Pravila - Review Brokers\nPropisi web lokacija reviewbestbrokers.com sadrže informacije o politici privatnosti, uslovima web lokacije i same propise\n1. Svi zadovoljni komentari na blogu, objavljuju korisnici na njihovoj vlastitoj odgovornosti i postaju javne poruke-sa svim pravnim posljedicama.\n2. Mi zadržavamo pravo na brisanje komentara:\nkomentari koji nemaju nikakve veze s pohvalom člankom (nisu vezani za predmet/sadržaj članka).\nvulgarni, bestidan, uvredljiv sadržaj-bez obzira na oblik publikacije (tekst, grafički zvuk), također u obliku skraćenica (nepotpuna upotreba riječi, npr. d… je također vulgaran).\nsadržaj koji ne poštuje primjenjivi zakon u Republici Poljskoj.\nbilo kakva kampanja (politička, društvena ili reklamna) bez odobrenja administratora odbora.\n“spam”-odnosno Prekomerna količina nepotrebnih informacija (npr. kopija komentara koji je prethodno poslan).\nAvatari koji krše zakon ili pristojnost.\nnečitljivi komentari, tj. koji sadrže toliko mnogo pravopisa ili grešaka da se značenje govora ne može pročitati, piše samo u velikim slovima, ili su posebni likovi zlostavljani u svom sadržaju (nova linija, razmak, oznaka uzvika, itd.).\nlični podaci (ime, prezime) nejavnih lica po pitanju trećih strana (lica koja nisu obuhvaæeni člankom)\nprivatne: imejl adrese, adrese, brojevi telefona, gadu-gadu brojevi, itd.\nveze i preporuke za sadržaj postavljen na drugim Jasiel portale.\nkomentari o radu, pitanja uredniku portala ili umjerenosti (molimo šaljite pitanja i komentare putem kontaktne forme)\n3. Pored toga, Podsjeæamo vas da ne trebate objaviti komentare:\npromoviše alkohol (umetnost. 2 (1) da se radi o odgoju u trezvenosti i Kontraglumom alkoholizmu 26.1982)\npromoviranje narkotika, droge (član 1-člana akta o ovisnosti o borbi protiv droge 24. aprila 1997)\nuvredljivi javni brojevi (član 23 civilnog koda)\ns informacijama koje sadrže nedokazane navode protiv drugih (član 23 civilnog koda)\n5. Mi zadržavamo pravo da modifikujemo unose koji krše odredbe tih propisa.\n6. Web lokacija zadržava pravo na brisanje ili skrivanje poruka na osnovu pouzdanih poruka u skladu s umjetnošću. 14 od akta o odredbi elektronskih usluga.\n7. Web lokacija zadržava pravo da mijenja odredbe propisa u bilo koje vrijeme. Amandman o odredbama propisa dolazi na snagu na njegovom publikaciji.\n8. Sav sadržaj na lokaciji možda sadrži veze za pripadničke programe iz kojih bi profit mogao biti proračunat za autora reviewbestbrokers.com web stranice.\n9. Web lokacija https://reviewbestbrokers.com može promovirati razne kompanije i finansijske institucije iz kojih ona može skupljati ili zaraditi za profit.\nInformacije o informacijama postavljene na reviewbestbrokers.com\nKada se investira u forex, kriptovalute, CFDs binarne opcije ili drugi finansijski instrumenti ne zasnivam nikakvu odluku o investiciji na informacijama postavljene na reviewbestbrokers.com. Nismo licencirani ili registrovani savjetnici ili savjetnici. Također nismo registrirani kao broker ili diler na temelju razmjene i sigurnosnog komiteta ili drugog regulatornog tijela. Kreatori ove lokacije nemaju dozvole i kvalifikacije za savjete o investicijama. Tretiraj informacije na ovoj lokaciji kao oglas ili korišten za obrazovne svrhe. Lokacija je stvorena kao informaciona stranica, veze na ovoj lokaciji vode direktno na brokere. Prije nego što počnete ulagati, pročitajte upozorenje o riziku na sajtu za nekretnine. Rangiranje je stvoreno od strane reviewbestbrokers.com i samo je mišljenje i isključivo za reviewbestbrokers.com. Svi koji žele investirati u obveznice, opcije ili binarne opcije to rade na svoj vlastiti rizik. Reviewbestbrokers.com web lokacija nije odgovorna za gubitke koje je rezultiralo zbog toga što je investitor izgubio svoj novac. Ulaganje i trgovanje su špekulativne i rizične aktivnosti. Svako može izgubiti sve ili većinu vrijednosti svog računa i ne bi se trebao angažirati u takvim aktivnostima bez traženja kvalificiranog savjetnika. Web lokacija savjetuje da ne rizikujemo kapital koji korisnici ne mogu priuštiti da izgube. Portal nije odgovoran za odluke koje su napravile njegovi korisnici. Materijali na stranicama portala ne predstavljaju ponudu i nisu preporuke u okviru značenja akta o trgovini u finansijskim instrumentima. Sadržaj lokacije je vlasništvo reviewbestbrokers.com, distribucije, objavljivanja ili upotrebe ovog sadržaja je zabranjeno. Reviewbestbrokers.com web lokacija u slučaju kršenja tih odredbi zadržava pravo na ubrizgavanje pravosudnih postupaka.\nPolitika privatnosti web lokacije reviewbestbrokers.com\n1. Opće informacije.\n1. Naziv web lokacije: reviewbestbrokers.com\n2. Ta web lokacija izvodi funkcije dobivanja informacija o korisnicima i njihovo ponašanje na sljedeći način:\nA. Kroz informacije dobrovoljno uneseni u formulare.\nB. Tako što ćete sačuvati fajlove kolačića na kraju uređaja.\nC. Sakupljanjem dnevnika web servera od strane operatera za domaćice\n2. Informacije o formularima.\n1. Web lokacija skuplja informacije koje je dobrovoljno dao korisnik.\n2. Web lokacija također može sačuvati informacije o parametrima za povezivanje (vrijeme, IP adresa)\n3. Podaci u formularu nisu objavljeni na trećim stranama osim na pristanak korisnika.\n4. Podaci koji se pružaju u obliku mogu predstavljati skup potencijalnih mušterija, registriranih od strane operatera web lokacije u registru koji je održao Generalni Inspektor za zaštitu ličnih podataka.\n5. Podaci koji se pružaju u formularu obrađuju se za svrhu rezultirajući od funkcije specifične forme, npr. u cilju procesuiranja zahtjeva usluga ili poslovnog kontakta.\n6. Podaci koji se pružaju u formularima mogu se obezbijediti subjekte tehnički obavljanju nekih usluga, ona se tiče odredbe informacija o vlasniku registriranog domena na subjekte koji su operateri internet domena (primarno naučni i akademski kompjuterska mreža jbr-NASK), web stranice za plaćanje usluga ili druga entiteta s kojima operater na internetu sarađuje u ovom polju.\n3. Informacije o kolačima.\n1. Web stranica koristi kolačiće.\n2. Datoteke kolačića (takozvani “kolačići”) su to podaci, posebno tekstualni fajlovi, koji su pohranjeni na kraju uređaja korisnika web lokacije i namijenjeni su za korištenje stranica web lokacije. Kolačići obično sadrže naziv web lokacije iz koje potiču, njihovo skladište vremena na kraju uređaja i jedinstveni broj.\n3. Taj entitet stavlja kolačiće na krajnji uređaj korisnika web lokacije i pristupa njima je operater na web stranici.\n4. Kolačići se koriste za sljedeće svrhe: a. Kreiranje statistike koje pomažu da shvate kako korisnici web lokacija koriste web lokacije, što omogućava unaprjeđivanje njihove strukture i sadržaja; B. održavanje sesije korisničkog web lokacija (nakon prijave), zahvaljujući kojoj korisnik ne mora ponovo unijeti prijavu i lozinku na svakoj podstranici web lokacije; C. određivanje korisničkog profila u cilju prikazivanja skromne materijale u marketingnim mrežama, posebno Google Network.\n5. Web lokacija koristi dvije osnovne vrste kolačića: “sesija” kolacice i “uporni” kolačići. Kolačići sesije su privremeni fajlovi koji su pohranjeni na kraju uređaja korisnika dok se ne prijave, napuštaju web lokaciju ili isključite softver (web preglednik). Uporni kolačići su pohranjeni u korisničkom uređaju za vrijeme navedenih u parametre kolačića ili dok ih korisnik ne izbriše.\n6. Softver za pretraživanje web lokacija (web preglednik) obično se omogućava da pohranuje kolačiće na okončanju korisničkih uređaja. Korisnici web lokacije mogu promijeniti postavke u tom pogledu. Web preglednik vam dozvoljava da izbrišete kolačiće. Također je moguće automatski blokirati kolačiće. Detaljna informacija o ovoj temi se pruža u pomoć ili dokumentaciji web preglednika.\n7. Ograničenja na korištenje kolačića mogu utjecati na neke od funkcionalnosti dostupnih na web lokaciji.\n8. Kolačići postavljeni na kraju uređaja korisnika web stranice mogu se koristiti i oglašivači i partneri koji sarađuju s operaterom internet stranice.\n9. Preporučujemo čitanje politike privatnosti ovih kompanija da nauče pravila korištenja kolačića korišteno u statistikama: Google analitika politika privatnosti\n10. Kolačiće se mogu koristiti oglašavanjem, posebno Google Network, za prikazivanje oglasa skromne na način na koji korisnik koristi web lokaciju. Za tu svrhu, oni mogu sačuvati informacije o navigacijskom putu korisnika ili vrijeme potrošeno na jednu stranicu. 11. U pogledu informacija o preference korisnika prikupljenih od Googleove reklamne mreže, korisnik može vidjeti i uređivati informacije dobijene od kolačića koristeći alatku: https://www.google.com/ads/preferences/\n4. Zapisi servera.\n1. Informacije o nekom korisničkom ponašanju su podložne prijavnim omotu servera. Ovi podaci se koriste samo da bi se obezbijedili web lokacija i osiguravali najefikasniji servis koji pruža usluge domaćinih usluga. 2. Pretraživane resurse identificirani su URL adrese. Pored toga, sljedeći može biti predmet registracije:\nA. vrijeme potvrde o istrazi,\nB. Vrijeme je da pošalješ odgovor.\nC. ime stanice za klijente, koju je sproveo HTTP protokol.\nD. informacije o greškama koje su se desile tokom provedbe HTTP transakcije, e. URL adresa stranice prethodno posjećene od strane korisnika (referer veza)-ako je web lokacija unesena kroz vezu,\nF. informacije o korisničkom pregledniku g. Informacije o IP adresi.\n3. Iznad podataka nije povezano sa specifičnim pregledima lokacije.\n4. Iznad podataka se koristi samo za upravu servera.\n5. Pristup podacima.\n1. Podaci će biti dostupni vanjskim entitetima samo u granicama dozvoljenog zakonom.\n2. Podaci o identifikaciji prirodne osobe su onesposobljeni na portalu.\n3. Operater bi mogao biti potreban za pružanje informacija prikupljenih od strane web lokacije za Autorizacijske tijela na osnovu zakonskih zahtjeva u mjeri koja rezultira od zahtjeva.\n6. Upravni fajlovi kolačića-kako da daju i povuku pristanak u praksi? 1. Ako korisnik ne želi primati kolačiće, može promijeniti postavljanja preglednika. Mi zadržavamo te kolačiće neophodne za procese provjere vjerodostojnosti, sigurnost, održavanje korisničkih preference može otežati, a u ekstremnim slučajevima mogu spriječiti korištenje web lokacija 2. Da upravljate postavkama kolačića, odaberite web preglednik/sistem sa spiska ispod i Slijedite instrukcije: a. Internet Explorer b. Hrom c. Safari d. Firefox e. Opera f. Android g. Safari (iOS) h. Windows telefon ja. Blackberry\nu 1. O reviewbestbrokers.com blogu i prikupljanju podataka\nReviewbestbrokers.com blog je kolekcija informacija i sadržaja vezanih za razne vrste finansijskih instrumenata ili derivata. Blog ne sakuplja i ne obrađuje lične podatke o tome šta želimo da vam obavestimo\n2 opće odredbe\nNaš blog ne sakuplja ili sakuplja lične podatke.\nZa tumačenje uslova, koristi se glopis propisa ili opisan u politici privatnosti (ako to rezultira direktno iz opisa).\nU svrhu boljeg prijema politike privatnosti, termin “korisnik” zamijenjen je uslovima “vi”, “administratoru”-“mi”. Termin “GDPR” znači regulaciju (EU) 2016/679 Evropskog parlamenta i Vijeća 27. aprila 2016 na zaštitu pojedinaca u odnosu na obradu ličnih podataka i na slobodu kretanja takvih podataka, te za ukidanje direktive 95/46/EK.\nPoštujemo pravo na privatnost i brigu za sigurnost podataka. Podaci koji se pružaju u komentarima na stranici ne sadrže nikakve podatke osim “sadržaja komentara” i potpisa “koji mogu sadržavati bilo kakvu traku karaktera. Mi ne štedimo ili skupljamo vašu IP adresu prilikom slanja unosa. Svi podaci tretirani kao povjerljivi i nisu vidljivi sa neovlaštenim osobama.\n3. Ne obrađujemo vaše podatke zašto?\nAko ste korisnik pretraživali naš blog, morate znati da je server na kojem reviewbestbrokers.com je smješten na serveru koji prikuplja vrlo male informacije koje bi vas identifikovali kao osobu. Sakupljate i sakupljate samo podatke koji omogućavaju zaštitu našeg servera i podataka sadržane na njemu. Trebamo ove podatke da se zaštitimo od napada i hakerske servere.\nPravna osnova za obradu vaših ličnih podataka je stoga umjetnost. šest klauzula 1 lit. B. GDPR (procesiranje je neophodno za obavljanje ugovora na koji je subjekt podataka stranka, ili da poduzme mjere na zahtjev subjekte podataka prije zaključenja ugovora) i umjetnosti. 6. paragraf 1 upaljen. C. GDPR (procesiranje je neophodno da se ispuni pravna obaveza na administratoru).\nPored toga, pravna osnova za nas da obradimo vaše lične podatke je umetnost. šest klauzula 1 lit. F. GDPR (procesiranje je neophodno za svrhe rezultirajući od legitimnih interesa koje progoni administrator ili treæa strana, osim situacija gdje su interesi ili temeljna prava i slobode podatkovne teme, koje zahtevaju zaštitu ličnih podataka, prevladati ove interese), posebno ako je predmet podataka dijete). Ovaj legitiman interes je naša sposobnost da dokažemo u slučaju spora sa vama sadržajem ugovora između nas i da smo ga propisno izveli.\nu 4. Pravo na Brisanje podataka (“pravo na zaboravljene”) brisanje, uređivanje podataka\nDo mjere i svrhe u skladu sa pristankom koji ste izrazili, ako ste dodali komentar putem odgovarajućih oblika, ne može biti izbrisan jer mi ne identificiramo ljude koji ga dodaju. Komentar se može ili ne može dodati ili ukloniti. Prihvatanje komentara ostaje sa administratorom, zbog nedostatka veza između ličnih podataka i podataka koji bi mogli povezati taj komentar s vama, koja vrsta osobe nije moguća, jer mi ne štedimo lične podatke na web lokaciji.\nOdgovaramo na sve informacije e-mailom. Imejl: [email protected]\nMi zadržavamo pravo da procesuiramo sve podatke nakon okončanja sporazuma ili povlačenja pristanka samo do mjere da moramo tražiti bilo kakve tvrdnje pred sudom ili ako nacionalni ili propisi EU ili međunarodni zakon obavezuju nas da zadržimo podatke.\nProvajder usluga ima pravo dijeliti korisničke podatke i druge podatke s entitetima koji su ovlašteni pod primjenom zakona (npr. vlasti). Provajder usluga ne dijeli lične podatke sa subjekata osim onih koji su ovlašteni pod primjenom zakona. Uveli smo kontrolu pristupa, tako da minimizujemo učinke bilo kakvog sigurnosnog kršenja ličnih podataka obrađuju samo osobe koje su odobrene od strane nas ili procesore sa kojima blisko radimo.\n5. Kome ćemo otkriti vaše lične podatke\nMi objelodanimo sve lične podatke o mjeri koju su zahtijevali tijela javne uprave odobrene od strane zakona (npr. poreski organi).\n6. Koliko dugo ćemo obraditi vaše lične podatke\nKao osoba koja pretraživala blog, molim vas budite svjesni da nijedan od vaših ličnih podataka nije sačuvan ili procesuiran od nas, ali podaci vezani za aktivnost vaše posjete našem blogu, koji nisu lični podaci i ne dozvoljava vam da budete identificirani kao osoba , se skuplja od strane servera koliko dugo će reviewbestbrokers.com postojati.


