač\nFOTO I YELISSAPHOTO\nRučno rađene igračke napravljene od prirodnih materijala, onakve kakve su majke nekada pravile, popravljale i krpile, ali se znanje negdje u međuvremenu zagubilo.\nInteresantne i korisne sitnice za uljepšavanje vašeg životnog prostora\nPrijatni pastelni tonovi na čestitkama asociraju na raspust, djetinjstvo i pozitivne vibracije.\nAko želite da prijatnu i pozitivnu Bobi Home atmosferu prenesete dalje, radimo dizajn šolja, tanjira, tekstila i poklon paketa po narudžbi.\nNešto što njegujemo od nastanka brenda je poseban način pakovanja i prezentacije naših proizvoda. Početna ideja je bila da našim klijentima obezbijedimo kompletnu uslugu od biranja proizvoda do samog izlaska iz radnje. Tako naši kupci znaju da kada biraju proizvod neće imati dodatni trošak vremena i novca.\nsta sve možemo\nStvari koje su jedinstvene i posebne, se ne rade u velikim serijama. To izlazi iz handmade ideje. Proizvodi koje radimo su zato više izraz kreatora, jer se stalno mijenjanju i donose nove dizajn ideje.\nDizajn i kreiranje osmišljenih proizvoda za poklone, prezentaciju brenda i unikata posebne namjene je ono u čemu smo najbolji.\nPuno poslovno ime privrednog društva je: “MARTAILE” DOO PODGORICA,\nSjedište: Podgorica, ulica:Oktobarske revolucije br. 10\nOdgovorno lice: Tijana Aćimović\nŠifra djelatnosti: 4799\nTekući račun: 530-30391-20\nKontakt telefon: + 382 67 497 971\nKontakt email adresa: info@bobihome.me


Erdogan: Turska pušta izbjeglice u Evropu ako Unija ne pomogne | Turska, Izbjeglice | Al Jazeera Balkans\nAnkara je više puta pozvala Evropsku uniju da pomogne Turskoj u prihvatanju više od 3,5 miliona izbjeglicaEPA\nTurska želi uspostaviti "sigurnu zonu" na sjeveroistoku Sirije, gdje kaže da se do dva miliona sirijskih izbjeglica može doseliti nakon što se regija "očisti od kurdske milicije".\n"Bilo da dobijemo podršku ili ne, nastavit ćemo pomagati gostima kojima smo domaćini. Ali, ako u tome ne uspijemo, tada ćemo morati otvoriti vrata", rekao je Erdogan na konferenciji za novinare s mađarskim premijerom Viktorom Orbanom u Budimpešti.\nEU spreman platiti Turskoj 50 miliona eura zbog migranata\nOd početka godine 18.000 migranata ušlo u Tursku


Završen 24. Petrovdanski padobranski kup - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Sport»Završen 24. Petrovdanski padobranski kup\nZavršen 24. Petrovdanski padobranski kup\n8. jula 2019. 3 Mins Read\nČlanovi padobranske ekipe iz Omana ekipni su pobjednici 24. Petrovdanskog padobranskog kupa, dok su u muškoj i ženskoj konkurenciji trijumfovali Adbulah Al Makbali iz Omana i Ina Gitel iz NJemačke koja je nastupila za ekipu Poljske.\nEkipa padobranaca iz Omana je sa 107 negativnih bodova bila bolja od ekipe Aero-kluba „Prijedor“, koja se sa 138 bodova plasirala na drugo mjesto, dok se na treće mjesto plasirala ekipa „MI-Pres“ koja je postigla rezultat od 166 poena, a koju su činili padobranci iz pet država.\nU pojedinačnoj konkurenciji, Omanski padobranac Adbulah Al Makbali bio je bolji Paola Filipinija, čovjeka sa 16.200 skokova i koji je sa reprezentacijom Italije sedam puta bio svjetski prvak.\nOmanac je bio bolji i od Ištvana Aštaloša evropskog prvaka u padobranstvu, koji je u Prijedoru branio prošlogodišnju titulu pobjednika kupa.\nU ženskoj konkurenciji bile su dvije takmičarke, tako da pored Ine Gitel koja se umiješala među prvoplasirane, tu je bila i Petra Kunovac iz Hrvatske koja se sa 97 bodova u konačnom plasmanu plasirala na 50. mjesto.\nU kategoriji mastera prva tri plasirana su bili Ištvan Aštaloš, koji je imao 13 bodova kao i drugoplasirani Paolo Filipini, dok je iza njih sa bodom više bio Prijedorčanin Draško Lajić.\nNa sportskom aerodromu Urije na ovogodišnjem kupu takmičilo se 55 padobranaca iz 11 zemalja i to: Austrije, Mađarske, NJemačke, Italije, Poljske, Slovenije, Srbije, Crne Gore, Bugarske i BiH te Omana.\nTakmičarski skokovi izvođeni su iz aviona „Pilatus porter“ Vojske Slovenije, a padobranci su se takmičili u disciplini skok na cilj u osam serija sa visine od 1.200 metara te su nakon toga izvođeni polufinalni i finalni skokovi.\nMinistarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske proglasilo je ovu manifestaciju od posebnog značaja i kao takva je jedinstvena ne samo u prijedorskoj regiji već u cijeloj Srpskoj.\nGlavni sudija ovogodišnjeg, kao i prošlogodišnjeg kupa bio je Sanimir Handanagić, sudija sa međunarodnom padobranskom licencom.\n„Sve je bilo na najboljem mogućem nivou. Sa ovom posadom iz Slovenije uspjeli smo da napravimo sve u rekordnom vremenu i uz maksimalnu bezbjednost takmičara i bez bilo kakvog incidenta“, rekao je Handanagić.\nOrganizator ovogodišnjeg kupa bio je Aero-klub „Prijedor“, a pokrovitelji grad Prijedor, Ministarstvo porodice omladine i sporta i Ministarstvo uprave i lokalne samouprave Republike Srpske.\nKup je zatvorio zamjenik gradonačelnika Prijedora Aleksandar Miljuš koji se zahvalio svima na učešće i poželio novi susret već dogodine, na jubilarnom 25. Petrovdanskom padobranskom kupu.\n24. Petrovdanski padobranski kup Prijedor 2019.


