AMBASADORICA BiH U GRČKOJ: Nakon požara u ovoj zemlji - 'Niko od državljana BiH nije nam se javljao, a govorimo o dijelu...' | Slobodna Bosna\nAMBASADORICA BiH U GRČKOJ: Nakon požara u ovoj zemlji - "Niko od državljana BiH nije nam se javljao, a govorimo o dijelu..."\n"...u kojem nema turista, tu je uglavnom lokalno stanovništvo. Nekoliko šumskih požara je buktalo prethodnih dana."\nAmbasadorica BiH u Grčkoj Milica Ristović-Krstić izjavila je za Srnu da je civilna zaštita na vrijeme počela evakuaciju stanovništva iz ugroženih područja u Grčkoj zbog požara, a najvažnije je da nema ljudskih žrtava.\n"Niko od državljana BiH nije nam se javljao, a govorimo o dijelu u kojem nema turista, tu je uglavnom lokalno stanovništvo. Nekoliko šumskih požara je buktalo prethodnih dana, a od juče popodne je veliki požar zahvatio sjever Atine i grčko ostrvo Eviju", istaknula je Milica Ristović-Krstić.\nDodala je da se Grčka suočila s najvećim toplotnim talasom u posljednjih 20 godina.\nIstaknula je da je sinoć bilo priličino strašno, da je cijela Atina bila u dimu, jer je požar sa sjevera vrlo brzo postao nekontrolisan i približavao se naseljenom mjestu.\n"Počele su da gore kuće, jedna poznata ergela konja na sjeveru Atine je zahvaćena požarom. Јako velika šumska površina je izgorjela, kao i određen broj stambenih objekata. Јutros je, takođe, Atina bila sva u dimu, zagađenost vazduha je bila jako velika, ali požar na sjeveru Atine je, zasad, lokalizovan i stavljen pod kontrolu i dim se lagano raščistio", istaknula je Krstićeva.\nNapomenula je da je pričinjena ogromna materijalna šteta, ali da su najvažniji ljudski životi, koji su sačuvani.\nDRAMA NA NEBU: Srušio se avion koji je učestvovao u gašenju požara u popularnom ljetovalištu, pilot je...\nNI U GRČKOJ VIŠE NIJE KAO ŠTO JE NEKAD BILO: Automobil srbijanskih registracija meta vandala, turisti u nevjerici\nIZAZIVALI NEREDE: I u ovoj evropskoj zemlji protesti protiv vakcinacije, policija koristila suzavac...\nSKOK BROJA NOVOZAREŽENIH: U ovoj državi razmišljaju o uvođenju restrikcija …\n06. Jul. 20210


'Der Spiegel' razotkrio veliku zavjeru protiv bh. kompanije: Kako se familija Hastor suprotstavlja moćnom Volkswagenu | DEPO Portal\n'Der Spiegel' razotkrio veliku zavjeru protiv bh. kompanije: Kako se familija Hastor suprotstavlja moćnom Volkswagenu\nBiznis Klub24.10.18, 08:48h\nNjemački “Spiegel” u opširnom istraživačkom tekstu piše kako je Volkswagenov bivši član upravnog odbora Sanz skovao poseban plan kako da se riješi Preventa. Pojašnjava i da se VW koristio sumnjivim metodama\n#volkwagen #prevent #nijaz hastor


Šef Bele kuće traži prozapadno orijentisane lidere u Prištini kako bi stvorio prostor za dogovor o podeli kao rešenju za Kosovo\nIstovremeno, iz >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << američke ambasade poručuju da samo kompromis između Beograda i Prištine može doneti trajan mir u regionu. Na pitanje da li samit koji će u septembru u Parizu organizovati Emanuel Makron može da pomeri stvari sa mrtve tačke i pokrene dijalog, iz američke ambasade odgovaraju:\n- Snažno podržavamo povratak dijalogu između Beograda i Prištine, koji se vodi pod okriljem EU. Trajan dogovor postignut kompromisom je neophodan kako bi ovaj region konačno dobio prosperitet i mir koji zaslužuje - rekli su iz ambasade.