Vučićeva zadnja nada za Kosovo: Skuplja 70 hiljada Srba za doček Putinu | VijestiBa\n11.01.2019. / 11:30h Regija - 17. januara\nVučićeva zadnja nada za Kosovo: Skuplja 70 hiljada Srba za doček Putinu\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin bit će u četvrtak 17. januara gost Beograda. Bit će to još jedna prilika da se pokaže prijateljstvo dviju država i dvaju naroda.\nPutin dolazi u posjet Beogradu u vrijeme kada je predsjednik Srbije i vladajuće Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić uzdrman protestima na kojima se okuplja sve više građana. Sljedeći je zakazan za 16. 1. na dan ubistva Olivera Ivanovića u Kosovskoj Mitrovici.\nUnatoč brojnim obećanjima, ubice Ivanovića i njihovi nalogodavci još nisu nađeni. Špekulira se i da će upravo pitanje statusa Kosova, čije rješavanje ulazi u završnu fazu, biti jedna od glavnih tema razgovora Putina i Vučića.\nNaime, Vučić je obećao rješavanje pitanja Kosova, ali ne samo da to goruće pitanje nije riješeno nego je situacija između Prištine i Beograda sve složenija.\nPrema nekim mišljenjima, Vučić želi iskoristiti sve veći utjecaj Rusije na Balkanu i tako si osigurati bolju pregovaračku poziciju.\nPri tome treba znati i da još nije utvrđen način rješavanja toga pitanja pa se govori o razmjeni teritorija, razgraničenju… Smatra se i da su mjere Prištine i stavovi EU i Washingtona Vučića stjerali u kut te da mu je upravo Putinov posjet posljednji pokušaj da nešto preokrene u svoju korist.\n– Vučić je nešto obećao i to je na neki način i naplatio, ali nije odradio. Pitanje Kosova još je otvoreno, s time da je svojim postupcima i izjavama upravo Vučić napravio najviše za nezavisnost Kosova – rekla je srbijanska zastupnica u Skupštini Sanda Rašković Ivić.\nIsporuka tenkova i raketa\nPrema najavama srbijanskih medija, Putinov će zrakoplov od granice Srbije do beogradskog aerodroma Nikola Tesla pratiti MIG-ovi 29. Tokom posjeta Putin će Vučiću uručiti i Orden Aleksandra Nevskog, visoko odličje koje ruska država dodjeljuje istaknutim ličnostima za razvoj međudržavne saradnje.\nU Srbiji se ništa ne prepušta slučaju pa se najavljuje da će Putina u Beogradu dočekati više od 70.000 ljudi, a osiguravati više od 5000 policajaca.\nOčekuje se dolazak više od 1000 autobusa iz cijele Srbije, a kako prenose neki srbijanski mediji, vladajući SNS angažirao je organizacije širom države koje su dobile kvote, ovisno o veličini grada, općine i broja članova stranke, koje su dužni dovesti u Beograd da dočekaju Putina.\nNajavljuje se da će biti razgovora i o saradnji dviju država, novim ruskim ulaganjima u Srbiji vrijednim nekoliko stotina miliona eura i priključenju Srbije na plinovod Turski tok.\nPonovno će se razgovarati i o vojnoj saradnji i isporuci tenkova T-72 i protuzračnih raketa.\n16:34 Regija Haradinaj: Takse ostaju dok Beograd ne prizna Kosovo\n16:24 Regija Kosovska Mitrovica: U Trepčinom rudniku zarobljeno 100 rudara


Piše: Dr sc med. Vladimir Vajs\nDr Vladimir Vajs - 40.000 porođaja i 25 godina iskustva. Danas smatra da je porođaj najlepši prirodni čin kojim se rađaju beba i majka.\nKoliko tinejdžera poznajete koji su samostalno napravili farmaceutski preparat? Jedan osamnaestogodišnjak je baš to uspeo. On je Mladen Salom, učenik Treće Beogradske gimnazije, pohađalac Petnice, budući farmaceut, naučnik i preduzetnik. Dok većina njegovih vršnjaka svoje slobodno vreme provodi na drštvenim mrežama, sa svojih 16 godina Mladen je samostalno napravio proizvod za rast brade koji je simbolično nazvao Viking’s pride.


HISTORIJA FOČE : 75 GODINA OD PRVOG OSLOBOĐENJA – focanskidani\nPosted on Januar 20, 2017 Juli 7, 2018 by focanskidani\nTokom 12. 1941. VŠ NOP odreda Jugoslavije obavijestio GŠ NOP odreda za Crnu Goru i Boku o situaciji u Bosni i o formiranju 1. proleterske NOU brigade i postavio mu zadatak da stvara čvrste jedinice, koje bi u datom momentu mogle formirati proletersku brigadu, i da uputi najmanje 1.500 ljudi koji bi oslobodili Foču, Goražde, Ustipraču i Kalinovik i time ne samo pomogli NOB u istočnoj Bosni, već i spriječili prodiranje četnika u Hercegovinu i Crnu Goru.\n5. 12. 1941. Devet četničkih odreda (Zlatarski, Rogatički, Višegradski, Čajnički, Kalinovički, 1. hercegovački (Fočanski), 1, 2. i 3. udarni), po sporazumu sa italijanskim okupacionim vlastima, koje su ih i naoružale sa oko 3.000 pušaka, preuzeli srezove Foču i Čajniče, a zatim izvršili masovan pokolj muslimanskog stanovništva (zaklali preko 500 ljudi, žena i dece), spalili nekoliko stotina kuća i opljačkali većinu naselja.\n23. 12. 1941. GŠ za Crnu Goru i Boku naredio Nikšićkom NOP odredu da pregovara sa italijanskim okupatorom o razmjeni zarobljenika; da zaštiti srpski i muslimanski živalj od okupatora, ustaša i ustaški nastrojenih muslimana; da partizanskim jedinicama na sektoru Bileća, Gackog i Foče pruži pomoć u borbi protiv okupatora i četnika.\nTokom 1. 1942. U oslobođenoj Foči formirana partizanska bolnica, koja je primila promrzle borce 1. proleterske NOU brigade nakon napornog marša preko planine Igmana.\nTokom 1. 1942. Južno od Budve iskrcala se iz podmornice englesko-jugoslovenska misija koju su sačinjavali dva Engleza (major Terens Aterton i podoficir radio-telegrafist) i jedan Jugosloven (avijatičarski poručnik bivše jugoslovenske vojske Nedeljković). Misiju su jedinice Lovćenskog NOP odreda prihvatile i dopratile do GŠ NOP odreda za Crnu Goru i Boku, koji se tada nalazio u s. Gostilju (kod Titograda). [Ta misija je 19. marte 1942. stigla u Foču, u VŠ NOP i DV Jugoslavije. Odatle je 15/16. aprila odbjegla četnicima Draže Mihailovića, a ovi su je pobili da bi je opljačkali.]\n19. 1. 1942. Bataljon -Vojvoda Momčilo- Durmitorskog NOP odreda, koji se privremeno nalazio pod komandom Kalinovičkog NOP odreda, ušao u Foču i razoružao 100 četnika.\n25. 1. 1942. U Foču stigli CK KPJ i VŠ NOP i DV Jugoslavije. Za vrijeme boravka u Foči, do 10. maja to je tzv. fočanski period, oni su donijeli niz krupnih odluka u cilju razvoja NOB-e. Razvijena je živa politička i kulturno-prosvjetna aktivnost u gradu i okolini, pa su iskustva u tome radu prenijeta i u ostale krajeve Jugoslavije.\nTokom 2. 1942. U Foči VŠ NOP i DV Jugoslavije izdao dva veoma značajna dokumenta: -Zadaci i ustrojstvo narodnih oslobodilačkih odbora- i -Objašnjenja i uputstva za rad narodnooslobodilačkih odbora u oslobođenim krajevima-. U njima su uopštena iskustva iz dotadašnjeg rada i razvoja NO odbora, te se smatraju prvim propisima oblikovanim u vidu zakona u kojima su formulisani zadaci i organizacija nove narodne vlasti. Ti dokumenti su poznati kao –Fočanski propisi-.\nTokom 2. 1942. Na omladinskom zboru u Foči, pod rukovodstvom PK SKOJ-a za BiH, izabran Sreski odbor NOSOBiH i stvorena prva organizacija Saveza. U toku februara sreske organizacije, sa više hiljada omladinaca, stvorene su u još desetak srezova istočne Bosne i Hercegovine.\nTokom 2. 1942. U Foči, od najboljih omladinaca u sastavu 1. fočanskog dobrovoljačkog bataljona, formirana Fočanska omladinska partizanska četa, koja je krajem. februara ušla u sastav 3. bataljona 1. proleterske NOU brigade.\n3. 2. 1942. U Foči, na predlog GŠ NOP i DV za BiH, odlukom VŠ NOP i DV Jugoslavije formiran Operativni štab NOP i DV za istočnu Bosnu.\n19. 2. 1942. U Foči izašao prvi broj –Narodnog borca-, lista Vrhovnog štaba NOP i DV Jugoslavije.\n22. 2. 1942. U Foči, u prisustvu oko 500 žena iz Foče, Čajnica, Goražda i drugih naselja (slobodnog dijela istočne Bosne), održan osnivački zbor antifašističkog saveza žena istočne Bosne, kome je idućih dana slijedilo formiranje sreskih odbora i opštinskih povjereništava.\n24. 2. 1942. Odlukom VŠ NOP i DV Jugoslavije, od razbijenih četničkih jedinica i novomobilisanih boraca s teritorije sreza Foča formiran Fočanski NO dobrovoljački odred.\n25. 2. 1942. U Foči, na inicijativu CK KPJ, održan sastanak partijskog aktiva (uglavnom članova PK KPJ i GŠ NOP i DV za BiH) istočne Bosne. Pretresena je vojno-politička situacija u istočnoj Bosni i uloga seljaštva u NOB-u; kritikovan je oportunistički stav prema četnicima, koji su se kao oružana formacija srpske buržoazije, otvoreno stavili u službu njemačkog okupatora; uloga seljaštva u NOB-u ocijenjena je kao presudna; uzet je kurs na čvršću disciplinu i na povećanje rukovodeće uloge partije; posvećena je veća pažnja omladini, narodnoj vlasti i omasovljenju organizacija KPJ.\n5. 3. 1942. U Foči vrhovni komandant NOP i DV Jugoslavije Josip Broz Tito predao ratnu zastavu 3. (kragujevačkom) bataljonu 1. proleterske NOU brigade.\n6. 3. 1942. U Foči, uglavnom od omladinaca iz Sarajeva i Mostara, formirana omladinska četa, koja je ušla u sastav 5. bataljona 1. proleterske NOU brigade kao 2. četa. Ona je. juna 1942. prešla u sastav 2. proleterske NOU brigade, gde je ostala do kraja rata.\n11. 3. 1942. U Foči, na izbornoj konferenciji 170 delegata opštinskih i seoskih NO odbora, izabran SNO odbor.\nTokom 4. 1942. VŠ NOP i DV Jugoslavije naredio da se Centralna bolnica iz Foče evakuiše na plato Pivske planine, uslijed pritiska italijanskih i četničkih snaga na oslobođenju teritoriju. Evakuacija je završena 9. maja 1942.\nTokom 4. 1942. U Foči izašao prvi, i jedini, broj časopisa -Partizanski sanitet-, organa Saniteta pri VŠ NOP i DV Jugoslavije, u kome je uvodni članak o značaju izdavanja tog časopisa napisao vrhovni komandant NOP i DV Jugoslavije Josip Broz Tito.\n1. 4. 1942. U Foču iz Zagreba stigao član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve Ivo Lola Ribar i generalnom sekretaru KPJ Josipu Brozu Titu podnio izveštaj o radu Organizacionog sekretarijata.\n4. 4. 1942. U Foči održan sastanak CK KPJ.\n8. 4. 1942. U Foči, na inicijativu CK SKOJ-a, održano savjetovanje kome je prisustvovalo 280 članova SKOJ-a, uglavnom iz okruga Foča-Kalinovik, 1. proleterske NOU brigade i bližih NOP odreda iz Crne Gore. Na savetovanju su održani referati o vojno-političkoj situaciji (Ivo Lola Ribar) i o zadacima SKOJ-a u vojsci i na terenu.\n10. 4. 1942. Iz Foče član Organizacionog sekretarijata CK KPJ za neoslobođene krajeve Ivo Lola Ribar uputio u Ljubljanu članu Politbiroa CK KPJ Edvardu Kardelju informaciju o vojno-političkoj situaciji u Crnoj Gori i u BiH; prenio mu ocjenu CK KPJ; da izbjeglička vlada Kraljevine Jugoslavije radi na likvidaciji NOP-a i na raspirivanju građanskog rata; istakao svoje uvjerenje da će CK KPJ uspjeti da osujeti planove reakcije o klasnom ratu i da proširi front jedinstvene oslobodilačke borbe.\n22. 4. 1942. Njemačke, italijanske i ustaško-domobranske snage počele rogatičko-fočansku operaciju (-Trio I-) koja je trajala do 12. maja. U borbi protiv snaga operativnih štabova NOP i DV za istočnu Bosnu i Sandžak i 1. i 2. proleterske NOU brigade neprijatelj je zauzeo Čajniče, Goražde, Foču, Trnovo, Kalinovik i Ulog i deblokirao Praču i Rogaticu. Za vrijeme operacije, pod dejstvom četničke propagande, raspali su se dobrovoljački bataljon i nekoliko partizanskih bataljona iz Romanijskog i Kalinovičkog NOP odreda. Vrhovni štab NOP i DV Jugoslavije je izvukao proleterske NOU brigade ispod udara i uputio ih da pojačaju dejstva partizanskih jedinica u Crnoj Gori i Hercegovini.\nTokom 5. 1942. U centralnoj bolnici VŠ NOP i DV Jugoslavije u Šćepan Polju (kod Foče) umro od pjegavog tifusa član GŠ NOP i DV za BiH i komandant Operativnog štaba NOP i DV za istočnu Bosnu Slobodan Princip Seljo, narodni heroj.\n10. 5. 1942. Zbog nadiranja italijanskih jedinica CK KPJ i VŠ NOP i DV Jugoslavije napustili Foču i uputili se prema s. Plužinama (kod Šavnika).\n10. 5. 1942. Dijelovi italijanske divizije -Pusterija-, nastupajući s pravca Goražda, zauzeli Foču, iz koje su se Vrhovni štab NOP i DV Jugoslavije i dijelovi 1. i 2. proleterske NOU brigade, Romanijskog NOP i Fočanskog NO dobrovoljačkog odreda pravovremeno povukli.\n12. 5. 1942. Kod sela Dražljeva dijelovi Sjevernohercegovačkog NOP odreda spriječili prodor ojačanog 52. puka italijanske divizije -Kačatori dele Alpi- iz Gacka prema Čemernu i Foči. Poslije trodnevnih borbi, uz gubitke od 9 mrtvih i 22 ranjena, italijanski puk je prodro u selo Vrbu i spalio ga.\n18. 5. 1942. U noćnom napadu na isturene položaje na Kruščici (kod Foče) dijelovi 2. proleterske NOU brigade razbili 141. četu bataljona >Bolcano- italijanske divizije -Pusterija-.\n19. 5. 1942. CK KPJ uputio OK KPJ za Foču direktivu o zbrinjavanju izbjeglica iz Foče i s teritorije Kalinovičkog NOP odreda.\n23. 5. 1942. Na Uzlupu (kod Foče) od ostataka Fočanskog i Drinskog NO dobrovoljačkog odreda formiran kombinovani Dragočavsko-čelebićki partizanski bataljon. Poslije povlačenja u Bosansku krajinu on je ušao u sastav 5. crnogorske NOU brigade.\n5. 6. 1942. Član Politbiroa CK KPJ Aleksandar Ranković uputio pismo Okružnom komitetu KPJ za Foču: nalaže mu da se što hitnije prebaci na zakmursku teritoriju i na njoj organizuje politički rad.\n16. 6. 1942. U s. Tjentištu (kod Foče) sveštenici Crne Gore i Boke, pristalice NOP-a, održali skupštinu s koje su uputili poslanicu sveštenstvu i čitavom narodu Crne Gore i Boke, pozivajući ih na borbu protiv okupatora i domaćih izdajnika.\n19. 8. 1942. U Foči četnički Fočanski, Kalinovički, Nevesinjski, Šavnički i Durmitorski odred, pod neposrednom komandom načelnika četničke Vrhovne komande, izvršili masovan pokolj muslimanskog stanovništva i nekoliko hiljada muslimana protjerali a njihove kuće opljačkali i dijelom spalili.\nPosted in bosna i hercegovina, foča, geografija, historija, sjećanja\nPrevious Article FOČA, 20. januara,1942.\nNext Article POSLIJE NAPISA O TERORIZMU U FOČI : IPAK SE OGLASILI\n19 komentara na “HISTORIJA FOČE : 75 GODINA OD PRVOG OSLOBOĐENJA”