Obradović (SNS): Bezrazložno divljanje, ovo nije lice Srbije | N1 BA\n08.07.2020. |02:03 |\nPotpredsjednica glavnog odbora Srpske napredne stranke Marija Obradović optužila je za demonstracije koje se dešavaju u Beogradu predsjednika Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa i dodala da će javnost Srbije osuditi to, kako je navela, "bezrazložno divljanje".\n"Ovo nije lice Srbije, nije spontan skup ljudi s djecom, ovo je očajnički pokušaj raspale opozicije da napravi dodatni haos u inače kompleksnoj situaciji u zemlji, izazvanoj epidemijom kovida. Nismo ni očekivali da pomognu, ponude rešenje građanima kako bismo zajedno prevazišli zdravstvenu krizu koja pogađa ceo svet", navela je Obradović u saopštenju.\nDanas je Međunarodni dan mačaka 12:07 h\nOvo je pravo lice Srbije i Srpskog naroda,sta ste mislili slati popove i narod u Crnu Goru da protestvuju i ruse vlast Mile Dzukanovica litijama i zarazom korona virusom,u BiH skupa sa Dodikom praviti BiH nemogucom drzavom blokadama i pokusajima da je ,dio entiteta pripojite Srbiji sto vam nikad nece poci za rukom. Vi ste glavni problem u regionu,stalno ratove pravite i proizvodite. Neka je doslo vrijeme da se malo pozabavite sami o sebi to vam i treba.\nDraga gospodzo, ovo jeste lice srbije, u zadnjih 30 godina potrosili ste sve neprijatelje, nema drzave u okruzenju na koju niste napali a sad kad je teze preci preko tudze granice, nemate skim a proslo je dosta vremena onda bar izmedju sebe morate ratovati. A srbija je nekad za ponos bila, sve ste imali gledali smo u vas kao u Ameriki. Pa Tito od tolike Juge odabrao je Srbiju da tamo zivi i pored Slovenije i Hrvatske, zemalja u kojimnje rodzen i odrastao. Steta sta od sebe i Balkana uradiste.


Vrnjačka Banja: 2013-05-12\nZa Sveti Ćirik 28. jula, kada Vrnjačka Banja obeležava svoju slavu na stadionu Raj koncert će održati diva srpske narodne muzike Svetlana Ceca Ražnatović. Karte još uvek nisu u prodaji a kako sada vlada veoma veliko interesovanje očekuje se i velika posećenost .\nUkoliko želte da dođete na Cecin koncert, ulaznice možete nabaviti po ceni od 700 dinara. Karte će biti puštene u prodaju od 7. jula u kafeu Di Milano i u Info centru na Promenadi.\nJoš informacija možete pogledati ovde.\nKUD “Izvor“ iz Vrnjačke Banje obeležava 15 godina postojanja\nKulturno umetničko društvo „Izvor“ iz Vrnjačke Banje slavi 15 godina postojanja i rada. Pozivaju sve članove društva koji su od 1998.godine pa do danas bili deo stvaranja ovog značajnog društva da se okupe radi dogovora oko obeležavanja pomenutog jubileja da dodju u subotu 18. maja u 18 časova u OŠ“Popinski borci“.\nRuska delegacija u Vrnjačkoj Banji\nU petodnevnoj poseti Vrnjačkoj Banji trenutno se nalazi delegacija Ruske federacije, Tambovske oblasti iz grada Uvarova koju čine gradonačpelnik pomenutog grada Aleksandr Kuznecov, Aleksandr Bočarov, šef administrativne oblasti, Igor Agapov direktor fabrike „Granit M“ i Evgenij Kudrjavcev direktor kadetskog korpusa. Njih je u svom kabinetu ugostio predsednik vrnjačke opštine Boban Djurović a sastanku su prisustvovali i NP Vojislav Vujić kao i zamenik predsednika Andrija Boćanin i pomoćnik predsednika Ivan Džatić. Na sastanku je bilo reči o mogućoj saradnji Vrnjačke banje i grada Uvarova kao i o bratimljenju ove dve opštine. Oni će tokom boravka obićši i pogledati sve potencijale koje Vrnjačka Banja možđe da ponudi gostu.\n„Desankini dani” na mostu ljubavi u Vrnjačkoj Banji\nPovodom 115 godina od rodjenja naše poznate pesnikinje Desanke Maksimović, od ove godine svakog 16. maja na dan njenog rodjenja na Mostu ljubavi u Vrnjačkoj Banji. Glavni gost Desankinog dana biće Dobrica Erić, jedan od najznačajnijih srpskih književnih stvaralaca. On će govoriti svoje pesme a pored njega nastupiće Radomir Andrić, predsenik Udruženja književnika Srbije koji će uz svoje pesme , pričati o životu i delu Desanke Maksimović. Medijator programa biće Vladimir Blagojević. Posebna gošća ovog dešavanja biće Rada Djuričin koja će izvoditi monodrama “Oporuke Desanke Maksimović”. Ona će kroz monodrama oživeti Desankino vreme od detinjstva ,školovanja do nastanka “Krvave bajke”. Organzator ove manifestacije je Turistička Organizacija Vrnjačka Banja.\nU Vrnjačkoj Banji - Kabare "Ženski razgovori"\nU bioskopu Kulturnog centra Vrnjačka Banja u utorak 14. maja biće održan Kabare „Ženski razgovori. Kabare je odradjen po motivima Duška Radovićša a glumci su nastavnici OŠ “Jovan Popović“ iz Kruševca. Naime, nastavnice kruševačke osnovne škole „Jovan Popović“ osmelile su se na neobičan poduhvat, osmislile su i režirale predstavu „Ženski razgovori“ po tekstovima Duška Radovića a svoje svakodnevne uloge majki, domaćica, učiteljica i nastavnica dopunile su glumačkom. Sa njima ćete poptuno uživati tokom kabarea uz muziku,smeh i dobro raspoloženje. Govore u ime žena, iz ženskog ugla . Sala bioskopa Vrnjačka Banja u utorak 14.05. od 19 sati. Cena ulaznice je 150 dinara.\nKUD “Izvor“ iz Vrnjačke Banje obeležava 15 godina ...