\n- Bivši premijer takozvane države Kosovo bio je glavna prepreka i kočnica razgovorima između Beograda i Prištine. Haradinaj se mesecima pravio gluv na mnogobrojne pozive i zahteve Vašingtona da ukine sulude takse, koje je uveo na srpske proizvode. Svima je bilo jasno da Amerika neće dozvoliti da se s njom poigrava niko, pa ni Haradinaj. Detektovali su ga kao glavni problem i shodno tome aktivirali plan za uklanjanje prepreke - objašnjavaju sagovornici iz diplomatskih krugova.\n- Odlazak u Hag ne znači da će automatski biti osuđen i prebačen u zatvor. Na njemu je da odluči da li će biti junak koji će ostatak života provesti u zatvoru - navode izvori.\n- Težište se prebacuje na politički teren kako bi se u Prištini afirmisali prozapadno orijentisani političari koji su spremni da sednu za sto i nastave dijalog sa Beogradom. Tu je Vašington na istim pozicijama na kojima je Beograd, ali na kojima su i Pariz i Minhen, Brisel, Moskva...Prvo moraju da padnu takse, pa onda sledi nastavak razgovora sve dok se ne postigne kompromis - objašnjavaju sagovornici.\n- Tramp hoće da tu priču završi pre njihovih izbora i da to bude njegov uspeh. Bela kuća podržava ideju o razgraničenju, to su i javno govorili američki zvaničnici. S druge strane, stare strukture u Stejt departmentu to opstruiraju na isti način na koji su Haradinaju davali vetar u leđa da istraje u nameri da ne ukine takse - navode izvori.\n- Bela kuća i Tramp sada se trude da nađu rešenje, dok su ranije smatrali da je to rešena stvar - rekao je Dačić.\n- Nekada su se staferi trećeg i četvrtog ranga bavili pitanjem Kosova, a danas se savetnik za nacionalnu bezbednost američkog predsednika trudi da dođe do trajnog rešenja - poručuje Dačić.\nAmerički predsednik Donald Tramp i njegova administracija kreirali su plan kako bi stvorili uslove da se reši situacija oko Kosova i postigne dogovor Srba i Albanaca. Prvi korak je već napravljen pozivom Ramušu Haradinaju da se pojavi u Hagu zbog zločina terorističkog OVK počinjenih prema Srbima.


PSI VUKU SANKE KROZ OTOPLJEN GRENLAND | SRNA\nPSI VUKU SANKE KROZ OTOPLJEN GRENLAND\nGRENLAND, 18. JUNA /SRNA/ - Fotografija pasa koji vuku sanke i stoje u dubokoj svjetloplavoj vodi, umjesto na ledu, potvrdila je da led na Grenlandu nestaje zapanjujućom brzinom, kao posljedica narušene klime.\nMeterolog Stefan Olsen iz danskog meteorološkog zavoda bio je na rutinskoj misiji na sjeverozapadu Grenlanda, u okviru koje je trebalo da sakupi meteorološke instrumente koje su postavili njegovi kolege, kada je naišao na ozbiljan problem.\nOn nije mogao da vidi aparaturu jer je umjesto na očekivani bijeli ledeni prekrivač naišao na ogromnu količinu vode, odnosno otopljen ledeni pokrov s Grenlanda, piše Si-En-En.\nOlsen je snimio taj prizor, a njegova fotografija, na kojoj se vidi kako psi koji vuku sanke stoje do gležnja u dubokoj svijetloplavoj vodi, najvjerojatnije će biti uvrštena među druge poznate fotografije koje prikazuju posljedice globalnog otopljenja.\nSezona otapanja leda na Grenlandu obično traje od juna do avgusta, s tim da najviše ledenog pokrivača privremeno nestane u julu, kada je najtoplije.\nOve godine Grenland je već početkom juna izgubio veliki dio leda, oko 40 odsto ukupne mase koji se ljeti topi, prenosi N1.\nNaučnici upozoravaju da bi ove godine moglo doći do rekordnog nivoa otapanja leda na Grenlandu.\nSve to utiče na pojavu jedne od najvećih opasnosti globalnog zagrijavanja - rasta nivoa mora.\nAko do toga zaista dođe, milioni ljudi koji žive na obalama moraće da se isele.\nPrema nedavnoj naučnoj studiji, zbog otapanja leda na Grenlandu, od 1972. godine do danas, globalni nivo mora povećan je za 13,7 milimetara, prenosi portal "Indeks".