KIČIĆ: Upoznao sam Miju Aleksića kao dete, letovali smo zajedno u Tribunju, često sedeli i pecali | Novosti.rs\nI, naravno, osvaja priznanja - ovih dana dobio je još jedno, nagradu "Mija Aleksić - biti glumac", koju dodeljuju Opština Gornji Milanovac i tamošnji Kulturni centar. Biće mu uručena krajem meseca na manifestaciji "Dani Mije Aleksića", a laureat je postao odlukom prethodnih dobitnika, Nenada Jezdića i Nebojše Dugalića.\n- Veliko mi je zadovoljstvo što sam dobio nagradu s imenom Mije Aleksića. Bio je zaista posebna pojava u našoj kinematografiji i pozorištu. Imao sam neverovatnu čast da ga još kao dete upoznam. Letovali smo zajedno u Tribunju, često sedeli i pecali. Tako da ovo priznanje za mene ima više konotacija. Veoma mi je drago i što su mi ga dodelile kolege - kaže, na početku razgovora za "Novosti", Gordan Kičić.\nNAŠ popularni glumac ističe da Mija nije bio klasičan komičar, već izuzetno ozbiljan i delikatan umetnik koji je mogao svašta da uradi svojim glumačkim sredstvima. Od tragedije do komedije:\nIZ GRADA PORUČUJU: Biće podignuta nova spomen-ploča Bati Živojinoviću\n02. 09. 2020. u 12:05\n- Nažalost, nisam imao priliku da ga gledam u pozorištu, ali to što sam preko snimaka predstava video i, naravno, ceo filmski opus, dokaz je bogatstva njegovog stvaralačkog izraza. Drago mi je i da sam kao dobitnik ušao u društvo mojih kolega i prethodnika, što su me oni "apostrofirali" dajući ovu nagradu.\nU međuvremenu, Kičić se sprema da svoj rediteljski prvenac "Realna priča" gleda zajedno sa onim najbrojnijim, televizijskim auditorijumom, kao seriju pod nazivom "Mama i tata se igraju rata":\n- Serija je gotova i kreće sa emitovanjem 10. oktobra na RTS. Ići će subotom i nedeljom, dakle, dve epizode vikendom. Veoma sam uzbuđen i jedva čekam da to krene. Film je zaista dobro prošao, gledalo ga je više od 70.000 ljudi: ušli smo u bioskopske dvorane u poslednjem trenutku pred koronu i završili sa distribucijom. Samo mi je žao što na mnoge festivale na koje je trebalo da idemo, nismo mogli. Na neke smo poslali film i on je onlajn emitovan. To jeste neka vrsta potvrde svega ovoga što sam spremao u poslednje tri-četiri godine, i za film i za seriju.\nZANIMLJIVO je da je prvih pet epizoda serije "Mama i tata se igraju rata" režirao Gordan, dok je drugih pet "potpisao" mladi Vladimir Tagić, koji je režirao i film "Jutro će promeniti sve".\n- Mislim da je naša serija, po žanru i fokusu, onome o čemu priča, prilično jedinstvena. To je drama - komedija, iskrena i duhovita, a sam diskurs je potpuno drugačiji od onoga na šta smo navikli. Pokušao sam da je ispričam iz lične perspektive, da budem što istinitiji u svemu tome. A sam stil i humor, nametnuli su se kao njena datost. Gledao sam da je tretiram kao dramu, ali je, s vremena na vreme, komedija sama izlazila. Radili smo sve ozbiljno, znajući da će na kraju biti veoma duhovito...\nNa konstataciju da se i gledalište posle ratnih i "postratnih" tema, priča o siromaštvu, tranziciji, kriminalu, poželelo jednog ovakvog ostvarenja, naš sagovornik kaže:\n- Srećan sam što mi je pošlo za rukom. Stvarno sam osećao da je, na neki način, neophodno. Meni da ispričam, a publici da pogleda. Sjajne su reakcije. Film je emitovan na televiziji za vreme vanrednog stanja, gledalo ga je preko dva miliona ljudi! Četiri dana sam čitao poruke na socijalnim mrežama i nisam uspeo sve da ih pročitam. Narod je "Realnu priču" izuzetno prihvatio. Puno mi je srce!\nPREDSTAVE NA ČEKANJU\n- NADAM se da ćemo u novonastalim okolostima uspeti da odigramo naše prestave. Dobili smo plan za septembar, a za oktobar ćemo videti. Stvarno se nalazimo u nekom čudnom istorijskom trenutku, ne znam šta da vam kažem. Prosto, sve je bizarno... Ali, gledaćemo da se te predstave dese, da publika dođe u teatar uz sve mere opreza u zadatim okolnostima - kaže Gordan Kičić, koji trenutno na repertoaru matičnog teatra Atelje 212, ima predstave "Noćna straža" i "LJubavno pismo".\nU NOVE POHODE\nNA pitanje da li je uspehom filma "Realna priča" (na slici), ohrabren da uđe u neki novi rediteljski posao i koja bi ga tema ovog puta zaokupila, Kičić odgovara:\n- Ne znam. Intenzivno razmišljam o svemu, preispitujem šta bi me sad maksimalno obuzelo... Verujem da će ova serija proći veoma dobro, tako da pretpostavljam da će biti osnove da se snimi i druga sezona. A što se tiče mog, čisto rediteljskog posla, morao bih malo sebi da dam vremena da "narastu" ideje, pa da krenemo u nove pohode.\nGlumac Gordan Kičić Mija Aleksić Nagrada za doprinos glumi


Za organizovanje i izvođenje profesionalne rehabilitacije može se osnovati javna ustanova, u skladu sa zakonom.\nUstanovu za profesionalnu rehabilitaciju može osnovati država, jedinica lokalne samouprave i druga pravna i fizička lica.\nSredstva za rad ustanove obezbjeđuje osnivač.\nZa zapošljavanje i radno – terapeutske aktivnosti u okviru habilitacije i rehabilitacije lica sa invaliditetom,\nposebno sa teškim invaliditetom,koja se ne mogu zaposliti niti održati zaposlenje pod opštim niti pod posebnim uslovima, može se osnovati radni centar kao ustanova za zaštitu tih lica.\nRadni centar može osnovati jedinica lokalne samouprave, Zavod, centar za socijalni rad i jedno ili više pravnih i fizičkih lica.\nU radni centar se mogu zaposliti lica sa invaliditetom koja ne postižu radni učinak veći od 50% u odnosu na lica istog životnog doba, stručne spreme i pod istim uslovima rada.\nRadni centar mora imati najmanje 80% zaposlenih lica sa invaliditetom u odnosu na ukupan broj zaposlenih.\nLice sa invaliditetom na radu u radnom centru ima položaj korisnika usluga.\nZa zapošljavanje i rad lica sa invaliditetom može se osnovati zaštitna radionica.\nZaštitna radionica se može osnovati kao oblik obavljanja privredne djelatnosti, u skladu sa posebnim\nzakonom,pod uslovom da zapošljava najmanje 51% lica sa invaliditetom od ukupnog broja zaposlenih.\nZaštitnu radionicu može osnovati jedinica lokalne samouprave, privredno društvo, preduzetnik, Zavod, nevladina organizacija lica sa invaliditetom, udruženje poslodavaca, sindikat i drugo pravno i fizičko lice.\nAko zaštitnu radionicu osnivaju dva ili više osnivača, njihova međusobna prava i obaveze uređuju se posebnim ugovorom.\nPoslodavac je dužan da, u okviru sistema poslovanja u kojem su otežani uslovi rada koji povećavaju nastanak invalidnosti, organizuje poseban pogon zaštitnog karaktera ( zaštitni pogon ) za rad lica sa invaliditetom.\nZaštitni pogon se organizuje ako poslodavac ima utvrđena radna mjesta na kojima se mogu zaposliti lica sa invaliditetom u adaptiranom ambijentu i u zavisnosti od potreba lica sa invaliditetom.\nZaštitni pogon može se organizovati pod uslovom da ima najmanje 50% radnih mjesta za zapošljavanje lica sa invaliditetom.\nUslove i kriterijume u pogledu prostora, opreme i stručnog kadra koje treba da ispunjava izvođač profesionalne rehabilitacije, radni centar, zaštitna radionica i zaštitni pogon propisuje Ministarstvo.\nRadni centar, zaštitna radionica i zaštitni pogon imaju povlašćen status u skladu sa posebnim propisima.\nPovlašćeni status podrazumijeva:\n1) oslobađanje od plaćanja carine na uvoz specijalne opreme, uređaja, rezervnih djelova, instrumenata i\npotrošnog materijala za lica sa invaliditetom, pod uslovom da se ne proizvode u zemlji;\n2) oslobađanje od plaćanja poreza na dobit, srazmjerno broju zaposlenih lica sa invaliditetom u ukupnom\nbroju zaposlenih kod poslodavca.\nAko radni centar, zaštitna radionica ili zaštitni pogon, u toku obavljanja djelatnosti prestanu da ispunjavaju uslove koji su propisani za njihovo organizovanje, odnosno osnivanje gube povlašćen status.\nPrethodni tekstRyota Noma za prvu pobjedu\nSledeći tekstNaredne sedmice tender za izbor projektanta nove toplane u Pljevljima