S obzirom na to da je Delta banku, Delta osiguranje i trgovinski lanac Delta Maksi prodao za oko dve milijarde evra, a da je država za 2.287 privatizovanih preduzeća dobila 2,9 milijardi evra, ima mišljenja da je šteta što država nije angažovala Miškovića da umesto nje prodaje bivša društvena preduzeća. Zato i razgovor za NIN počinjemo pitanjem u čemu je tajna, kako znati kada je pravi momenat da se neki deo biznisa proda ili za to treba imati malo sreće?\n„Strateški biznis Delte danas su agrar, nekretnine i distribucija, ali naš baš osnovni biznis je stvaranje i prodaja kompanija. I to je nešto što mali broj kompanija u Evropi radi. Među prvima smo krenuli tim putem i do sada smo naše kompanije prodali za nešto više od dve milijarde evra. Od toga je korist imala i Srbija, jer je taj novac ostao u zemlji, te firme i danas postoje, neke su postale još veće i sve uspešno posluju. Normalno, dobila je i Delta. Mi smo taj novac iskoristili da ponovo investiramo u Srbiji, da dalje razvijamo postojeće ili da pokrećemo nove biznise“, ističe Mišković.\nKako donosite ključne odluke šta ćete i kada prodati, da li se oslanjate samo na sopstveni njuh, osećaj ili zahtevate od saradnika da sve dobro analiziraju pre nego što konačno presečete?\nKod nas Moravaca se kaže da se devojka udaje kada je traže, a ne kada ona želi da se uda. Svaka kompanija ima svoje cikluse, a svi obično prodaju kada je preduzeće u silaznoj fazi, kada je amplituda na najnižoj tački, kada preduzeće nema vrednost. A stvar je obrnuta, kompanija se prodaje kada je na vrhu. Kao što se devojka sprema za udaju i kompanija se sprema za prodaju. Mi za to koristimo iskustvo i znanje koje postoji u Evropi i svetu. Zato smo i bili uspešni. I nije tajna da mi već danas spremamo dve kompanije za prodaju i uskoro ćemo početi pregovore, da li ćemo ih prodati 2020. ili 2021. trenutno nije tako važno.\nNe čini li vam se da neke vaše kolege o prodaji razmišljaju tek kad im firma zapadne u probleme?\nOno što sam radim, savetujem i drugima. Neki su me poslušali, neki nisu, jer uvek postoji dilema da li da se firma proda ili ne. Ja sam uveren da domaći biznismeni ne mogu biti uspešni vlasnici banaka i osiguravajućih kompanija, jer građani imaju više poverenja u međunarodne finansijske institucije, a bez poverenja građani neće štedeti, neće se osiguravati. Svojevremeno sam i Milu Đuraškoviću savetovao da proda Preduzeće za puteve Beograd, u kom sam bio manjinski akcionar. Eto, pričam o tome mada me za taj slučaj vežu dosta ružne uspomene. Austrijski Štrabag je za to preduzeće ponudio oko 200 miliona evra, Đurašković je odbio da proda firmu i na kraju je završio u zatvoru. Ako bih želeo da ovu tešku priču okrenem na šalu, rekao bih da nije problem što je on završio u zatvoru, nego što je i mene povukao za sobom...\nOsnovni biznis Delte je stvaranje i prodaja kompanija. Do sada smo naše kompanije prodali za nešto više od dve milijarde evra. Od toga je korist imala i Srbija, jer je taj novac ostao u zemlji, te firme i danas postoje i uspešno posluju. Normalno, dobila je i Delta\nJednom su vas oteli kriminalci, drugi put vas je pritvorila država. Kad je bilo teže i vama lično i Delti? Zašto ste o tome najmanje pisali u knjizi „Ja, tajkun“?\nOtmica je, naravno, bila šokantna, što sam precizno opisao u knjizi. Ali istina je i da je trajala manje od dva dana. U tom smislu, moj pritvor koji je trajao sedam i po meseci sigurno je bio mnogo teži za kompaniju. I ako sam na nešto ponosan, to je način na koji je Delta radila u mom odsustvu. Slobodan sam da tvrdim da u širem regionu ne postoji kompanija koja bi se održala u tim uslovima potpunog pritiska, državnih i medijskih napada, prećutne blokade. Zašto nisam u knjizi više pisao o tome? Ne zaboravite da moj cilj nije bio da se knjigom sa bilo kim nadmudrujem i nudim tabloidne teme za nove svađe i replike. Moj životni cilj je promovisanje znanja i zato sam želeo da knjiga bude udžbenik primenjene ekonomije, a ne jeftina zabava.\nU poslednje vreme mnogo više ulažete u Sloveniji, BiH i Bugarskoj nego u Srbiji? Da li je to delom reakcija i na tih osam meseci „prinudnog odmora“ i kako sa ove vremenske distance gledate na pritvor, u kojoj vam je meri to poremetilo i otežalo neke poslovne planove?\nDelta je velika kompanija, a to sigurno ne bi mogla da bude ako investira samo u Srbiji. Mi smo ulagali u celom regionu i tačno je da smo u Sloveniji, Crnoj Gori, Bugarskoj i Republici Srpskoj dočekani sa dobrodošlicom. Imamo i veliku lokaciju i u Sarajevu i čim vlast Federacije BiH donese odgovarajuće odluke spremni smo da već narednog dana krenemo u investiciju od 80 miliona evra. Takođe, zainteresovani smo i za ulaganja u Srbiji, ali čak i da smo dobili sve dozvole koje godina čekamo, to sigurno ne bi umanjilo investicije u regionu.\nZašto mislite da građani ne veruju domaćim bankama i osiguravajućim kompanijama?\nDanas, bez obzira na to koja banka ima koliko kapitala, veći ugled imaju banke sa stranim vlasništvom, zbog daleko duže tradicije, dugoročnih izvora finansiranja i većeg kapitala. Da bi banka imala poverenje, trebalo je da je osnujemo 20-ih, 30-ih godina prošlog veka, ili odmah posle Drugog svetskog rata. A sve naše banke propale su još pre 90-ih godina prošlog veka, odnosno najveće državne banke zatvorene su 2002.\nU velikoj meri podržavam analize i preporuke Fiskalnog saveta, ali se ne slažem sa njima baš u svemu. Naročito se ne slažem sa ocenom da su plate povećane iznad realnih mogućnosti. Pa, ako je u Crnoj Gori prosečna plata odavno veća od 500 evra, zašto ne bi mogla da bude i u Srbiji\nU biografiji vam piše da ste bili potpredsednik Vlade Srbije koju ste napustili zbog neslaganja sa Slobodanom Miloševićem zbog procesa privatizacije. Da ste kojim slučajem sada u prilici da savetujete šta biste u ekonomskoj politici sugerisali Ani Brnabić i Aleksandru Vučiću?\nKad bih uopšte imao prilike za to, predložio bih im da razgovaraju sa srpskim privrednicima, jer koliko je meni poznato oni razgovaraju samo sa stranim investitorima. I predsednik Vučić i premijerka Brnabić trebalo bi što više da pričaju sa ovdašnjim biznismenima, da čuju stvarne probleme sa kojima se oni suočavaju, da čuju predloge kojim bi putem trebalo da ide privreda i kakvi su zakoni neophodni da bi se ti ciljevi ostvarili. Mislim da državni vrh zapravo i nema pravi uvid u stanje domaće ekonomije, a znanje je osnov napretka. O tome sam i knjigu napisao.