Selektor Srbije analizirao poraz od Rusije u drugom kolu Eurobasketa\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević rekao je posle današnjeg poraza od Rusije da je njegova ekipa bila mnogo nervozna i da mu nije jasno zbog čega.\n"Pre desetak dana smo pobedili Rusiju i to nikada ne pomaže. Mi ipak nismo bili mi, previše je nervoze bilo i moramo da radimo na tome da otklonimo", rekao je Đorđević novinarima u Istanbulu.\nKošarkaška reprezentacija Srbije izgubila je danas u Istanbulu od Rusije sa 72:75 (21:18, 17:22, 13:18, 21:17) u drugom kolu Grupe D Evropskog prvenstva.\n"Postoji neki pritisak na početku svakog takmičenja. Da li je jučerašnja utakmica iznela iz nas tu neku energiju potrebnu za maksimalnu koncentraciju i da li su igrači razmišljali o toj jučerašnoj utakmici... Ne znam", dodao je on.\nSrbiji je ovo prvi poraz na Evropskom prvenstvu, nakon što je u prvom kolu pobedila Litvaniju.\n"Sigurno smo razočareni porazom, međutim, takvo je takmičenje da je jednu ekipu teško pobediti dvaput na istom takmičenju, to je staro pravilo. Na ovom takmičenju biće mnogo utakmica "na jednu loptu. Mi smo došli do toga da se rešava u završiici posle loše igre. Bili smo nervozni, nismo izvršavali zadatke, nismo gradili skok, bili smo nedisciplinovani. Niko od igrača ne sme individualno da se opterećuje sada. Tim je tu da se iznese ovo, koliko može i koliko je potrebno", kazao je selektor Srbije.\nOn je dodao da je i veliki broj promašenih slobodnih bacanja cena današnjeg poraza.\nĐorđević je rekao da će ekipa analizirati ovu utakmicu i da će se maksimalno spremiti za naredni duel, protiv Turske u ponedeljak.\n« GRUPA B: Nemačka srušila Gruziju, Italija sigurna Pobeda Velsa - san snova u Austriji se srušio »


Hosting produžen za još jednu godinu! | Komentari, FKVojvodina.com\nHosting produžen za još jednu godinu!07.04.2016. 04:47\ndacha ns (11.04.2016. 15:36)\ndacha ns (11.04.2016. 15:42)\nIzvinte...a cemu produzavanje na jos godinu dana?!..ovaj sajt ne sluzi nicemu,na zalost!..azuriranje ravno nuli,jednom mi rece jedan coek da on nema vremena bas da se bavi svakodnevno sajtom!?!? ocekivao sam da budete direktna veza izmedju fkv i nas koji ovde ocekujemo neke informacije! a ne da trazim sta se novo desava u klubu na ""sportske net""itd...\nFkpCascais (25.04.2016. 06:49)\nČestitam Vam, i ne mogu da odolim da ne kažem koliko je nepravedna ova kritika koju je osoba u predhodnom komentaru napravila. Vi ste sajt koji održava Vošinu tradiciju i duh, bez vas sve bi sve svelo na čemu se danas desilo na treningu i to je to. Vi učite nove generacije o tome šta znači navijati za Vojvodinu, šta je klub sve doživeo u svojoj bogatoj istoriji, ukazujete na težinu Vošinog grba i boja. Samo ovako nastavite, a kome je jedino bitno da zna šta se dogodilo na današnjem treningu u ovoj iskvarenoj oslabljenoj Voši kidnapovavoj od strane ove bande, neka slobodno ide dnevnik i ostale informativne sajtove. U nadi da će bolji ljudi doći na čelo Vojvodine i vratiti je na mesto na kojem je uvek i bila Vas pozdravljam.\nFkpCascais (25.04.2016. 10:54)\nA evo vam i poklon, bez vas nikad ne bih uspeo da napravim i kompletiram ovu listu: https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_FK_Vojvodina_players