Srbi u Vukovaru: Nije problem ćirilica, problem je nezaposlenost | Info | EX YU\n25. jun, 15:54\nMONDO u Вуковару: Pusti ćirilicu, daj posao 60 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.02.2015. / 11:19\nAutor Jovan Terzić 19.02.2015. / 11:19\n"Znamo svi mi dobro ko smo i šta smo, ali treba od nečega i da živimo", kaže jedan od Srba sa kojima smo razgovarali u, kako kažu, zaboravljenom Vukovaru.\nMnogo je etnički, kulturološki i verski podeljenih gradova širom sveta, ali Vukovar je specifičan. Nema fizičkih granica među Srbima i Hrvatima, ulice su prošarane kućama i jednih i drugih, međutim, razlika u pravima i slobodi građana je ogromna.\nNije to tvrdnja na osnovu nacionalne privrženosti, već utisak koji smo stekli tokom posete ovom gradu od 20 i kusur hiljada stanovnika na ušću reke Vuke u Dunav.\nIako ih je u približno istom broju kao Hrvata, Srbi su tamo u podređenom položaju.\nSPORTSKA PRIČA IZ VUKOVARA\n"Ma, ima nas i više nego njih, ali Borovo u kojem ima 5.000 Srba ne računaju kao Vukovar, a neka hrvatska sela koja su dalja od njega, računaju. Sve je to zbog izbora, da bi njihovi političari imali većinu", kaže nam Mirko, jedan od momaka sa kojima smo imali priliku da razgovaramo.\nVukovar je na dva sata kolima od Beograda. Duže treba do graničnog prelaza Šid, nego posle do najbrojnijeg srpskog grada u Hrvatskoj, ali izgleda da premalo ljudi to zna.\n"Opa, neko se i nas setio! Lepo od vas", pozdravio nas je čovek u jednom od vukovarskih kafića, kada je čuo da smo novinari iz Beograda.\n"Zaboravljeni smo... I od jedne i od druge države. Aj' od ove druge, ali što od naše?", upitao je i konstatovao da su Srbi u Vukovaru i okolini prepušteni sami sebi.\nKao najveći problem koji Srbi iz tog kraja imaju, u javnosti su predstavljene table sa ćiriličnim pismom. Njihovo postavljanje pre nekoliko godina izazvalo je gnev među Hrvatima, pa se danas u Vukovaru one mogu videti samo na zgradama policije i škola, dok su na drugim mestima prelepljene nalepnicama sa hrvatskom zastavom. U srpskim selima situacija je drugačija i mogu se videti dvojezični natpisi ulica.\n"Pusti tu priču... J*** mi se za ćirilicu, daj posao neki. Znamo svi mi dobro ko smo i šta smo, ali treba od nečega i da živimo", ljutito će Igor.\nNezaposlenost je ono što su gotovo svi sa kojima smo razgovarali istakli kao najveći problem Srba u Vukovaru.\n"Dok se ekonomski nešto ne promeni, samo će se pričati o politici i problemima", smatra Rade, gospodin koji nas je uz rakiju i kulen ugostio u svom domu.\n"Fabrika Borovo nekada je zapošljavala 20.000 ljudi, a danas 300-400. Neće da je prodaju strancima, jer bi oni tražili jeftinu radnu snagu i uglavnom bi se Srbi prijavili za posao. Hrvati neće da rade za sitan novac, kada već imaju dobre penzije".\n"Ovde je još proces odlaska"\nPored nezaposlenosti, veliki problem Srba u Vukovaru i okolini je brojnost. Sve ih je manje.\n"Tek kada niko od Hrvata neće, onda posao ponude Srbinu. Koju perspektivu mladi imaju ovde, osim da budu đubretari ili da odu. Političari vuku konce i odlučuju oko zapošljavanja. Zato naša deca i beže... Sve nas je manje, 150.000 Srba u celoj Hrvatskoj", tvrdi Mirko sa kojim smo razgovarali uz kafu.\nU jednom trenutku, u priču se uključio i dečko koji je sedeo za susednim stolom. Jovan veruje da Hrvati planski rade na smanjenju broja Srba.\n"Država je posle rata kupovala srpske kuće i delila ih svojima. Šiptarski model... Oni koji se poslednjih godina vraćaju u Hrvatsku su uglavnom starine, ali se vraćaju u Knin, u Dalmaciju, dok je ovde još proces odlaska, jer sada beže mladi", tvrdi on.\nNaveo je još jedan primer.\n"Kada sam pošao u osnovnu školu, pre dvadesetak godina, bilo nas je 65 đaka u dva razreda. Završilo nas je 13! Ko je otišao iz Vukovara, nije se vratio. Ima ih po Srbiji, ali i Australiji, Kanadi...".\nInače, osvnovne i srednje škole u Vukovaru podeljene su na srpske i hrvatske razrede, koji uče po različitim programima, ali je jedan direktor za celu školu.\n"Ide se na to da se sve spoji. Sve je više Hrvata koji se zapošljavaju kao direktori u srpskim školama i vrtićima, tako da će dosta ljudi i na taj način ostati bez posla", smatra Mirko.\nNjegov sin, momak u dvadesetim godinama, kaže da mladi sve više odlaze u Englesku, Irsku, Norvešku... Oni koji su ostali, bave se uglavnom sezonskim poslovima.\nNa pitanje da li se isplati preko leta raditi u kafićima na jadranskom primorju, ubacio se njegov drugar Milan:\n"Šta ću dole, da radim za pleh ribe? Eno, išao je Stefan, pa ga prekrstili u Štef... Truba je, nema posla za nas Srbe u Hrvatskoj, osim ako nećeš da pristaneš na ponižavanje. Zato sve više ljudi i odlazi".\nO problemima mladih pričao je i Lazar, momak koji radi nekoliko poslova da bi povremeno mogao da odvoji za put u Beograd, na utakmicu Crvene zvezde, za koji je potrebno 100 kuna (oko 15 evra).\n"Nekada nas ide više, pa je lakše da se organizujemo za prevoz, a kada nas je manje, uglavnom idemo auto-stopom od Šida... Ja ne znam kako preživljavaju neki moji drugari koji su sami ili čiji roditelji ne rade. Moji roditelji rade i ja nešto zarađujem, pa opet nemam dovoljno da odem u Beograd kad god hoću ili leti na more".\nPošto nam je objasnio da u Vukovaru postoje i navijači ostala tri kluba iz nekadašnje "velike četvorke", ispričao nam je i kakva je situacija među pristalicama Zvezde i Partizana.\n"U dobrim smo odnosima. Pa, najbolje još i između sebe da se 'ganjamo'".\nDa su složni, Delije i Grobari pokazali su 2013. godine, kada je ženska košarkaška reprezentacija Srbije baš u Vukovaru osvojila bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu za juniore.\n"Bilo je oko hiljadu ljudi na utakmici protiv Holandije. Naše košarkašice pobedile su košem u poslednjoj sekundi. Možete samo da zamislite kakva je atmosfera tada bila u hali! Odlično smo navijali, imali zastave...", prisetio se Lazar.\nPriča o zastavama je posebna tema. Da biste istakli srpsku, morate pored i Hrvatsku.\n"Ako to ne uradite, mogu da vam napišu prekršajnu prijavu. Neki klinci su se za Božić slikali sa badnjakom i zastavom Srbije, okačili fotografiju na Fejsbuk, a onda imali probleme zbog toga".\nZa razliku od srpskih, hrvatske zastave vijorile su se sa terasa velikog broja kuća. Možda je to bio slučaj zato što smo u Vukovar došli na dan inauguracije predsednice Kolinde Grabar Kitarović, mada taj događaj nije izazvao veliku pažnju lokalnog stanovništva.\nUlice su bile prazne, a lokali zatvoreni, uz poneki otvoreni kafić. Na improvizovanom klizalištu na glavnom gradskom trgu bio je samo otac sa detetom, iako smo se tamo zadesili u nedelju oko podneva.\n"Drugačije je radnim danima. Do 15-16 sati je 'živo', ima više ljudi, automobila, ali posle toga je opet uglavnom tiho", ukratko nam je objasnio ovaj čovek.\nMomak koji nam je veći deo vremena pravio društvo konstatovao je da je možda i bolje što smo došli neradnim danom.\n"Ne kažem da bi bilo velikih problema, ali sigurno ne biste prošli nezapaženo sa tim slikanjem. Bolje ovako, izbegli ste dobacivanja i eventualnu provokaciju".\nProbleme, zaista, nismo imali, ali jesmo uhvatili nekoliko znatiželjnih i nezadovoljnih pogleda na BG tablice našeg automobila.\n"Ima ih (Hrvata, prim.aut.), naravno i normalnih. Nisu svi iskompleksirani, ali najgori su oni koji leče komplekse na svojoj deci. Ljudi koji nisu uzeli pušku u ratu danas su najveći 'domoljubi' i brane svojoj deci da se druže sa Srbima. Između sebe su isto mnogo zavisni, zbog razlika u penzijama... Imaš primer čoveka koji je ostao bez obe noge u ratu, a ima manju penziju od jednog koji je jedva okrznut metkom", priča nam naš "vodič" i dodaje:\n"Meni su najneverovatniji oni koji pojedinim Srbima brane ulaz u njihove diskoteke, a onda dovode Acu Lukasa, Zvezde Granda i slične. I, što je najluđe, ti klubovi su uvek puni kada gostuje neko iz Srbije... Za razliku od njihovih mesta za izlaske, u naše kafiće mogu da dođu i Hrvati, a da ne bude problema".\nSaznali smo i da, uprkos brojnim nesuglasicama, postoje mešoviti brakovi.\n"Postoje, ali uglavnom od pre rata. Srpkinje i hoće da budu sa Hrvatima, zbog sigurnosti i posla, ali Hrvatice neće sa Srbima. Jedino krišom... Imao sam i ja devojku Hrvaticu u srednjoj školi, sve dok jedan dan nije došla i rekla da joj otac brani da se viđa sa mnom. Danas kada se sretnemo pozdravimo se onako, u prolazu, i to je sve", kaže još jedan mladić kojeg smo upoznali i koji nas je zamolio da ne navodimo njegovo ime.\n"Ovde samo čekaju da te 'uhvate' za nešto što si pričao o njima i da te posle 'smaraju'".\nPoseta MONDA Vukovaru poklopila se sa odlaskom premijera Srbije Aleksandra Vučića u Zagreb, gde je obostrano najavljen pomak u srpsko-hrvatskim odnosima, čemu se posebno nadaju u Vukovaru.\n"Možda se posle Zagreba neko od političara seti da dođe i kod nas i proba nešto da promeni", bio je jedan od komentara koje smo čuli na pitanje šta misle o premijerovom odlasku na inauguraciju prve hrvatske predsednice u istoriji, koja posle dugo vremena stiže iz redova HDZ, nacionalistički orijentisane partije.\nŠaljite nam vaše predloge za MONDO reportaže!\nSvoje predloge, fotografije, video ili audio zapise možete nam poslati putem WhatsAppa ili Vibera, na broj +381649570754.\nOsim na ovaj način, interesantne vesti, fotografije ili video klipove možete da nam šaljete i na mejl [email protected] ili na Facebook stranicu MONDO.\nvukovar ex-yu srbija hrvatska MONDO Tema\n20.02.2015. / 23:16\nSrbi jesu diskriminisani u citavoj Hrvatskoj, posebno u Vukovaru, ovo znam iz iskustva vrlo bliskih ljudi koji su iz istog izbegli i odlaze tamo svake godine. Netrpeljivost prema Srbima je ogromna, posla za Srbe ima samo ako to nece da rade Hrvati, a prilikom zaposljavanje uvek te pitaju "Sta si radio tokom rata ? " Da ne pricam o tome da se Srbima krse osnovna ljudska prava i da im je zabranjeno da pisu cirilicom. Hrvatska je generalno zemlja strave i uzasa za Srbe.\n20.02.2015. / 19:08\nU Vukovaru je problem što niko nema posla - ni Srbi niti Hrvati, a poseban problem je što su deca po veri i nacionalnosti razvojena još od vrtića. I to se posle prenosi na sve - tuga prevelika. A kad se već radila priča o Vukovaru i životu tamo, trebalo je da čujemo i kako gradjani hrvatske nacionalnosti žive tamo i šta misle o suživotu. Budala ima svuda, na svim stranama, u svakom selu, gradu, državi.Njih ne treba tražiti, sami se jave. I sad će da se jave da pametuju...\n20.02.2015. / 14:21\nTeško tim ljudima u takvom okruženju


ZDRAVO DON KIHOTE: Osteoporoza\nOsteoporoza je bolest gde dolazi do tanjenja i slabljenja kostiju, sve do tačke kad postaju osetljive i sklone prelomima. Mada nije vezana za godine života,češće se javlja u starijim godinama. Kosti su živo tkivo i tokom našeg života, naše telo ih obnavlja. Sa godinama taj proces slabi, više se oštećuju, nego izgradjuju.\nUnutrašnjost kosti podseća na saće, ali u slučaju osteoporoze, prostori izmedju postaju veći, što se odražava na gubljenje koštane gustine i jačine. Ona postaje "porozna". Negde oko 30 god. koštana masa prestaje sa rastom i cilj je sačuvati zdravlje kostiju što duže. Kod većine žena u prvim godinama menopauze se pojačava gubljenje koštane mase, a zatim se taj proces i dalje odvija, ali sporije. Kod muškaraca je sam proces sporiji, ali u godinama 65-70 tim, gubljenje koštane mase je u istom stepenu. Zove se i tihom bolešću jer nema simptome.\nDobra je vest da se može mnogo učiniti prevencijom, a i postoje odgovarajući tretmani. Zdravi životni izbori, kao što su odgovarajuća ishrana, vežbanje i upotreba propisanih lekova su ono što čuva naše kosti od gubljenja koštane mase i preloma. Piše u članku "Osteoporosis" NIHSeniorHealth\nKalcijum je osnovni gradivni element naših kostiju i to u sadejstvu sa vit. D. Ako dnevne potrebe za kalcijumom nisu zadovoljene, organizam ga nalazi, izvlači i time slabi kosti. Glavnim izvorom kalcijuma, uglavnom se i dalje smatraju mlečni proizvodi. Pri tom se često zaboravlja na masti koje oni sadrže i koje podižu nivo holesterola u krvi. Suplemente kalcijuma treba uzimati oprezno i to ne više od 200-400mg u tabletama, ostatak unositi ishranom. Lekovima bifosfonatima se zaustavlja gubitak koštane mase. Postoje i lekovi nove generacije koji stimulišu formiranje kostiju i daju se u najtežim slučajevima\nU periodu menopauze, zbog hormonskih disbalansa i promena u organizmu, poželjno je uraditi analize paratiroidnog hormona, hormona štitne žlezde, koncentraciju vit. D. U postmenopauzi se javlja veliki deficit ovog vitamina. Dok 15 minuta boravka na suncu daje dnevnu dozu vit. D.\nProvera stanja kostiju se odradjuje kroz denzitometriju kičme i kuka, rendgen, anamnezu, laboratorijske analize i to kalcijumski status u krvi i urinu\nNastanku osteoporoze pogoduje pad ženskog hormona estrogena u periodu menopauze. Po statistici, svaka treća žena i sedmi muškarac posle 50 god. obole od ove bolesti. Ipak 80 % bolesti odredjeno je nasledjem, kaže u intervjuu za "Novosti", primarijus dr. Milena Djurić, specijalista interne medicine i član konzilijuma za osteoporozu na Odeljenju internističko-pedijatrijske i opšte delatnosti u Institutu za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica".\nFaktori pogodni za nastanak osteoporoze:\n-Nedovoljno formirana koštana masa tokom rasta i razvoja, što se odvija do 20 god.\n-Lekovi, pre svega kortikosteroidi, koji se najviše koriste kod astme i reumatidnog artritisa. Kao i antiepileptici.\nTo je bolest bez simptoma i najčešće se ustanovi posle preloma. Najčešći prelomi su prelomi kuka, pršljenja i podlaktice. Prateća pojava je smanjivanje telesne visine i do 3 cm godišnje, kao i deformitet kičme u vidu povijenosti napred, tkzv. kifoza.\nPreventiva, kao i uvek je najbolji lek. Fizička aktivnost-trčanje, dizanje tereta, skakanje, ako volite da igrate, priključite se nekoj grupi ili igrajte u svojoj kući i hodanje, ostavljanje cigareta, alkohola. Ishrana je i u ovom slučaju glavni krivac za naše zdravlje. Potreban je unos kalcijuma 1000-1200mg dnevno i vit. D 800-1000 IJ.\nKad je u pitanju ishrana, mlečna hrana nije dovoljna za unos kalcijuma, osim toga sa godinama dolazi i do netolerancije na laktozu, a mora se voditi računa i o masnoći u mlečnim proizvodima, te je neophodna biljna hrana i riba. Unošenje kalcijuma preko dnevnih potreba, takodje nije dobro jer može dovesti do njegovog taloženja u krvnim sudovima, što pogoduje aterosklerozi. Previše biljnih vlakana otežava apsorbciju kalcijuma iz creva, s druge strane previše proteina, može da dovede do gubitka kalcijuma putem bubrega, kao i kod preteranog unosa soli i kafe. Ishrana treba da bude uravnotežena. Više kalcijuma od mleka sadrže: suva smokva, rogač, kelj, badem. Više informacija u Kalcijum iz mleka ili...?\nVit. D je esencijalan za ugradnju kalcijuma u kosti. On je u masti rastvorljiv i nalazi se u masnim tkivima. Zove se i vitaminom sunca. Glavni izvor vit. D je naša koža, koja ga pod dejstvom UV sunčevih zraka sintetiše. Malo ga ima u hrani, pre svega u mlečnim proizvodima i masnoj ribi: losos, skuša, tuna.\nOvaj vitamin je važan za ugradnju kalcijuma u kosti, kao i za skeletne mišiće.On je naš čuvar od preloma.\nОбјавио Vesna Stamatov у среда, јун 05, 2013\nОзнаке: antiepileptici, biljni kalcijum, denzitometrija kičme i kuka, estrogen, fizička aktivnost, Ishrana, Kalcijum, kortikosteroidi, Menopauza, osteoporoza, sunce, vit. D