\nZar pre nekoliko godina, dok je bio premijer, Vučić nije organizovao sastanak sa srpskim privrednicima, na kojem ste i vi bili?\nTo je bilo pre šest godina u Palati Srbija i tada smo čuli obećanje da će se takvi sastanci organizovati dva puta godišnje. Drugog sastanka nikada nije bilo, bar ja na njega nisam pozvan, možda su neki drugi bili. Ne važi ovo samo za savetovanje sa domaćim privrednicima. Vlada i predsednik Srbije imaju političke savetnike, među kojima ima i stranaca, Austrijanaca, Italijana, Engleza, ali nisam čuo da imaju bilo kog stranog savetnika za ekonomiju. To dovoljno govori.\nZa razliku od vas, ima i onih koji misle da ste dugo godina vi kontrolisali, čak i sastavljali mnoge vlade i da su one donosile zakone po vašoj meri. Ima li istine u tome?\nSamo što nije počela 2020. godina i ja zaista nemam volje i želje da odgovaram na iste čaršijske priče punih 30 godina. Neka svako donese zaključak o tome kakav misli da treba. Ali onaj ko je ikada slušao i čitao šta govorim, a pričam javno na Deltinim godišnjim skupovima od 2004, dobro zna koliko drugačije vidim ekonomsku politiku od naših vlada. Ja ću vam reći ovo: Srbija će biti mnogo srećnija zemlja ako se u ekonomskoj politici budu pitali oni koji vode biznis, oni koji zapošljavaju i plaćaju poreze. Ne pričam o Miškoviću, već o svim biznismenima u Srbiji. Ali kod nas tradicionalno vlada neki strah od poslovnih ljudi i ispada da je bolje da bilo ko kreira uslove privređivanja, političari bez iskustva, teoretičari bez prakse, samo da to nikako ne rade oni koji se u poslovanje razumeju. Da li je to vama logično?\nDa li to što konačno počinjete nešto da gradite u Srbiji može da se tumači kao znak pomirenja između vas i izvršne vlasti?\nNe znam šta oni misle, ali bi mi bilo drago da je to znak pomirenja. Radujem se što smo dobili prvu dozvolu za novu poslovnu zgradu, ali naše druge investicije, koje smo planirali u Beogradu, mnogo su značajnije. Samo projekat šoping mola na Autokomandi vredi 250 miliona evra, a tu su i Delta centar, odnosno hotel Interkontinental i još jedna poslovna zgrada na Novom Beogradu. Svi ti projekti vrede mnogo više od ovog za koji smo konačno dobili dozvolu. I pri tome spremni smo, čim dobijemo potrebne dozvole, da u roku od tri meseca krenemo u realizaciju investicija vrednih 500 miliona evra. Ovde želim da naglasim: niko od privrednika, pa ni ja, ne smatra da je bitno da se mi i političari, najpre predsednik države i predsednik Vlade, dopadamo jedni drugima. Profesinalizam postavlja pred nas obavezu da se međusobno poštujemo, uvažavamo i sarađujemo u interesu Srbije.\nI vi i celokupna javnost mnogo me pitate o vlasti i političarima, a to je tema kojom najmanje želim da se bavim. Moja preokupacija je biznis. Ja ću vam reći ovako: da, Srbija treba da ima svoje „tajkune“, ako tako nazivate poslovne ljude. Nama su potrebni srpski tajkuni, a ne tajkuni ove ili one vlasti\nNije li svojevrsni paradoks to što ekonomisti tvrde da Srbija sporije raste od suseda upravo zbog nedostatka domaćih investicija, a vi kažete da biste uložili 500 miliona evra, samo da vam to dozvole?\nVerujem da jeste paradoks, ali nije na meni da ga tumačim.\nI ove godine vlast se hvali da će se u Srbiju sliti više od tri milijarde evra stranih investicija, više nego u sve zemlje Zapadnog Balkana i Hrvatsku zajedno, ali slovenački ekonomista Jože Mecinger tvrdi da se nijedna zemlja nije ekonomski razvila samo na bazi stranih investicija. Zašto nema više domaćih investicija, zato što ovdašnji biznismeni nemaju novca?\nNovca ima. Naravno, nijedna kompanija ne drži novac na računu. Pa, zamislite da Delta drži 500 miliona evra na računu. Ali, ako imaš dobar kreditni rejting, lako ćeš dobiti novac od banaka, jer danas u bankama novca ima koliko god vam treba za stvaranje nove vrednosti u poslu. Mislim da je sada pravo vreme i preporučujem kolegama da više investiraju.\nA šta ako se sutra desi nešto nepredviđeno, pa porastu kamate?\nAko se tako razmišlja, onda nikad nećemo ostvariti bilo kakav ekonomski napredak. Naravno, svaka investicija mora biti dobro planirana.\nKoliko privatnim kompanijama problem predstavlja to što od 2012. Srbija posle Hrvatske ima najmanji rast BDP-a? I ima li dinamičnog zamaha privatnog sektora sa prosečnim platama od 460 evra za prvih devet meseci ove godine?\nŠto se tiče makroekonomije, prepustio bih to stručnijima od mene. Recimo, u velikoj meri podržavam analize i preporuke Fiskalnog saveta, ali se ne slažem sa njima baš u svemu. Naročito se ne slažem sa ocenom da su plate povećane iznad realnih mogućnosti. Jednostavno, ne možete da imate profesionalnog radnika sa platom manjom od 500 evra. Onaj ko zarađuje ispod 500 evra, budite sigurni da još nešto radi posle redovnog posla, a to nije profesionalac. Pa, ako je u Crnoj Gori prosečna plata odavno veća od 500 evra, zašto ne bi mogla da bude i u Srbiji.\nDa li ima neke nepravilnosti u Deltinom poslovanju mogu uvek da provere sve vlasti i cela Srbija svedoči sa koliko žara to rade već godinama unazad. I šta su pronašli? Ništa, jer radimo po zakonu. A godinama slušamo iste optužbe, koje se svode na rekla-kazala\nHoćete li napisati drugi deo knjige vaše „Ja tajkun“ sa više detalja o nekim najzanimljivijim događajima iz poslednjih nekoliko godina, a o kojima čini se niste napisali sve što je većina čitalaca očekivala i htela da pročita. Da li ćemo videti taj nastavak?\nU ovom trenutku ne. Možda kasnije, ne znam. Sada razmišljam, još nisam doneo odluku, da napišem knjigu o tome koliko je za Srbiju značajno znanje - na nivou države, na nivou kompanije, na nivou pojedinca. Sve što nam se kao državi i društvu dešava i što je Srbija pri dnu rang-lista po nekim ekonomskim parametrima posledica je velikog neznanja. Želim da napišem tu knjigu sa osnovnom porukom – zapošljavajte mlade ljude, školujte ih i dajte im nove prilike da što više uče. Ovu zemlju mogu da promene samo mladi. Na moju sreću Delta ove godine prima već osmu generaciju mladih lidera i za 30 mesta prijavilo se 4.000 kandidata, od kojih su se neki obrazovali u Americi, Francuskoj, Londonu. Iz prethodnih sedam generacija već je preko 200 mladih ljudi našlo posao u Delti – mnogi od njih danas zauzimaju direktorske pozicije. Po ugledu na Deltu, takvu bazu mladih i pametnih ljudi trebalo bi da ima i država Srbija. To je naša šansa, da što više mladih ljudi uključimo u kompanije i državne institucije, jer samo oni mogu da donesu progres.