FK Sarajevo podnio krivičnu prijavu za pokušaj ubistva Muhameda Džakmića - Klix.ba\nFudbalski klub Sarajevo podnio je krivičnu prijavu Tužilaštvu HNK protiv nepoznatog počinioca zbog pokušaja ubistva pomoćnog trenera tima s Koševa Muhameda Džakmića, potvrđeno je za portal Klix.ba iz Bordo tima.\nIz Sarajeva zahtijevaju pregledanje svih snimaka sa stadiona Pod Bijelim brijegom kako bi se na osnovu videomaterijala utvrdio počinitelj ovog nedjela.\nPodsjetimo, Džakmić je nakon utakmice 17. kola Premijer lige Bosne i Hercegovine između domaćeg Zrinjskog i Sarajeva (2:2) pogođen tvrdim predmetom u glavu.\nPomoćnom treneru Sarajeva je pomoć ukazana na terenu, a potom je odvezen u mostarski Centar za urgentnu medicinu.\nDžakmić je kasnije pušten na kućnu njegu s nekoliko šavova na glavi, dok je ustanovljeno da je doživio potres mozga.\n"Povreda je nastala udarcem tvrdim predmetom u predjelu glave, parijetalno lijevo, usljed čega je nastala lacerokontuzna rana. Kratko je gubio svijest, prethodnu noć dva puta povratio. Rana je zašivena sa četiri šava u KBC Mostar. Dan poslije je osjećao vrtoglavicu i nastabilnost. Na KCUS-u je urađena dodatna dijagnostika CT glave i mozga bez znakova krvarenja. Pregledao ga je neurohirurg, dobio je antitetanus zaštitu i antibiotik. Date su detaljne upute za daljnji tretman. Pošteda minimalno deset dana, kontrola neurohirurga", izjavio je nedavno povodom ovog slučaja doktor za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Dževad Vrabac.\nFK Sarajevo Muhamed Džakmić


Vesti o životinjama | Page 2 | SerbianForum\nRodjeno tele ljubicaste boje\nMilka poslala paket za "brata" u Jezdini\nPorodica Glavonjić iz sela Jezdine kod Čačka, u čijem je domaćinstvu krava Đurđa otelila lila tele, danas je dobila paket od kompanije Kraft fuds ist adriatik i Milka brend tima.\n"Prijatno smo se iznenadili što se Kraft, odnosno Milka tim setio nas. Obradovao nas je njihov gest da nam pošalju ove prelepe poklone čim su čuli da je naša krava Đurđa otelila tele lila boje", rekla je Radmila Glavonjić.\n"Nismo očekivali ovako nešto, niti da će tako brzo reagovati. Zahvalni smo im na tome", rekla je Radmila Glavonjić kad joj je Milka tim uručio poklon paket.\nKompanija Kraft fuds ist adriatik, vlasnik brenda Milka, je saopštila da tele lila boje, jedinstveno u svetu, još nema ime, ali ga Radmila Glavonjić od milošte zove Milkan.\nInteresovanje medija ali i komšija porodice Glavonjić ne jenjava otkad se pročulo da se u štali ove porodice 28.\ndecembra prošle godine rodilo tele neobične boje.\nPorodici Glavonjić interesovanje medija i javnosti ne smeta.\nU Holandiji otvoreno sirotište za bebe foke\nAMSTERDAM - Nevreme koje je ove godine pogodilo holandsku obalu ostavilo je bez roditelja mnogo malih foka, među kojima je mnogo mladunaca kojima još nije otpala pupčana vrpca.\nOdvojene od majki tokom snažnih oluja, male foke su završile na plažama i nasipima duž obale gde su ih talasi izbacili. Postojeće prihvatilište za foke u Groningenu, na severu Holandije, je poslednjih nedelja bilo preplavljeno bebama foka da je moralo da instalira privremeno odeljenje pod šatorom gde će se veterinari i volonteri o njima brinuti dok ne ozdrave i malo ojačaju, a zatim će biti vraćene u divljinu.\n"U proteklih desetak dana u naš centar je pristiglo više od stotinu beba foka", kazala je za AP Torej Utne, jedna od volonterki ovog neobičnog "sirotišta".