Dr Ugljanin se sastao sa ministrom prosvjete - SDA Sandžaka\nDr Ugljanin se sastao sa ministrom prosvjete\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Republike Srbije dr Sulejman Ugljanin, razgovarao je danas sa ministrom prosvjete profesorom Tomislavom Jovanovićem o mogućnostima nastave na bosanskom jeziku na cijeloj teritoriji zemlje.\nDva ministra su se složili da bi Vlada trebalo da u cilju opšte zaštite nacionalnog identiteta stvori uslove za nastavu na bosanskom jeziku svugdje u Srbiji gdje za to postoji interes roditelja i djece.\nOsim toga, ministri su se složili i da se u nastavu vjeronauke ubaci dio osnova drugih religija, s ciljem razvijanja tolerancije i suživota još od najranijeg djetinjstva.\nSve ovo uskoro će biti razmatrano na sjednici Vlade Srbije.\nMinistar Jovanović je upoznao ministra Ugljanina da je rekonstrukciju obrazovnih objekata u Sjenici stavio na vrh prioriteta svog ministarstva zbog specifičnih klimatskih uslova u tom kraju gdje zime počinju već u oktobru.\nMinistar Ugljanin održao čas za studente\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije, dr Sulejman Ugljanin je juče održao čas za studente Državnog univerziteta u birou Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih ...


OTPUŠTENI RADNICI KREĆU U ODBRANU SVOJIH PRAVA - Sindikat uprave i pravosuđa Crne Gore\nOTPUŠTENI RADNICI KREĆU U ODBRANU SVOJIH PRAVA\nSindikat uprave i pravosuđa organizovao sastanak\nJuče su se, a nakon godinu dana, konačno sastali predstavnici Sindikata uprave i pravosuđa Crne Gore, predsjednik Nenad Rakočević, član glavnog odbora Miloš Jovović, šef pravne službe Saveza sindikata Crne Gore Goran Ćulafić i nezakonito otpušteni radnici Opštine Kolašin\nPredsjednik Sindikata uprave i pravosuđa Crne Gore Nenad Rakočević priznao je da u prošlosti Sindikat definitivno nije izašao u susret otpuštenim radnicima Opštine Kolašin.\n„Smatram da je u prošlosti Savez Sindikata i Sindikat uprave i pravosuđa Crne Gore trebao da reaguje mnogo žešće, agresivnije i radikalnije kako ne bi došlo do ovih stvari. Opšte je poznato da je katastrofalna politika koju vodi predsjednica kolašinske opštine od početka mandata do dana današnjeg i koja je od velikog broja građana, zaposlenih u opštini Kolašin i njihovih porodica napravila siromahe i gladne ljude. Takođe je začuđujuća i inertnost države, ministarstava i sudova“ - kazao je Rakočević.\nOn je istakao da su sa otpuštenim radnicima juče dogovoreni zaključci i koraci koji će se preduzeti, a zajedno sa predstavnicima sindikalnih organizacija, posebno sa otpuštenim radnicima lokalne uprave i Službe zaštite i spasavanja.\nNa sastanku su radnici saopštili na koji je način Duško Zarubica izmanipulisao radnike podržavajući ih u štrajku, a zatim prešao na stranu predsjednice Opštine Željke Vuksanović i zajedno sa potpredsjednikom Đurom Miloševićem pokušao opet na nezakonit način da smijeni predsjednika Sindikalne organizacije lokalne uprave Darka Bulatovića i da se sve stavi pod nadležnost predsjednice.\n„Prvi put za skoro četiri protekle godine Savez sindikata traži sastanak sa radnicima a doskorašnji predsjednik Duško Zarubica nam je stalno davao prazna obećanja, podržao nas tokom štrajka, da bi se na kraju udružio sa predsjednicom Opštine i njenim koalicionim partnerima. Sve što je obećao nije ispunio. Sad ponovo imamo jak vjetar u leđa od novog predsjednika Rakočevića. Kako sam nezakonito otpušten jer se tvrdilo da javno iznosim političke stavove, te da iste provlačim kroz sindikat. A mi smo samo u štrajku tražili plate, nijesmo tražli ničije smjene niti ostavke, pa ako je to politika onda neka tako bude. Sad je predsjednica i novo rukovodstvo izabralo novi sindikat na čelu sa radnikom koji je takođe bio otpušten putem obavještenja, pa je vraćen, a oni najbolje znaju kao i zašto. E sad njima treba neko njihov iz sindikata da aminuje njihove odluke i da igra kako „svira“ predsjednica. Ja to nijesam želio i zato sam smijenjen“ - kazao je Bulatović.\n„Na osnovu informacija koje smo juče dobili i od radnika i predstavnika sindikata, naš sindikat biće do kraja lojalan dok se sve ne izvede na čistac. Podrška Darku Bulatoviću će biti data u svakom segmetnu naše moći i ovlašćenja. Imamo informaciju da je izbor novog sindikata iniciran pod urgencijom predsjednice Vuksanović i lokalnog rukovodstva. Sam izbor nije bio u skladu sa aktima sindikata, tako da nikako ne možemo podržati taj novi sindikat koji je najviše usmjeren prema članarini, odnosno zaostalom novcu koji po presudama treba da se isplati dotadašnjem sindikatu, a oni žele da ga preusmjere na sebe, što ne smije da se dozvoli, jer je taj novac odbijan za članarinu od istih ovih radnika koji su otpušteni i članova tog bivšeg sindikata“, kategoričan je Rakočević.\nKako je kazao Ćulafić, smjena predsjednika Sindikalne organizacije lokalne uprave obavljena je u suprotnosti sa odredbama statuta Saveza sindikata Crne Gore čiji su oni članovi.\nPredsjednik Sindikalne organizacije Službe zaštite i spašavanja Vuksan Popović tražio je od Rakočevića i njegovih saradnika da se radnicima njegove službe daju sva prava koja trenutno ima komandir pomenute službe Miloš Vlahović.\n„Vlahoviću je poništen konkurs jer nije ispunjavao uslove za rad, pa je ponovo raspisan konkurs da se izabere za komandira. Ministarstvo javne uprave tvrdi da ima pravo na rad do okončanja pravosnažne presude. Zato radnici koji su nezakonito otpušteni traže da se odmah vrare na posao do okončanja sudske presude na isti način na koji je to dozvoljeno i Vlahoviću. Mi ćemo sa ovim stavom krenuti prema svim crnogorskim institucijama, jer su radnici dobili presude pred Upravnim sudom, ali se sad loptica prebacuje sa jedne strane na drugu“, poručio je Popović.\nDatum objave: 07/03/2018 | pregleda članka: 393\nOTPUŠTENI RADNICI KREĆU U ODBRANU SVOJIH PRAVA Sindikat uprave i pravosuđa Crne Gore


Prikazivanje članaka po tagu sezam\n"Oprao" više od kilogram zlata, pa lažirao poslovne papire\nNovosadska policija je, u saradnji sa Osnovnim javnim tužilaštvom u Somboru, uhapsila odgovorno lice privrednog društva "Sezam" iz Odžaka S. R. (64) zbog sumnje da se bavio pranjem novca i ilegalnom trgovinom.\nSumnja se da je S. R. na "crnom tržištu" od nepoznatih prodavaca kupio 1,1 kilogram zlata, vrednosti 3,1 milion dinara.\nU knjigovodstvenoj dokumentaciji svog privrednog društva, koristeći neverodostojnu poslovnu dokumentaciju, S. R. je, kako se sumnja, lažno prikazao da je zlato nabavio na legalnom tržištu od dva privredna društava iz Beograda i Valjeva, protiv čijih odgovornih lica je podneta krivična prijava u redovnom postupku.


Motori i automobili :: Pogledaj teme - evo mojeg krosa:)\nevo mojeg krosa:) Pogledaj sledeću temu\nMotori i automobili forum » Vasi motori Idi na stranu 1, 2, 3 Sledeci\nPoslao: Ned Okt 04, 2009 8:17 pm\nkupio sam ga novog,200 kubika,garancija,uskoro ide na 2 servis:)\nPoslao: Ned Okt 04, 2009 9:40 pm\nlepo ,lepo barem nesto sigurno ako te izda apn.. xD\nPoslao: Pon Okt 05, 2009 2:07 pm\ne da to najvise volim:)\nPoslao: Sre Nov 04, 2009 8:02 pm\nPoslao: Pet Nov 06, 2009 4:25 pm\nlepi su ovi kinezi,bas su dobre kopije\nPoslao: Ned Nov 08, 2009 10:14 am\nda,da jako dobre\nmeni se motor jako svidja,mnogi ga pljuju,znate vec zbog cega,kinez itd...sta da radim boli me uvo,vazno da me sluzi,ide po sumi lepo,povlaci jako lepo,jest da ovako sve standard nemoze preko 120 al i to je dobro,netreba mi vise\nPoslao: Ned Nov 08, 2009 12:38 pm\nMa samo mu odradis nalepnice Yamaha DT i niko nece ni da pomisli da je kinez,opasno lici na tu yamahu.\nA neverovatno je kako prodavci lazu llude: prica mi bivsi nastavnik geografije koji je kupio Sprint Prince (onaj kineski choper) da je to samo ram proizveden u kini i to po yamahinoj licenci,a da motor stize direktno od yamahe virago i odma se stavlja na ram i pola skole se popalilo i svi kupili princa,sad ce jos i da osnuju moto klub sprint prince .Idioti nema sta,nijedan nastavnik nije normalan,samo jedva cekam da pocnu da im se raspadaju te kineske jamahe.\nAli ne mora da znaci da su kinezi nekvalitetni,ima dosta kineskih skutera i motora koji su se pokazali kvalitetnim,sto za princa ne vazi!\nLokacija: Zajecar,centar grada\nPoslao: Ned Nov 08, 2009 12:52 pm\ntomos...uvek i svuda...\nPoslao: Ned Nov 08, 2009 1:57 pm\ne to je tacno!\nkad sam bio da uzmem motor,gledao sam i taj coper od 250cc,kaze covek da najvise zajebava,ljudi se zale na njega.Taj manji kvinki,kao trkalica je dobar al slabiji,nema tako puno snage jel je 125,a ovaj od 200 rastura i nekvari se\njedini problem koji moze da se desi je da se karburator mora cistiti jel je ovo nase gorivo,znate vec\ncovek mi je bas mnogo ispricao o ovim motorima,cak mi je dao broj,rekao ako se odlucim za tu 125-icu dodjem kod njega,dace mi da probam,on ga privatno vozi.Ma strava covek nema sta\nPridružio: 22 Nov 2009\nPoslao: Ned Nov 22, 2009 11:13 pm\nlep motor,dobri su oni\nPoslao: Pon Nov 23, 2009 2:47 pm\nmeni se bas svidja i boja i masina,ma sve\nPoslao: Pon Nov 23, 2009 3:30 pm\ndrago mi je da vam se svidja\nPoslao: Ned Jul 11, 2010 7:08 pm