\nKao lični prijatelj Ivice Todorića, da li nakon kraha njegove poslovne imperije osećate bar malo straha da bi nešto slično moglo da se i vama desi i u čemu je razlika između bivšeg Agrokora i Delta holdinga?\nNema ničeg zajedničkog u ekonomskim pokazateljima Agrokora i Delte, jer Delta raspolaže kapitalom od oko milijardu evra i malo je kompanija koje se mogu time pohvaliti. Uz to, mi kapital ne uvećavamo samo na bazi ostvarenog profita, mada ima i toga. Kapital Delte u većoj meri uvećavamo prihodima od prodaje kompanija. Naša kompanija nema problema, jer naši krediti čine samo 25 odsto kapitala.\nIako je vaš osnovni biznis stvaranje i prodaja kompanija, ima li nešto što biste kupili? Da li ima nekih delova Agrokora koje biste videli u sastavu Delte?\nOtmica je, naravno, bila šokantna, što sam precizno opisao u knjizi. Ali istina je i da je trajala manje od dva dana. U tom smislu, moj pritvor koji je trajao sedam i po meseci sigurno je bio mnogo teži za kompaniju. I ponosan sam na način na koji je Delta radila u mom odsustvu\nKako da ne. Vrlo rado bih neke delove Agrokora video u sastavu Delte. Pod hitno bi nešto trebalo da se uradi i bez obzira ko će na kraju biti vlasnik te kompanije, bitno je da svi njeni delovi normalno funkcionišu i dobro rade. To je bitno za ceo region, jer je Agrokor poslovao u mnogim zemljama.\nKako komentarišete izjavu profesora Miodraga Zeca da u Srbiji svaka vlast ima svoje tajkune?\nI vi i celokupna javnost mnogo me pitate o vlasti i političarima, a to je tema kojom najmanje želim da se bavim. Moja preokupacija je biznis. Ja ću vam reći ovako: da, Srbija treba da ima svoje „tajkune“, ako tako nazivate poslovne ljude, vlasnike velikih kompanija. Srbiju dugoročno mogu da razviju samo domaće investicije i to investicije privatnog sektora, preduzetnika. Nama su potrebni srpski tajkuni, a ne tajkuni ove ili one vlasti.\nZašto ste poslednjih godina preokupirani agrarom?\nSvi političari u Srbiji tvrde da je agrar naša šansa. A ja vam kažem, ovakav kakav je agrar nije naša šansa! U Srbiji još uvek ljudi iz agrara beže u industriju i to ne bi bilo loše kada bi industrija bila profitabilna, ali nije to ključni razlog. Ljudi beže zato što naši seljaci rade isto kao njihovi očevi i dedovi pre 50 godina. Zato danas jedan radnik iz okoline Kraljeva, koji ima pet hektara zemlje, traži posao u fabrici za platu od 300 do 400 evra, jer na taj način godišnje ima veće prihode nego da obrađuje tih pet hektara. U agraru smo mnogo zaostali za razvijenim zemljama i sa takvim načinom rada prave se samo gubici. Naš seljak vidi da gubi i zato napušta agrar i više i ne obrađuje njivu. A zahvaljujući znanju i novim agrotehničkim merama, prinosi Delta agrara po hektaru su 12 tona kukuruza i osam tona pšenice, dok je na drugim parcelama prinos 7-8 tona kukuruza i 4-4,5 tone pšenice. Drugo, mi pratimo svetske trendove i garantujem vam da će uzgoj svinja bar naredne tri godine biti dobar biznis. Svima to govorim, jer je zbog afričke kuge uništen veliki broj svinja u Kini, a i pre toga je ona bila jedan od najvećih uvoznika. Nadam se da će država Srbija iskoristiti dobre odnose sa Kinom i obezbediti nam da izvozimo svinjsko meso u tu zemlju. Većini domaćih proizvođača nedostaje znanje tako da čak i na dobrim farmama naše svinje po kilogramu mesa pojedu 300 ili 400 grama hrane više od evropskih. A pri tome je cena svinjskog mesa kod nas niža nego u EU. E, zato je u Delti generalni direktor za uzgoj svinja Danac, kao i generalni direktor za proizvodnju mleka na našim farmama krava. Najvažnije je, dakle, znanje. Ne samo u agraru, već i u politici, kulturi, medicini, sportu, u svim oblastima. Znanje je osnova svega i u tom pogledu bi znanje trebalo da forsira i Vlada Srbije i sve državne, ali i međunarodne institucije, banke... Nekada ranije, pre ove vlasti, u Deltu su dolazili i predstavnici MMF-a i pitali su nas, šta bi trebalo da predlože Vladi i političarima. Moj odgovor je: samo ih školujte. Jer i mi u Delti, koliko god mislimo da smo dobri, stalno učimo.\nSavet predsedniku i premijerki: Kad bih imao prilike za to, predložio bih Ani Brnabić i Aleksandru Vučiću da razgovaraju sa srpskim privrednicima, a ne samo sa stranim investitorima. Mislim da državni vrh zapravo i nema pravi uvid u stanje domaće ekonomije. Vlada i predsednik imaju političke savetnike, među kojima ima i stranaca, ali nisam čuo da imaju bilo kog stranog savetnika za ekonomiju. To dovoljno govori\nMnogi misle da ste vi u prethodnom periodu bili povlašćeni i da ste zahvaljujući tome sagradili svoju poslovnu imperiju?\nMislim da sam na ovo pitanje već odgovorio. Ali evo da kažem i na ovaj način: da li ima neke nepravilnosti u Deltinom poslovanju mogu uvek da provere sve vlasti i cela Srbija svedoči sa koliko žara to rade već godinama unazad. I šta su pronašli? Ništa, jer mi radimo po zakonu. Dakle, ako bilo ko misli da smo bili povlašćeni, valjda će dati neki dokaz za to? Ali ne, dokaza nema, a mi mnogo godina unazad slušamo jedne te iste optužbe, koje se svode na rekla-kazala.\nSvojevremeno ste planirali da Delta agrar pretvorite u akcionarsko društvo, čijim će akcijama moći da se trguje na berzama u Londonu ili Varšavi? Zašto ste odustali i zašto London i Varšava a ne Beogradska berza?\nZa izlazak na berzu angažovali smo jednu od najčuvenijih svetskih kompanija i njihova je preporuka bila da akcije ponudimo na prodaju na berzi u Varšavi ili Londonu. Mnogo smo novca uložili za pripreme, ali u poslednji čas dobili smo savet da odustanemo, jer su procenili da ćemo dobiti izuzetno nisku cenu. Uostalom, kako da bude na berzi kompanija ako ja, kao njen predsednik, još nisam završio sve sudske procese koji se u Srbiji vode protiv mene? Ovaj proces naneo je nemerljivu štetu meni i kompaniji. To su vrlo ozbiljne stvari i mi smo po savetu Boston konsalting grupe, koju smo angažovali da nas za inicijalnu ponudu pripremi, odložili izlazak na berzu. Kod nas postoji potpuno nerazumevanje listiranja kompanije na berzi i u tom smislu odgovornosti svih za ono što je izrečeno o berzanski kotiranoj kompaniji. Da smo pre toga već bili na berzi, svi političari, mediji, tužilaštvo i druge institucije tada ne bi smeli da daju olake ocene, jer kada predsednik jedne države dobije kijavicu berzanski indeksi padnu za 0,2 odsto.\nPošto Delta posluje i u okruženju, da li vidite neke prepreke i šta bi trebalo učiniti da se one otklone i unapredi privredna saradnja?\nMoj predlog je da se CEFTA sporazum obnovi, ali ovoga puta pod okriljem EU, da za kršenje tih pravila bude nadležan sud u Briselu ili Beču i da privrednici mogu da tuže zemlju u koju su investirali ako se ona ne pridržava svih pravila. Vrlo je ružno da mi investiramo i planiramo, a onda se neki političari posvađaju i jedan od njih zabrani uvoz neke robe ili počne da zadržava kamione na granici.\nPolitičari tvrde da je agrar naša šansa. A ja vam kažem, ovakav kakav je agrar nije naša šansa! U Srbiji ljudi iz agrara beže u industriju i to ne bi bilo loše kada bi ona bila profitabilna, ali nije to ključni razlog. Ljudi beže zato što naši seljaci rade isto kao njihovi očevi i dedovi pre 50 godina\nTo znači da podržavate i inicijativu da se uspostavi „mini šengen“ zona?\nPodržavam svaku inicijativu koja vodi ka proširenju ekonomske i svake druge saradnje. Mi ne treba da stvaramo novu Jugoslaviju u političkom smislu, ali trebalo bi da težimo da jedinstveni ekonomski prostor bude što veći i dobro bi bilo da uz eks Jugoslaviju u njemu bude i Albanija. Često sam razgovarao sa privrednicima iz Albanije i pitao sam ih da li stvarno misle da mogu da izvoze robu u Finsku ili Norvešku? Ne mogu. Oni mogu da izvoze u zemlje regiona, zato je neophodno da imaju predstavništva u Beogradu, da sarađuju sa nama, jer privreda ne priznaje granice. Šta je osnov svega? Da narod živi bolje, a ne može bolje da živi bez novih investicija, bez stvaranja nove vrednosti, bez novih radnih mesta, a toga neće biti u potrebnoj meri ako se svi zatvorimo u okvire nacionalnih granica.\nSvojevremeno ste bili suvlasnik Presa. Sada vas iz vrha vlasti optužuju da finansirate Vreme, NIN, Danas i da podržavate opoziciju. Kako vam to izgleda?\nTo je budalaština. Delta i ja ne učestvujemo u stranačkim borbama i to nas ni najmanje ne zanima.\nPrivatna firma Gorana Todorovića GIM, za koju je posrednik bio Branko Stefanović, otac ministra policije, nije imala samo privilegiju da po povlašćenim cenama, znatno nižim od tržišnih, kupuje oružje iz državnog preduzeća Krušik, već je i od Ministarstva unutrašnjih poslova, na čijem je čelu Nebojša Stefanović, kupovala pištolje i puške. Uz to, fotografije do kojih je došao NIN otkrivaju i da preduzeće GIM u skladištima MUP-a drži svoje zalihe malokalibarskog oružja. (Pred vama je šesti nastavak ekskluzivnog serijala "Kako je rušen Krušuik". Čitaoci "Blic premiuma" imaće priliku svakoga dana da čitaju nove detalje o aferi sa trgovinom oružjem koja je uzdrmala državni vrh u kome je i nastala. Da biste nastavili sa čitanjem potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)\nŽivopisni Eks en Provans, kada dolazite kao ja iz Ljubljane, nalazi se posle Kana i Nice, a severno od Marselja. Hiljadu kilometara okruglo. Veliki trg na čijem je početku železnička stanica. Zatim, fontana veličine kao ona na Slaviji. Bez zarobljenog kič orkestra u njoj. Na februarskom suncu grad je sijao kao Suvinjon iz bliskog Kasija. Sa masnom, slojevitom patinom na svojim zidovima. Opet, dovoljno svetao i žut. Bila je nedelja i grad studenata je izmamio masu na ulice. Mladi su brzo hodali kroz grad. Stariji su bili primetno sporiji. Ja sam, verujem, našao neki ritam između. Na samo par kilometara od njih su dovedeni oni koji možda nose najopasniji virus koji je tada već bio zaključao Kinu. „Biće ogromnih posledica po svetsku ekonomiju“, šaputalo se. (Da biste nastavili sa čitanjem, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)


Dan online - Ekonomija: Potrebni povoljni uslovi za kredite - 2020-05-25\nEkonomija BANKARSKI OMBUDSMAN HALIL KALAČ PORUČIO\nHalil Kalač Potrebni povoljni uslovi za kredite\nBankarski ombudsman Halil Kalač kazao je da su povoljniji uslovi kreditiranja neophodni za ublažavanje negativnih posledica pandemije virusa korona, nastavak privredne aktivnosti i pokretanje novih projekata, dok bi nove olakšice doprinijele očuvanju likvidnosti privrede.\n– Od uslova kreditiranja u velikoj mjeri zavisi stanje naše privrede, s obzirom na to da su bankarski krediti dominantan način obezbjeđenja potrebnih sredstava za rad preduzeća. Neophodni su povoljniji uslovi kreditiranja za ublažavanje negativnih posledica pandemije – rekao je Kalač za agenciju Mina biznis. Istakao je da se u narednom periodu očekuje produžetak postojećih mjera za suzbijanje negativnih posledica pandemije, dok bi nove olakšice doprinijele očuvanju ekonomske aktivnosti, njenom rastu i likvidnosti privrede.\n– Očekivanja idu u pravcu lakših procedura za dobijanje kredita, dužeg grejs perioda i jeftinijih kredita. To se prvenstveno odnosi na mikro, mala i srednja preduzeća, koja čine većinu naše privrede – kazao je Kalač. On je naveo da se sa posledicama pandemije, pored bankarskog, uspješno mogu nositi i drugi sistemi, kao fiskalni i monetarni. Neophodna je, kako je rekao, sinergija svih sistema društva za očuvanje od posledica pandemije i dalji razvoj u promijenjenim okolnostima. Kalač smatra da je potrebno i jačanje osnovnih strategija društva.\n– Potrebno je i da jačamo kao društvo znanja, jer tako možemo slijediti četvrtu tehnološku revoluciju koja je u toku – poručio je Kalač. Saopštio je da je bankarski sistem u prvom kvartalu ove godine bio stabilan i likvidan, kao i da su takvi trendovi nastavljeni i u drugom tromjesečju.\n– To ne znači da nijesu prisutne neizvjesnosti od budućih ekonomskih dešavanja kod nas, u bližem okruženju i svjetu, kada je u pitanju negativan uticaj pandemije virusa korona – rekao je Kalač. Naveo je da ohrabruju podaci da su prosječna likvidna sredstva banaka u martu iznosila 955,8 miliona eura. Vl.O.