Konvertujte dmH2O u kN/cm² (Decimetar vodenog stuba u kN/cm²)\ndmH2O koliko kN/cm²\nDecimetar vodenog stuba koliko kN/cm²\nOriginalna jedinica: BarBarye [Ba]Centimetar vodenog stuba [cmH2O]Centimetar živinog stuba [cmHg]Decimetar vodenog stuba [dmH2O]Fizička atmosfera [atm]Foot of mercury [ftHg]Foot of water column [ftH2O]Gigapaskal [GPa]Hektopaskal [hPa]Inch of mercury [inHg]Inch of water column [inH2O]Kilogram-force per square centimeter [ksc]Kilogram-force per square decimeter [kgf/dm²]Kilogram-force per square meter [kgf/m²]Kilogram-force per square millimeter [kgf/mm²]Kilopaskal [kPa]Kilopound per square inch [ksi]kN/cm²kN/dm²kN/m²kN/mm²Megapaskal [MPa]Metar vodenog stuba [mH2O]Mikrometar živinog stuba [µmHg]Mikropaskal [µPa]Milibar [mBar]Milimetar vodenog stuba [mmH2O]Milimetar živinog stuba [mmHg]Milipaskal [mPa]MN/m²N/cm²N/dm²N/m²N/mm²Paskal [Pa]Pièze [pz]Pound per square foot [psf]Pound per square inch [psi]Poundal per square footShort ton per square footTehnička atmosfera [at]Torr\nCiljna jedinica: BarBarye [Ba]Centimetar vodenog stuba [cmH2O]Centimetar živinog stuba [cmHg]Decimetar vodenog stuba [dmH2O]Fizička atmosfera [atm]Foot of mercury [ftHg]Foot of water column [ftH2O]Gigapaskal [GPa]Hektopaskal [hPa]Inch of mercury [inHg]Inch of water column [inH2O]Kilogram-force per square centimeter [ksc]Kilogram-force per square decimeter [kgf/dm²]Kilogram-force per square meter [kgf/m²]Kilogram-force per square millimeter [kgf/mm²]Kilopaskal [kPa]Kilopound per square inch [ksi]kN/cm²kN/dm²kN/m²kN/mm²Megapaskal [MPa]Metar vodenog stuba [mH2O]Mikrometar živinog stuba [µmHg]Mikropaskal [µPa]Milibar [mBar]Milimetar vodenog stuba [mmH2O]Milimetar živinog stuba [mmHg]Milipaskal [mPa]MN/m²N/cm²N/dm²N/m²N/mm²Paskal [Pa]Pièze [pz]Pound per square foot [psf]Pound per square inch [psi]Poundal per square footShort ton per square footTehnička atmosfera [at]Torr\nKoliko kN/cm² čini 1 Decimetar vodenog stuba?\n1 Decimetar vodenog stuba [dmH2O] = 0,000 098 063 8 kN/cm² - Merni kalkulator koji se može koristiti da konvertuje Decimetar vodenog stuba u kN/cm², između ostalog.\nKonvertujte Decimetar vodenog stuba u kN/cm² (dmH2O u kN/cm²):\nOdaberite jedinicu sa liste izbora koja odgovara vrednosti koju želite da konvertujete, u ovom slučaju to je 'Decimetar vodenog stuba [dmH2O]'.\nNa kraju, izaberite jedinicu u koju želite da konvertujete vrednost, u ovom slučaju to je 'kN/cm²'.\nPomoću ovog kalkulatora moguće je uneti vrednost koja će se pretvoriti zajedno sa originalnom jedinicom mere; na primer, '414 Decimetar vodenog stuba'. U tom slučaju, može se koristiti ili puno ime jedinice ili njena skraćenicana primer, ili 'Decimetar vodenog stuba' ili 'dmH2O'. Kalkulator zatim utvrđuje kategoriju jedinice mere koja treba da se pretvori, u ovom slučaju to je 'Pritisak'. Nakon toga pretvara unetu vrednost u sve odgovarajuće jedinice koje poznaje. U rezultirajućoj listi sigurno ćete naći pretvaranje koje ste prvobitno tražili. Vrednost koja treba da se pretvori takođe se može uneti na sledeće načine: '94 dmH2O u kN/cm2' ili '68 dmH2O koliko kN/cm2' ili '86 Decimetar vodenog stuba -> kN/cm2' ili '76 dmH2O = kN/cm2' ili '31 Decimetar vodenog stuba u kN/cm2' ili '88 Decimetar vodenog stuba koliko kN/cm2'. I u ovom slučaju, kalkulator odmah utvrđuje tačno u koju jedinicu prvobitna vrednost treba da se pretvori. Bez obzira koju od ovih mogućnosti iskoristite, poštedeće vas naporne pretrage za odgovarajućom opcijom u dugim listama za odabir sa mnoštvom kategorija i bezbrojnim podržanim jedinicama. Sve to ćemo mi obaviti pomoću kalkulatora, a posao je obavljen za delić sekunde.\nŠtaviše, kalkulator omogućava korišćenje matematičkih izraza. Shodno tome, ne samo da se brojevi mogu računati jedan sa drugim, kao na primer, '(44 * 93) dmH2O'. Već se različite jedinice mere mogu neposredno međusobno spojiti pri pretvaranju. To može da izgleda, na primer, ovako: '414 Decimetar vodenog stuba + 1242 kN/cm2' ili '50mm x 55cm x 28dm = ? cm^3'. Jedinice mere koje se kombinuju na ovaj način prirodno moraju da idu zajedno i imaju smisla u pitanjima kombinacije.\nAko se potvrdni znak postavi pored opcije 'Brojevi u naučnoj notaciji', ogdovor će se pojaviti kao eksponent. Na primer, 5,527 723 406 487 8×1025. U ovom obliku predstavljanja, broj će biti segmentisan u eksponent, u ovom slučaju 25 i sam broj, u ovom slučaju 5,527 723 406 487 8. Na uređajima na kojima su ograničene mogućnosti prikazivanja brojeva, na primer na ručnim kalkulatorima, može se naći i način zapisivanja brojeva kao 5,527 723 406 487 8E+25. Ovim se naročito olakšava čitanje vrlo velikih ili vrlo malih brojeva. Ako se na ovo mesto ne postavi potvrdni znak, rezultat se daje na uobičajen način zapisivanja brojeva. Za gorenavedeni primer, to bi izgledalo ovako: 55 277 234 064 878 000 000 000 000. Nevezano za predstavljanje rezultata, maksimalna preciznost ovog kalkulatora je 14 mesta. To bi trebalo da bude dovoljno precizno za većinu primena.


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Jelen TOP 10: The Branka - Domaca muzika i autori\nThe Branka u emisiji Jelen TOP 10\nOvonedeljni gosti grupa The Branka u emisiju Jelen Top 10 doneli su, u pravom smislu te reči, leto u studio. Sa sobom su poneli rekvizite za plažu, dobro raspoloženje i novi hit “Tga za Karibi”, koju su izveli na Jelen Top 10 bini.\nOvaj beogradski kvintet, poznat po melodičnom pop rok zvuku, voli da kaže da je “sastavljen od pet likova koji žive za muziku, a rade šta stignu da bi preživeli”. Kako su počeli sa radom, koliko neguju optimizam u pesmama i zašto najviše vole žive svirke otkriće kroz razgovor sa domaćinom Jugoslavom Pantelićem.\nOvaj zanimljiv bend predvodi Dial-up Lama, od ranije poznat publici kao član benda Bolesna štenad, a potom i kroz saradnju sa bendom S.A.R.S., pa fanovi tačno znaju koji je to pravac kojim ide The Branka. Bend sa ponosom ističe da su svirali u više zemalja u okruženju, a nedavno su imali i zapažen nastup na Jelen DemoFestu u Banjaluci, gde im je, bar ove godine, izmakla nagrada. Jedan su od bendova nove srpske scene koji vežbaju u “fabrici muzičara” - zgradi BIGZ-a. Nakon veoma uspešnih izvođenja hitova „Nuklearna bomba“ i „Ona menja sve“ u emisiji Jelen Top 10, The Branka nam donose svoju novu pesmu.\nKako su napredovali prošlonedeljni noviteti i da li su Svi na pod i dalje na prvom mestu, saznaćete, kao i uvek kroz listu najboljih spotova i nastupa u emisiji Jelen Top 10 koja se prikazuje na prvom programu RTS-a u nedelju od 23:55 dok je repriza na Studiu B u sredu u 21h.\nthe branka /\ntga za karibi /\nprvi program /\ndial up lama /\nbolesna štenad /\njelen demofest /


15. Kids Fest otvara "Čuvena invazija medveda na Siciliju", amabasador Ivan Jevtović\nNaslovna VESTI 15. Kids Fest otvara “Čuvena invazija medveda na Siciliju”, amabasador Ivan Jevtović\n15. Kids Fest otvara “Čuvena invazija medveda na Siciliju”, amabasador Ivan Jevtović\nTradicionalni dečji filmski festival Kids Fest ove godine održaće se od 14. do 20. oktobra u bioskopima u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu i drugim gradovima Srbije.\nJubilarni 15. Kids Fest otvoriće francusko-italijanska koprodukcija “Čuvena invazija medveda na Siciliju” 14. oktobra u Kombak dvorani (12h). Film govori o jednom medvedu koji je u potrazi za svojim davnom izgubljenim sinom, ali i hranom. Zato svoj klan iz planina predvodi u svet ljudi. Nakon što su pobedili zlog vojvodu i užasna čudovišta, medvedi i ljudi otpočinju svoj zajednički život u slozi… Premijera ovog animiranog film održana je na ovogodišnjem festivalu u Kanu. A “Čuvena invanzija medveda na Siciliju” samo je jedan od 19 naslova različitih kinematografija sveta koji će obeležiti ovogodišnji dečji filmski festival. Filmovi će biti prikazani u svim velikim i malim bioskopima širom Srbije.\nOsnivač i direktor Kids Festa Igor Stanković istakao je da je oktobra 2005. festival prvi put zaživeo u samo jednom bioskopu u Beogradu. Tada su prikazana filmska ostvarenja potpuno drugačija od onih koja su do tada bila na bisokopskom platnu.\n– To su bile iskrene dečje priče, priče koje su opisivale porodicu, život, okruženje. Ta prva izdanja su dovodila i decu koja su tek u svom trećem i četvrtom razredu osnovne škole imala priliku da prvi put vide bioskopsko platno kazao je Stanković.\nIvan Jevtović i Igor Stanković, Foto: Kids fest\nKids Fest prvi put ima ambasadora. Do sada su to bile istaknute svestrane umetnice, značajne ambasadorke, a jubilarni 15. festival pravi presedan. Ovogodišnji ambasador je glumac, profesor, a ujedno i proslavljeni muzičar Ivan Jevtović. Njega starija publika pamti po ulogama u filmovima “Nebeska udica”, “Normalni ljudi”, kao i u predstavama “Kosa”, “Suze su OK”, “Maratonci trče počasni krug”… a mlađa posebno po seriji “Urgentni centar”, ali i po nastupima sa horom “Kolibri”.\nJevtović se takođe prisetio 2005. godine i prvih početaka festivala kada je, zajedno sa pozorištem “Boško Buha”, dobio poziv da odigra predstavu “Laku noć deco” Duška Radovića u čast otvaranja prvog Kids Festa.\n– Porasla su neka deca, a porastao sam i ja, i od glumca došao sam u poziciju ambasadora festivala! – rekao je glumac.\nO samom festivalu napomenuo je da su filmovi uglavnom iz evropske produkcije, i veoma su interesantni. Njemu su najzanimljiviji iz Holandije, Belgije, Skandinavije i bave se osetljivom grupom dece od 12 do 18 godina, koji ne dobijaju tako često kvalitetnu ponudu.\n– Živimo u svetu koji se ubrzava, po mom subjektivnom osećaju, u kome čovek često propušta priliku da spozna plemenitost i lepotu. Okupiti veliki broj porodica, dece na ovakvom susretu je katarzična mogućnost. Velika je čast i zadovoljstvo da dobijem i ovakav zadatak, pogotovo što sam veliki deo mog stvaralaštva posvetio nepresušnim mogućnostima edukativnog delovanja kroz dramske umetnosti – rekao je Jevtović.\nPetar Strugar, Srđan Dinčić i Inspektor Blaža pozajmljuju glasove junacima u filmu “Ko se boji vuka još 2”\nU ideji da podstakne najmlađe da pogledaju 19 najzanimljivijih filmskih naslova, animiranih i igranih, sinhronizovanih i prevedenih na srpski jezik, koji dolaze iz različitih svetskih kinematografija od Italije, Belgije, Francuske do Švedske, SAD i drugih zemalja, Ivan je dodao:\n– Filmska produkcija je bukvalno eksplodirala, svi u svetu snimaju i to je fantastično. Stižu neočekivane nove priče. Naša zemlja je prebogata dosad neispričanih priča, a svi mi smo kao dete pred spavanje, željni novih priča. Radujem se fimovima iz svih delova sveta!\nOvogodišnji festival prati slogan “Mali korak za tebe, veliki za detinjstvo”. U cilju upoznavanja dece sa planetama i dalekim zvezdama koordinatorka festivala Milena Debeljković istakla je da će u holu Kombank dvorane biti Planetarijum. Tu će deca moći da pogledaju kratke filmove o postojanju svemira i tajnama zvezdanog neba.\n50. Radost Evrope: Međunarodni susret dece Evrope od 2. do 5. oktobra\nDomaćin 15. Kids Festa i ove godine biće Kombank dvorana, a u Beogradu dečji filmski festival održaće se i u bioskopima Cineplexx Ušće Shopping Center; Cineplexx 4D Delta City; Cineplexx BIG; Roda Cineplex; Tuckwood; Fontana; Cine Grand Capitol park Rakovica; Kulturni centar Baraka. U Novom Sadu to su bioskopi Arena Cineplex i Cineplexx Promenada; u Kragujevcu u bioskopu Cineplexx Kragujevac Plaza; dok će u Nišu centri dešavanja festivala biti bioskopi Vilin grad i Cineplexx Niš. I ove godine u Pančevu, Novom Sadu i Zrenjaninu posetioci će imati priliku da isprate festival u Cinestar Cinemas. Više o filmovima koji će se prikazati u okviru 15. Kids Festa OVDE, a tu je i program u bioskopima u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Pančevu i Zrenjaninu. Cene karata razlikuju se u zavisnosti od individualnih ili organizovanih poseta festivalu, i kreću se u rasponu od 200 do 370 dinara.\nPrethodni članakEl Chapulin Solo: Francuski muzičar Manu Chao u Nišu, Banjaluci, Skoplju\nSledeći članak“Galija” u akustičnom formatu 1. i 2. novembra u Kombank dvorani


Ursula fon der Lajen o Sofa-gejt skandalu: Osetila sam se povređeno i usamljeno u Ankari – Dnevni Magazin\nUrsula fon der…\n“Prva sam žena predsednik Evropske komisije. Pošto sam predsednica, očekivala sam da u skladu s time budem tretirana kada sam bila u Turskoj, ali nije bilo tako”, rekla je Fon der Lajen poslanicima EU, prenosi AP.\n“Jedino što mogu da zaključim je da se tako desilo jer sam žensko. Da li bi se ovo desilo da sam nosila odelo i kravatu”, zapitala je ona.\n“Osetila sam se povređeno, samo, kao žena i Evropljanka. Ne radi se o mestu za sedenje ili protokolu. Ovo govori o tome ko smo u srži. Ovo zadire u vrednosti za koje se Unija zalaže i pokazuje koliko treba da idemo još da pre nego što žene počnu da se tretiraju jednako, svaki put i svuda”, ocenila je predsednica EK.\nFon der Lajen i predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel su se nedavno susreli sa Erdoganom u Ankari povodom tenzija između Evropske unije i Ankare, a u kabinetu su bile dve stolice, za Erdogana i Mišela, dok je Fon der Lajen stajala pored muškaraca i izražavala čuđenje uz “hm” zvuk, koji je označavao razočaranje, dodaje AP.