Đajić: Nedostatak jakih zelenih stranaka nije pitanje samo za Srbiju - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Srbija Đajić: Nedostatak jakih zelenih stranaka nije pitanje samo za Srbiju\nBeograd, 07. april 2021. – Predstavnik mreže organizacija Zelena stolica Miloš Đajić smatra da nedostatak jakih zelenih partija nije pitanje samo za Srbiju, već i zemlje okruženja i objašnjava da je to tako jer životna sredina nije bila visokopozicionirana tema.\nOn je u razgovoru za FoNetov serijal Vidokrug precizirao da je to slučaj i sa Crnom Gorom, Albanijom, Severnom Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom, pa i Hrvatskom.\n“Zašto je to tako? Zato što životna sredina nije bila visoko pozicionirana. Nije nas zanimala. Do pre neku godinu nismo vodili računa o vazduhu, o tome kakvu vodu pijemo, a sada je to postalo nešto jako važno“, naglasio je Đajić.\nOn je dodao da su na tom polju prvenstveno bili angažovani aktivisti u nevladinom sektoru i da verovatno nedostaje to da se te grupe ljudi okupe i naprave stranku koja bi bila relevantna, uz pomoć Evropske partije zelenih.\n“Videćemo kako će proći izbori u Nemačkoj, to će pokazati smer koji će biti važan, ako se desi da zeleni možda i pobede na septembarskim izborima“, procenio je Đajić.\nUpitan da li misli da će se pojaviti neka zelena struja koja će moći da uđe u parlament, Đajić je istakao da je uveren u to, jer su zelene teme sada postale pitanje oko kojeg se može politički okupiti.\nZelena stolica čini mrežu organizacija koja prati rad skupštinskog Odbora za zaštitu životne sredine, kroz pet skupštinskih saziva, pri čemu, kako je Đajić rekao, ne mogu da utiču na dnevni red, ali mogu kao gosti da iznesu mišljenje.\nUpitan o javnim slušanjima u parlamentu o temama iz oblasti zaštite životne sredine, podsetio je da su javna slušanja kao mehanizam relativno nova u Srbiji, ali da se treba potruditi da ono što se prikupi od informacija tokom javnih slušanja, nađe i u tekstu zakona ili amandmanima.\nOn je ukazao da u Skupšini deluje neformalna zelena poslanička grupa, koja u ovom sazivu ima najviše članova, što pokazuje da ima dovoljno zainteresovanih poslanika i poslanica za zelene teme.\nU raspravi o Zakonu o klimatskim promenama oni su podneli zajednički međupartijski amandman, što se inače retko dešava, zaključio je Đajić .\nOznakeklimatske promeneMiloš ĐajićNarodna skupština\nPrethodno Lazarević: Posle pandemije očekujem porast nepsihotičnih poremećaja i bolesti zavisnosti\nSledeće Svet u rasulu zbog pandemije\nTop Tags Evropska unija istraživanje ljudska prava lokalna samouprava OCD Vlada Republike Srbije evropske integracije Društvo mladi vladavina prava konkurs Civilno društvo Srbija i Evropska unija Evropska komisija mediji


Memoari „žrtve seksualnog nasilja“: Asanž je „fantastičan“, ali me je zlostavljao - Sputnjik Srbija\nMemoari „žrtve seksualnog nasilja“: Asanž je „fantastičan“, ali me je zlostavljao\n20:16 08.02.2021 Preuzmite kraći link\nJedna od dve žene koje su optužile osnivača „Vikiliksa“ Džulijana Asanža za seksualno uznemiravanje objavila je detalje o navodnom napadu u svojoj novoj knjizi.\nOptužbe protiv Asanža na kraju su povučene, ali su ga 2012. godine navele da potraži utočište u ekvadorskoj ambasadi u Londonu, kako bi izbegao izručenje Švedskoj.\nAna Ardin je napisala knjigu „U senci Asanža: Moje svedočenje“ i ubrzo se pojavila na švedskoj televiziji, u novinama i u dokumentarnom filmu.\nU knjizi je Ardinova navela detalje o optužbama za nezakonitu prinudu i seksualno uznemiravanje, napisavši da ju je Asanž „grubo držao“ nakon što su „pristali na seksualni sporazum“, a zatim namerno „sabotirao upotrebu kondoma“.\nArdinova piše da je razmišljala da spava sa osnivačem „Vikiliksa“ i pre nego što su „postigli sporazum“, delimično zbog njegovog selebriti statusa, a delom da bi iritirala njenog bivšeg.\n„To bi mogla biti prilično zabavna stvar. Nije mala stvar 'pogodak sa Džulijanom Asanžom'“, kaže da je tako razmišljala u to vreme.\nOna opisuje Asanža kao „na mnogo načina fantastičnu osobu“.\n„Džulijan koji je učestvovao u (zabavi) potpuno se razlikuje od onog koji me je ponižavao i zlostavljao prethodne večeri“, rekla je ona.\nAna Ramberg, bivša šefica švedske advokatske komore, rekla je da je intervju sa „oštećenom damom koja je Asanžu pružila svoj dom i krevet“ bio „izuzetno zabrinjavajući“.\n„Svako ko nije pročitao preliminarnu istragu to treba da učini. Čini se da je sada važno napisati knjigu i napraviti karijeru od onoga što je opisano kao zlostavljanje“, rekla je ona.\n„Što se tiče Asanža, negirao je navode i on bi trebalo da se smatra nevinim. Ovu ženu ne mogu smatrati vrlo tragičnom žrtvom, kako je pokušala da se prikaže. Zapravo, Asanža doživljavam kao žrtvu. Njegov život je uništen“, smatra bivša šefica švedske advokatske komore.\nAsanž je optužen za seksualno zlostavljanje u Švedskoj iste godine kada je Vašington započeo istragu nakon što je „Vikiliks“ objavio poverljive američke dokumente u kojima se detaljno opisuju mogući ratni zločini koje su američke snage počinile tokom vojnih kampanja u Avganistanu i Iraku. Asanž je demantovao optužbe tvrdeći da su one izgovor da se izruči Sjedinjenim Državama.\nPosle je tražio politički azil u Ekvadoru i proveo je sedam godina u ekvadorskoj ambasadi u Londonu do 12. aprila 2019. godine kad mu je azil uskraćen i od tada je u Belmaršovom zatvoru u Londonu.\nBritanski sudija odbio je američki zahtev za izručenje Asanža Sjedinjenim Državama gde je protiv njega podignuto 17 optužbi prema Zakonu o špijunaži i preti mu kazna do 175 godina zatvora, zbog bojazni da bi mogao izvršiti samoubistvo. Američki tužioci su rekli da će se žaliti na odluku.\nPredsednik Meksika ponudio politički azil Asanžu /video


SDP: Državu nije odbranila SDA, nego najbolji sinovi i kćeri BiH – Fokus.ba\nSDP: Državu nije odbranila SDA, nego najbolji sinovi i kćeri BiH\nPolitika dvoličnosti i poluistina koju od svog osnivanja vodi Stranka demokratske akcije (SDA) doživljava svoj vrhunac te im stoga ponovo javno ponavljamo pitanje – hoće li SDA između HDZ ili BiH izabrati Bosnu i Hercegovinu ili svog strateškog partnera – HDZ, kao što su do sada učinili nebrojeno puta, kažu iz SDP BiH čije saopćenje prenosimo u cjelosti:\nSDA nije sposobna da se ponaša državotvorno i da vodi državu. BiH je u matematici ove stranke, očito, država djeljiva sa tri. Politika kojom rastakaju državu iznutra, aktivna je već više od 20 godina, a danas, više nego ikad, pokazuje se sva pogubnost te politike u odnosu na državu Bosnu i Hercegovinu.\nSDA nema nikakvo pravo da svoju trajnu nesposobnost sakriva iza ratnih godina. Bosnu i Hercegovinu nije odbranila SDA, nego su ovu državu odbranili njeni najbolji sinovi i kćeri. Ako su u SDA već skloni da se kite tuđim perjem, pozivamo ih da konsultuju arhivu, nije to baš tako davno bilo, pa da se uvjere kako su četiri od sedam pripadnika ratnog Predsjedništva Republike BiH bili iz SDP BiH i to: Mirko Pejanović, Ivo Komšić, Tatjana Ljujić-Mijatović i Nijaz Duraković.\nDa nije bilo ovih članova SDP-a i njihove politike ne sumnjamo da bi vizijom SDA već odavno živjeli u „fildžan državi“.\nFamozni treći entitet, kojeg zagovara Čović i HDZ, može imati šansu samo ukoliko njihovi koalicioni partneri oličeni u SDA-SBB nastave servilno ispunjavati sve njihove želje. Upravo je SDA omogućila Čoviću da u sve državne kompanije na području “zamišljenog” trećeg entiteta imenuje isključivo svoje stranačke poslušnike.\nTo što je Bakir Izetbegović, sve južno od Ivana, prepustio HDZ-u, etnički očistio javna preduzeća i podijelio ih na „hrvatska“ i „bošnjačka“, te popustio svakom zahtjevu Dragana Čovića, nema nikakve veze sa SDP-om. Od prvog dana vas upozoravamo na pogubne posljedice vaše politike, ali to očito još uvijek ne vidite, ili se pak želite baviti isključivo „svojim begovatom“.\nRezultati takve politike su da Federalna inspekcija više ne može kažnjavati rad na crno na području “zamišljenog” trećeg entiteta, jer je SDA to omogućila glasanjem za Zakon o radu. Dobro bi bilo da odgovorite javnosti zašto odjednom trasa Koridora 5C kroz “zamišljeni” treći entitet mora ići tamo gdje su HDZ-ovci kupili zemlju koju će skupo prodati državi, jer je na to pristala SDA.\nZato neka u SDA ne misle da mogu vječito manipulisati i varati sve ljude u ovoj zemlji. Sve više je građana u BiH, ali i članova SDA, kojima je jasno, da treći entitet u praksi ima šansu zaživjeti, samo zahvaljujući politici SDA i to nikakva saopštenja za javnost ili prekrajanje istorije ne mogu promijeniti.\nPoslanici SDP-a BiH zahtijevaju povećanje minimalne plaće u FBiH\nSDP-ovi direktori i gradonačelnici moraju stranci uplatiti 20 posto plate\nPredsjedništvo SDP BiH: Hitno uvesti opciju vanrednih izbora


Finalni KASTING za FASHION Family day - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Moj grad Dešavanja Ostalo Finalni KASTING za FASHION Family day\nFinalni KASTING za FASHION Family day\nnedelja, 16 jun 2013 17:35\tMilos Prokovic\nSada vec tradicionalno, jun u Kragujevcu I ove godine rezervisan je za modnu prezentaciju kolekcija, kako za aktuelnu, tako I za predstojecu modnu sezonu u organizaciji Udruzenja manekena grada Kragujevca A.P.Models I Shoping centra Kragujevac PLAZA.\nOvog puta sa akcentom na porodicno modno uzivanje, porodicno zajednicko ulepsavanje I porodicni shoping, pod nazivom – * Fashion FAMILY day @ Kragujevac PLAZA *\nSvi ljubitelji mode I stila, bice u prilici da upijaju nove modne trendove, estete I vizionari bice u prilici da na originalan nacin vide predloge za aktuelnu modnu sezonu, dok ce drugi uzivati u zajednickom porodicnom druzenju – gde cemo na modni nacin pokazati da odlazak u porodicni shoping moze biti jedinstveni vid zabave.\npovodom ovog dogadjaja organizujemo KASTING - 15. juna u 18 h u Shoping centru Kragujevac PLAZA.\nUkoliko Vasi malisani imaju od 3 do 15 godina ... ocekujemo vas!


Kako je Makenzi Skot, „Amazonova milijarderka”, izmenila pojam filantropije: Donira milijardu dolara mesečno – Startit\nKako je Makenzi Skot, „Amazonova milijarderka”, izmenila pojam filantropije: Donira milijardu dolara mesečno\nBrzina i način na koji donira drastično je razlikuju od ostalih filantropa u tech industriji.\nJedna od najbogatijih ljudi na svetu, koja je imala važnu ulogu u Amazonu od njegovog nastanka, Makenzi Skot davala je oko milijardu dolara mesečno u dobrotvorne svrhe, tokom 2020. Ono što je čudno jeste brzina kojom to čini, piše Vox.\nU protekla četiri meseca donirala je četiri milijarde dolara za nešto manje od 400 neprofitnih organizacija. Tokom protekle godine, Skot se pojavila kao jedna od najdarežljivijih filantropa u javnosti, darujući šest milijardi, a svoje prihode je podigla nakon razvoda od najbogatijeg čoveka na svetu Džefa Bezosa, koji nije preterano darežljiv.\nSkot je ranije ovog leta rekla da je već donirala 1,7 milijardi dolara svog bogatstva, što ju je učinilo jednom od svetskih milijardera koji najbrže poklanjaju novac. Mnogi bogataši u tehnološkoj industriji imali su ogroman rast prihoda ove godine, tokom koje se čitave industrije bore da prežive krizu, a zdravstveni sistemi posustaju zbog pandemije.\nOna je ukazala upravo na tu dualnost u vreme pandemije, tokom koje su se oni najbogatiji sve više bogatili, dok su siromašniji slojevi imali sve manje prihoda, što je retorika koju milijarderi filantropi često izbegavaju. Pored odluke da brzo donira zarađeni dovac, umesto da ga gomila, razlikuje se i način na koji ona to čini.\n„Neprofitne organizacije ne samo da su hronično nedovoljno finansirane, već su i hronično preusmerene sa svog posla na prikupljanje sredstava i opterećujuće pisanje izveštaja koje im donatori nameću”, navela je Skot.\nNjen tim je od 6.500 izabrao 384 organizacije kojima će donirati sredstva, a ona je navela kako će celokupni iznosi biti unapred plaćeni i neograničeni, kako bi se pružila maksimalna fleksibilnost. Time je promenila princip da se organizacije finansiraju u delovima, odnosno da finansiranje naredne faze projekta zavisi od izveštaja o prethodnoj.\nOna nije otkrila kolike je iznose davala, ali su se na spisku našle banke hrane širom sveta, kao i koledži i univerziteti namenjeni grupama s lošijim socijalnim i finansijskim statusom.