Dodik i Primakov: Dobri odnosi BiH i Rusije, posebno privredna saradnja Rusije i RS\nPrimakov i Dodik u Banjoj Luci\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik razgovarao je u Banjoj Luci sa poslanikom Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije i predsjednikom Ruske humanitarne misije Jevgenijem Primakovim.\nTokom sastanka konstatovano je da su odnosi BiH i Ruske Federacije dobri, kao i da su dobre i pretpostavke da se ta saradnja unapređuje u svim oblastima. Naglašeno je i da je ta saradnja posebno dobra sa Republikom Srpskom, u koju je Ruska Federacija ušla sa značajnim investicijama.\nDodik i Primakov razgovarali su i o aktuelnim političkim pitanjima u BiH, s naglaskom na formiranje vlasti na nivou BiH, ali i evropskim integracijama za koje je u BiH postignut konsenzus.\nRanije danas Primakov se sastao i sa predsjednikom Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljkom Čubrilovićem. Čubrilović je rekao da Narodna skupština ima prijateljsku saradnju sa Zakonodavnom skupštinom Sankt Peterburga, te da je nakon posjete predsjednika Savjeta Federacije Federalne skupštine Rusije Valentine Matvijenko međuparlamentarna saradnja podignuta na viši nivo, što je od posebnog značaja za parlament Srpske.


Približavanje amaterskog sporta krajnjim korisnicima implementacijom mobilnog kanala komunikacije | EFOS REPOSITORY\nRoknić, M. (2021). 'Približavanje amaterskog sporta krajnjim korisnicima implementacijom mobilnog kanala komunikacije : Završni rad poslijediplomskog specijalističkog studija', Professional thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 16 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:288307\nRoknić M. Približavanje amaterskog sporta krajnjim korisnicima implementacijom mobilnog kanala komunikacije : Završni rad poslijediplomskog specijalističkog studija [Professional thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2021 [cited 2022 May 16] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:288307


Utorak nije više najjeftiniji dan za kupovinu avio karata\nDo sada je utorak važio kao najjeftiniji dan u nedelji za kupovinu avio karata , medjutim prema novim istraživanjima koje su sproveli Expedia i ARC (Airlines Reporting Corporation) izvrnula je kalendar naopako.\nNaime, stručnjaci iz Expedije i ARC-a analizirali su podatke o domaćim i međunarodnim letovima širom sveta kako bi utvrdili koje pogodnosti putnici mogu imati i uštedeti prilikom kupovine avio karata.\nOvo nije jedina dobra vest, po njihovim istraživanjima, uprkos visokim cenama nafte u svetu, ove godine očekuju se znatno niže cena avio karata.\nPrema ovim istraživanjima nedjelja je najbolji dan za kupovinu avionskih karata u ekonomskoj klasi, dok je najskuplji dan petak. Zaboravite na utorak koji je do sada po mnogim pravilima važio za najeftiniji dan u nedelji- tvrde stručnjaci.\nKada govorimo o skupljim mesecima za putovanje, pokazalo se da su generalno avgust i decembar u Evropi jedni od najskupljih meseci. Ovo je očekivano s obzirom da većina ljudi upravo u ovim mesecima odlazi na godinjšnji odmor.\nNe zaboravite da pročitate našu PROMO rubriku u kojoj svakog meseca predstavljamo 10 najjeftinijih karata iz Niša do 100€ .


LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP - Idealno.rs\nPočetna / Lepota i zdravlje / Parfimerija / Parfemi / LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP i izberi najbolju. Parfemi iz kategorije Parfimerija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda LA RIVE. Opis i tehnički podaci proizvoda LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP je dostupan u prodavnici ekozmetika po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za LA RIVE - SWEET ROSE 90ml EDP je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.


Naslovna - Kalendar manifestacija - Etno festival\nEtno festival, koji po deveti put organizuju Turistička organizacija opštine Inđija, Opština Inđija i Udruženje za negovanje duhovne kulture i tradicije "Etnoart", održaće se u Inđiji, u pešačoj zoni, u nedelju 8. juna, na dan proslave gradske slave "Duhova", sa početkom u 12h.\nU prijatnom vojvođanskom ambijentu okupiće se veliki broj izlagača iz različitih delova Srbije. Tokom prodajne izložbe, preko svojih ručno rađenih, višenamenskih i unikatnih predmeta, suvenira i domaće hrane, izlagači će predstaviti kulturu i tradiciju ovih prostora.\ndana 24.05.2014.''SUVENIRI'' Umetnicko stvaralastvo\nPozivamo organizatore i ucesnike svih manifestacija da nam se jave. Proizvodimo prikladne suveniri sa idejnim resenjima prilagodjenim svakoj manifestaciji. Imamo veoma kvalitetan program, a i mnogo iskustva u organizaciji svake manifestacije. Privesci od drveta, sa gravurom ili u boji, oblik po zelji kupaca, privesci od sundjera u bilo kom obliku u punom koloru, sve od pleksiglasa, medalje od pleksiglasa i jos stotine proizvoda.... Javite nam se da bismo Vam poslali materijal. Medju vodecim proizvodjacima prikladnih i jeftinih suvenira smo u Srbiji. S postovanjem. ''SUVENIRI'' Umetnicko stvaralastvo 064 908 977 0, 065 233 49 09 069529 83 23\nManifestaciju ovakovog tipa treba obavezno podržati, jer se kroz nju čuva kulturno nasljeđe našega naroda, naša kultura,tradicija i običaji, ono što nas čini jednim narodom. Razvija se drugarstvo među učesnicima i patriotizam prema svome narodu i sv ojoj zemlji. Naš KUD je učestvovao na mnogim smotrama i festivalima i rado bi učestvovali i na ovome festivalu. Veliki pozdrav za organizatora.


PREMIJER MARKOVIĆ OBIŠAO PORTONOVI:PRVI GOSTI U RIZORTU U MARTU 2019. GODINE – Radio Herceg Novi\n22. Januar, 2020 7:42 am\nHomeEkonomijaPREMIJER MARKOVIĆ OBIŠAO PORTONOVI:PRVI GOSTI U RIZORTU U MARTU 2019. GODINE\njul. 17, 2018 at 10:06 pm\nPREMIJER MARKOVIĆ OBIŠAO PORTONOVI:PRVI GOSTI U RIZORTU U MARTU 2019. GODINE\nPremijer Duško Marković obišao je danas rizort Portonovi, jedan od najvećih turističkih projekata koji se gradi na Mediteranu, i izrazio izuzetno zadovoljstvo kako radovima tako i činjenicom da Crna Gora dobija još jedan svjetski brend i prestižni rizort najviše klase u kojem će već kraja ove godine raditi više od hiljadu ljudi-saopšteno je iz Vlade.\n„Ovdje sam nakon godinu i dva mjeseca, na gradilištu na kojem niče novi rizort jedinstvenog sadržaja ne samo u Crnoj Gori nego i na cijelom Mediteranu. Iskazujem zadovoljstvo razvojem i kvalitetom investicije i dijelim sa svojim saradnicima i naravno sa građanima vijest da će u martu iduće godine rizort početi da radi i da daje prve benefite turističkoj privredi i Crnoj Gori u cjelini i njenoj ekonomiji“ – rekao je premijer Marković.\nPremijer je izrazio posebno zadovoljstvo činjenicom da je u gradnji rizorta do sada zaposleno više od 700 radnika, i da se do kraja godine planira zapošljavanje ukupno 1.000 radnika samo na građevinskim radovima.\n„Očekujemo da će završetkom rizorta biti više stotina radnih mjesta i naravno ovdje očekujemo najekskluzivniju klijentelu koja će Crnoj Gori ne samo donositi samo novac nego donositi novu vrijednost u pogledu znanja i sposobnosti upravljanja resursima i potencijalima koje ima Crna Gora. Dakle, sve čestitke investitoru, za kvalitet, za dinamiku radova i za ono što smo čuli od njega u nastavku realizacije projekta. Zaista sve što sam vidio je ne samo razlog za zadovoljstvo nego i razlog za ponos“ – rekao je premijer Duško Marković.\nRukovodstvo Azmonta prikazalo je delegaciji Vlade na čelu sa Premijerom do sada završene djelove rizorta i upoznalo predstavnike Vlade sa činjenicom da je inicijalna investicija od 258 miliona eura udvostručena te da će ukupna investicija do kraja 2018. godine iznositi 500 miliona eura bez poreza na dodatnu vrijednost, dok će iduće godine, na kraju prve faze projekta, ukupna investicija premašiti milijardu eura.\nPredsjednik Upravnog odbora Azmonta Ahmet Erentok je iznio podatke prema kojima će kada bude radio punim kapacitetom rizort zapošljavati 700 ljudi i to uglavnom iz Crne Gore.\nPremijer Marković i čelnik Azmonta Erentok saglasili su se da ovaj grandiozni projekat predstavlja odličan primjer kvalitetne i efikasne saradnje Vlade i investitora.\n„Ovaj projekat je najbolji primjer kako dobru investiciju i dobar investicioni projekat realizuje kredibilan i ozbiljan investitor. Ovo je ono što treba Crnoj Gori – i dobra investicija, kvalitetna investicija i, naravno, i dobar i odgovoran investitor koji na najbolji i najbolji način realizuje jednu tako zahtjevnu investiciju. … Vlada stoji na raspolaganju da pruži svu neophodnu podršku kako bi ovaj jedinstveni rizort i ovu jedinstvenu lokaciju na Mediteranu pretvorili u opšte dobro ne samo za Crnu Goru već i šire“ – rekao je predsjednik Vlade.\nPredsjednik Odbora direktora Azmonta je najavio preporuku Crne Gore kao investicione destinacije.\n„Otkako smo ovdje nijesmo imali nijedan problem u ovoj zemlji i savjetujem sve ozbiljne investitore da dođu ovdje s ozbiljnim projektom i investiraju u Crnu Goru. To govorim na osnovu svog 35-godišnjeg poslovnog iskustva. Ako dođete ovamo i investirate ozbiljno i na pravi način, uvijek ćete biti zadovoljni“ – rekao je Ahmet Erentok.\nPremijer je na kraju posjete čestitao Azmontu na uspješnoj realizaciji investicije ne skrivajući oduševljenje realizacijom projekta.\n„Nemam riječi koje mogu opisati ono što smo vidjeli i nema riječi kojima se može iskazati poštovanje za viziju razvoja. Ovo je ono što želimo da bude Crna Gora u budućnosti“ – rekao je premijer Duško Marković na kraju posjete Portonovom.\nSa premijerom Duškom Markovićem u posjeti Portonovom bili su i ministri finansija Darko Radunović, održivog razvoja i turizma Pavle Radulović, saobraćaja i pomorstva Osman Nurković i unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić.\nTURISTIČKA ORGANIZACIJA HN: U GRADU BORAVI 1 376 TURISTA


Ko troši srpski novac na Kosovu?\n„Nikoga ne zanima situacija u kojoj živi narod na Kosovu. Svi gledaju to Kosovo kroz dinar – kako iz Kosova izvući što veću dobit. Jer, svi misle – to je gotovo, završena je stvar, treba uzeti što više novaca. Niko u Beogradu više ne obraća pažnju na narod koji tu živi.“\nPostoji li kontrola sredstava koja se iz budžeta Srbije šalju put Kosova, koliko je zaista zaposlenih u pojedinim institucijama, da li se finansiraju nepostojeća odeljenja u školama, samo su neka od pitanja koja su otvorili prosvetni radnici iz Preoca, koji su protestovali ispred Ministarstva prosvete kako bi zaštitili sada već smenjenog direktora Srednje saobraćajne škole u ovom mestu:\n„Došli smo da damo podršku poštenju i pravdi, nikako kriminalu i korupciji.“\n„Kratko rečeno, u svim osnovnim i srednjim školama na centralnom Kosovu vlada potpuno bezakonje i haos. Na prvom mestu nepotizam. Princip zapošljavanja je – ja ću Kurtu, ti ćeš Murtu. I ono što je najbitnije, nad ogromnim novcem koji se sliva u sve škole na centralnom Kosovu uglavnom niko nema kontrolu, niko u to nema uvida i finansije su veoma sumnjive.“\nKakve to veze ima konkretno sa smenom direktora?\n„Pa ima zato što je on otkrio taj kriminal i hteo da stane na put tom kriminalu. Postavljaju nekog ko će da ćuti na sve to.“\nSada već bivši direktor srednje mašinske škole Božidar Vanić kaže da je jedini razlog njegove smene to što je legalne organe obaveštavao o malverzacijama koje su se dešavale godinama unazad:\n„Mnogi direktori su bili na toj funkciji po 15-20 godina. Preko njih su mnogi ljudi prali novac. Ja sam ukazao na malverzacije oko diploma, oko radnih mesta, na višak odelenja, višak radne snage, na mrtve duše, na radnike koji nikada nisu bili na platnom spisku i tako dalje, a sve to da bi se preko naših ljudi oprao novac.“\nSmena direktora u pojedinim školama na Kosovu urađena je po zakonu, a Ministarstvo prosvete ispituje sve prijave vezane za finansijsko poslovanje škola, kaže Bogoljub Lazarević, pomoćnik ministra za srednje obrazovanje. On, ipak, ne odbacuje tvrdnje prosvetnih radnika da postoje nepravilnosti u trošenju budžetskih sredstava:\n„Moguće je da nismo sa te finansijske strane obradili sve škole, ali sigurno da ćemo to učiniti u vrlo kratkom periodu.“\nPredsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Leonardo Erdelji kaže da se radi o opasnim mućkama:\n„Oni su bili dobri kad su glasali za ustav, a sad nisu dobri. Imamo argumente da su to strahovite mućke i zloupotrebe. Faktički se vodi na papiru tri godine nepostojeća škola i uzimaju se pare. I kada je neko stavio prst u osinje gnezdo, neko je iz Ministarstva verovatno umešan, i sad se tu vrši neko magnovanje.“\nLider Srba sa severa Kosova Oliver Ivanović ističe da, nažalost, postoji manjak kontrole nad utrošenim sredstvima:\n„Često sam na terenu i često čujem te optužbe da ljudi primaju po dva ili tri osnova ili da imaju zasnovana dva ili tri radna odnosa. Kontrolu tih spiskova jednostavno niko nije do kraja detaljno izvršio. Mislim da je partijska pripadnost – kao i često ranije, ali u poslednje vreme je to izrazito – odlučujući faktor za odluku o tome da li će neko biti direktor ili ne, da li će uopšte zasnovati radni odnos.“


Toyotin kvalitet kroz istoriju - Page 3 - Istorijat TOYOTA-e - TOYOTA club Serbia\nToyotin kvalitet kroz istoriju\nStarted By Mr Nebojša , Feb 27 2010 02:49\n#41 Mr Nebojša\nLexus najkvalitetniji po istraživanju J. D. Power and Associates\nPo nedavnom ispitivanju 40.000 vlasnika vozila na američkom tržištu, Lexus je drugu godinu za redom završio kao najkvalitetnija marka na drugom najvećem svetskom tržištu.\nTest je obuhvatao vozila stara tri godine, tj. iz 2010 godine.\nVlasnici Lexusa su prijavili samo 71 problem na 100 vozila pa je tako Toyotina luksuzna divizija ubedljivo odnela pobedu. Na drugom mestu se našao Porsche, a treće mesto su podelili Lincoln i Toyota.\nPored Toyotinih divizija (Toyota, Scion i Lexus), odlično su prošle i obe Hondine divizije (Honda i Acura), a najveće iznenađenje svakako predstavlja plasman Suzukija iznad proseka.\nNa dnu liste se našao standardno poslednji Land Rover, a nešto bolje je bio plasiran Dodge.\nPogledajte dva dijagrama da vidite gde se nalazi naša omiljena kompanija.\nPosted 21 February 2013 - 16:30\nSvi menadzeri u Toyota moraju da voze, licno, kola za ciji su program odgovorni.\nNe samo oni nego i 3 nivoa menadzera ispod njih. Bude na stotine ljudi ukljuceno za svaki model.\n#43 Mr Nebojša\n12. Oktobar 2012.god. 11.34pm, Los Angeles, USA\nKada osetite svu težinu sveta na svojim ramenima, setite se TOYOTA Tundre koja vuče 135.450kg težak space shuttle.\nPosted 01 September 2014 - 22:09\nMada, tako je u Japanu, nazalost u Evropi, zbog troskova, 80% palete Toyote nije made in Japan..\nAygo - Slovacka\nYaris - Francuska\nAuris - Turska/UK\nVerso - Turska\nAvensis - UK\nRav 4 - Japan\nLand Cruiser 150 - Japan\nLand Cruiser V8 - Japan\nHi-ace - Japan(nema vise kod nas)\nPro-ace - Francuska\nGT 86- Japan\nHilux - Juznoafricka republika ili Tajland\nSustina je, samo ono sto je skupo je jos uvek Made in Japan...\nPozdrav majstore Da li se to odnosi da su i motori sklapljani u navedenim zemljama ,znaci komplet auto sa motorom ? Ili su motori Made in Japan pa prebaceni u te tvornice Toyote u drugim zemljama ?\n#45 Mr Nebojša\nPosted 17 December 2014 - 18:15\nTreću godinu zaredom Toyota na vrhu Auto Bildovog izveštaja o kvalitetu u Nemačkoj!\nToyota je i ove godine, treći put zaredom, osvojila prvo mesto u Auto Bildovom godišnjem izveštaju o kvalitetu automobilskih brendova.\nNemački Auto Bild definitivno je jedan od najmerodavnijih specijalizovanih magazina, a njegov godišnji izveštaj o kvalitetu je materijal koji i proizvođači i kupci smatraju objektivnim i verodostojnim.\nNa vrhu liste najkvalitetnijih našla se opet Toyota, dokazavši svoj status najpouzdanije marke među 20 najprodavanijih marki automobila u Nemačkoj.\nPobedi su najviše doprineli rezultati TÜV izveštaja i izdržljivost Toyotinih modela prilikom raznih ispitivanja koje sprovodi AutoBild samostalno. Ostali faktori koji su uzeti u obzir su: organizacija servisnih kampanja, rezultati provera servisnih radionica, pa čak i pisma čitalaca uredništvu. U svim gore navedenim faktorima Toyota je rangirana na vrhu liste.\nAuto Bild sprovodi testove izdržljivosti za više od 100.000 km na nekoliko Toyotinih modela, pokazujući kontinuiranu pouzdanost vozila. Toyota Prius završila je 200.000 km test sa najvećom mogućom ocenom.\n#46 Milos CTS\nPosted 21 October 2015 - 09:02\nPosted 19 November 2015 - 22:34\nToyota primenjuje jedan od najsveobuhvatnijih i najdetaljnijih procesa testiranja u automobilskoj industriji. Svi automobili su prošli testove u surovim uslovima vožnje, ne samo radi ispitivanja bezbednosti, već i unapređivanja performansi. To je neizostavni deo svetskog uspeha Toyote i nebrojenih nagrada za bezbednost i kvalitet.\nKvalitet je primaran u svakoj fazi procesa proizvodnje. Na proizvodnim trakama, svaki član tima je dužan da izađe u susret visokim i beskompromisnim standardima.\nUmanjena težina motora, superiornije performanse, manja potrošnja goriva i konstantno umanjene emisije garantuju da se sva Toyotina vozila ponašaju ekološki.\nU Toyoti se konstantno trude ne samo tome da smanje emisije koje proizvode automobili već i da se poveća ekološka efikasnost u svakoj fazi procesa proizvodnje, od razvojne faze i dizajna preko proizvodnje, prodaje, logistike, pa čak i do reciklaže automobila na kraju životnog veka.\nCilj Toyote ka kome se svakodnevno približava je jasan: vozila sa nultim emisijama.\nKuovina automobila predstavlja odgovoran zadatak i nameće visoku odgovornost. Odabirom Toyote postajete biti sigurni da ste dobili besprekorno testiran i krajnje pouzdan automobil, u Toyoti ipakžele da vam ponude sveobuhvatnu garanciju kako biste bili u potpunosti bezbrižni prilikom kupovine.\n#48 Mr Nebojša\n#49 Mr Nebojša\nPosted 25 December 2015 - 16:51\nToyota kao svetski broj jedan\nAutor: Ilja Muslin, dopisnik RTS iz Tokija\nKako piše RTS, "Tojota" poslednjih nekoliko godina proizvodi i prodaje najviše vozila na svetu. Dosadašnji boravak na svetskom tronu protekao je uz mnoštvo teškoća, ali ih je japanski proizvođač uspešno prevladao i sada ima priliku da mirno vlada.\nNajveći japanski proizvođač automobila "Tojota" početkom ove decenije se popeo na svetski tron, potisnuvši američki "Dženeral motors", koji je decenijama držao tu titulu.\nU 2014. godini "Tojota" je proizvela i prvi put prodala više od 10 miliona vozila.\n"Tojota" ima 54 fabrike u 28 zemalja sveta, a njena vozila se prodaju u više od 170 zemalja. Najviše postrojenja poseduje u Japanu, dok je najviše fabrika u inostranstvu izgradila u SAD i Kini, koja su i najveća strana tržišta.\nU Evropi njene fabrike se nalaze u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Portugaliji, Poljskoj, Češkoj, Rusiji i Turskoj.\n"Tojota" najviše vozila proizvede u Japanu, gde ostvari i najveći profit, ali uprkos tome ona najveći broj svojih automobila, gotovo trećinu, proda u Severnoj Americi, gde pored SAD, vozila pravi i u Kanadi i Meksiku.\nZa "Tojotu" širom sveta radi oko 340.000 ljudi, a njeni radnici u Japanu imaju najviša prosečna primanja od svih velikih preduzeća u toj zemlji. Taj prosek iznosi 8,4 miliona jena, što je po sadašnjem kursu 64.000 evra, dok je pre četiri godine, u vreme kada je jen bio najjači u odnosu na evro, ista suma u jenima vredela čak 112.000 evra.\nTeški dani na vrhu\nU pohodu na svetski vrh preduzeće sa sedištem u gradu Tojota u prefekturi Aići napravilo je veliki iskorak između 2004. i 2007. godine, kada je povećavalo proizvodnju za po 600.000 jedinica godišnje.\nU 2007. "Tojota" je proizvela čak 4,23 miliona vozila u Japanu, najviše u sopstvenoj istoriji i istoriji japanske automobilske industrije, ali je taj broj nakon Liman šoka i širenja svetske finansijske krize već u 2009. pao na 2,7 miliona.\nU 2010. u Sjedinjenim Američkim Državama pojavile su se kritike i prve tužbe u vezi sa neispravnim vazdušnim jastucima japanskog proizvođača "Takata", koje je "Tojota", kao i druge japanske fabrike iz auto-moto industrije, ugrađivala u svoja vozila.\nOd tada pa do danas, zbog problema sa tim vazdušnim jastukom, za koji je ustanovljeno da ponekad, pri naduvavanju, puca i ispaljuje sitne komade metala u lice i vrat vozača, ali i zbog neispravnosti kočionog sistema i drugih manjih defekata, "Tojota" je bila prisiljena da opozove više od 30 miliona vozila.\nPored ogromnog troška za te popravke, kompanija je morala da na sebe uzme i plaćanje odštete porodicama ljudi koji su nastradali u nekoliko nesreća prouzrokovanih tim defektima u inostranstvu.\nU to vreme u Japanu su se mogle čuti kritike da je "Tojota", u nastojanju da preuzme što veći deo svetskog tržišta i pretekne svog do tada najvećeg globalnog rivala "Dženeral motors", prebrzo povećala proizvodnju i pritom žrtvovala kvalitet, po kojem je bila poznata.\nParalelno sa tim, u 2011. kompanija je iskusila i višemesečni prekid proizvodnje, jer je veliki cunami koji je u martu te godine pogodio severoistočni Japan iz lanca snabdevanja izbacio važnog kooperanta za kojeg u tom momentu nije postojala alternativa. Ubrzo su iz stroja ispale i "Tojotine" fabrike na Tajlandu, koje su iste godine oštetile velike poplave.\nPored toga, uporedo sa širenjem svetske finansijske i ekonomske krize krajem prošle decenije, teklo je jačanje japanske valute jena, koju su investitori, u uslovima rastuće neizvesnosti, videli kao jedno od retkih bezbednih utočišta za svoj kapital. U 2011. i 2012. jen je u odnosu na evro i dolar dostigao najviše nivoe u svojoj istoriji, što je "Tojotine" proizvode u inostranstvu učinilo bukvalno dvostruko skupljim nego što su bili pre krize.\nUz prirodne katastrofe i opozive to je bio dodatni, težak udarac, pa je kompanija prvi put nakon više od pet decenija zabeležila gubitke i objavila trogodišnji moratorijum na izgradnju novih fabrika, dok je generalni direktor Akio Tojoda, pored hvale i poštovanja koje već decenijama uživaju članovi njegove porodice na kormilu automobilskog giganta, od biznismena i novinara počeo da prima i izraze žaljenja i saosećanja za neverovatno nesrećan splet okolnosti s kojim je morao da se nosi.\nTako je, prodor "Tojote" na vrh, na mesto najvećeg svetskog proizvođača automobila na početku ove decenije, odmah bio propraćen delovanjem snažnih, može se reći, gravitacionih sila koje su počele da je vuku nadole.\nIpak, najjači na svetu\nUprkos svemu, kompanija je uspela da ostane finansijski zdrava, pa i da očuva ugled, te da se brzo vrati na mesto najvećeg svetskog proizvođača vozila, koje je u 2011. privremeno prepustila "Dženeral motorsu". U 2012. "Tojota", koja je osnovana 1937. godine kao porodični biznis, prešla je cifru od ukupno 200 miliona proizvedenih vozila.\nU 2013. i 2014. sa njenih proizvodnih traka sišlo je po 10 miliona vozila. U 2013. godini prodala je 9,98 miliona, a u 2014. 10,23 miliona vozila.\nU martu ove godine, na kraju fiskalne 2015, "Tojota" je prijavila ukupni prihod od oko 230 milijardi dolara, pri čemu je operativni profit iznosio oko 23 milijarde dolara.\nU poslednje dve godine više od "Dženeral motorsa" krunu "Tojote" je ugrozio nemački "Folksvagen", koji je uspeo da ostvari fenomenalni rast i u periodu od 2004. do 2014. udvostruči broj prodatih vozila, sa pet na 10 miliona.\nSa samo 10.000 prodatih vozila manje od "Tojote" u 2014. godini, kompanija sa sedištem u Volfsburgu, koja je progutala niz italijanskih, skandinavskih i drugih evropskih proizvođača, ozbiljno je pripretila da preuzme svetski tron. Međutim, u tom pohodu sigurno će je na nekoliko godina zaustaviti skandal u vezi sa falsifikovanjem tehničkih karakteristika motora, odnosno količine toksičnih gasova koju oni ispuštaju u vazduh.\nZašto je "Tojota" svetski broj jedan\nNakon bure u proteklih nekoliko godina, "Tojota" sad pred sobom ima relativno mirno more. Sigurnost joj daje pravovremeno i veliko ulaganje u nove ekološke tehnologije i automatizaciju vozila.\n"Tojota" je prva u svetu u prodaju pustila hibridno vozilo na kombinovani električni i benzinski pogon. To je bio model "prijus", čija je prva verzija izašla na tržište još 1997. godine.\nProšle godine, japanska kompanija je opet prva u svetu u prodaju pustila prvi automobil sa tzv. "gorivnom jedinicom", koji poseduje električni motor a za gorivo koristi vodonik.\nKompanija i dalje sprovodi svoju filozofiju konstantnog unapređivanja i racionalizacije proizvodnog procesa kroz svakodnevnu akumulaciju malih, svakodnevnih poboljšanja i ukidanje praznog hoda i suvišnih operacija.\nUspešnim lansiranjem luksuznog brenda "leksus", "Tojota" je u proteklih nekoliko godina u velikoj meri i prevladala imidž proizvođača koji pravi kvalitetna, pouzdana i trajna vozila kojima nedostaju lepota i glamur.\nSnažan vetar u leđa daje joj i politika japanske vlade, koja u dogovoru sa centralnom bankom obara vrednost jena, koji se u zadnje tri godine vratio na niske nivoe od pre finansijske krize koji "Tojoti", kao preduzeću koje mnogo izvozi, izuzetno pogoduju.\nU (bližoj) budućnosti mirna vladavina?\nU budućnosti veliki rival kompaniji iz centralnog Japana, pored "Dženeral motorsa" i "Folksvagena", mogao bi biti "Gugl" sa svojim robotskim vozilima. Ipak, "Tojota", pored prednosti u razvoju ekoloških vozila koje ima u odnosu na tradicionalne predstavnike automobilske industrije, već više godina radi i na automatizaciji vožnje i umrežavanju automobila sa drugim vozilima na putu i javnim službama, pa se smatra da će biti u stanju da se odupre izazovu koji donosi uključivanje IT kompanija poput "Gugla" u proizvodnju vozila.\nZato se čini da će "Tojota" zadržati titulu najuspešnije svetske kompanije u auto-industriji, bar do kraja ove decenije, a moguće i duže.