\nIma puno mladih foka, takozvanih "pištala" zbog visokih tonova koje neprestano ispuštaju. "To su samo male bebe koje plaču za svojom mamom", objasnila je Utne.\nPoplava Milka krava i u Ex-Yu?\nNadomak Živinica u selu Gračanica u BiH, u štali porodice Kozarević krava Bjelava je otelila ljubičato tele, a lila tele ugledalo je svetlost dana i u Osečko-baranjskoj županiji.\nKako je kazala Munira, ovo je jedanaesto tele krave Bjelave.\n“Ovu kravu sam pre 10 godina dobila od svojih roditelja. Bjelava se do sad 10 puta telila i nikad nije bilo ovako neobično tele, jer je bilo smeđe ili crne boje. Zbog komplikacije zvali smo veterinara. Svima nam je bilo neobično, ali kad smo ga izneli na dnevnu svetlost, videli smo da ima blagu svetlu ljubičastu boju”, rekla je Munira.\nVeterinar Alibeg Salihović tvrdi da se ne radi o domaćoj rasi, već da je izvršena veštačka oplodnja, kao i da je rasa ukrštena sa simentalskom i crnim hoštajnom.\nIz Udruženja proizvođača mleka Osečko-baranjske županije ponosno su izvestili kako je u Čamagajevcima, na farmi predsednika zadruge Ivice Miketeka, na svet takođe stigla "ljubičasta" prinova.\nPredsednik udruženja kaže da, iako je već dugi niz godina u stočarstvu, nije imao ovakav slučaj.\nVeterinari su takođe iznenađeni. Možda u postavljenim fotografijama i video zapisu ne dolazi boja do izražaja jer je bilo dosta mračno, ali na jakom svetlu, dlaka teleta je zaista svetlo ljubičasta", stoji u saopštenju objavljenom na stranicama udruženja.\nSumatranskom slonu preti istrebljenje\n[h=1]Sumatranskom slonu preti istrebljenje\nSumatranski slon će nestati za tridesetak godina ukoliko se hitno ne preduzmu mere za zaštitu njegovog staništa, upozorava Svetska organizacija za zaštitu prirode (WWF).\nSumatranski slon (Foto: Beta)\nOve životinje su po zaštitom indonežanskog zakona, ali im preti ubrzano uništavanje šuma koje se seku u korist poljoprivrednog zemljišta.\n"Sumatranski slon se pridružio podužoj listi kritički ugroženih indonežanskih vrsta, poput sumatranskog orangutana, javanskog i sumatranskog nosoroga i sumatranskog tigra", kazao je predstavnik WWF.\n"Ukoliko se ne preduzmu hitne i efikasne mere ove veličanstvene životinje će nestati za naše živote", istakao je on.\nNa Sumatri danas živi svega 2.400 do 2.800 sumatranskih slonova u divljini, što je pad populacije od oko 50 odsto u odnosu na 1985.\nMačak aligatoru nalupao šamare\n[h=1]Mačak aligatoru nalupao šamare[/h]Jedan sebični aligator nije hteo da podeli svoj ručak, pa je od mačka Norisa dobio lekciju.\nOdmeravanje snaga aligatora i mačke nije uobičajena pojava. Pošto gmizavac nije hteo da podeli hranu sa mačkom Norisom, dobio je nekoliko šamara. Možda bi izreka "hrabar kao lav" ipak trebalo da se promeni.\nOdbegli pitoni pojedoše pola Floride\nMAJAMI - Velika populacija burmanskih pitona u močvarama Floride, od kojih su mnogi pobegli ili su napušteni kućni ljubimci, pojela je veliki broj životinja kojima su močvare prirodno stanište, pokazala je nova studija američkih naučnika.\nNaučnici tvrde da je došlo do "oštrog pada" u populaciji malih i sisara srednje veličine u 1,5 miliona jutara velikom nacionalnom parku na Floridi da je to direktna posledica sve većeg broja burmanskih pitona.\nStudiju, prvu koja dokumentuje ekološke efekte navale te vrste gmizavaca na močvare Floride.\nMočvare Floride, koje su dom brojnih retkih i ugroženih vrsta, nisu prirodno stanište ovih ogromnih zmija, koje mogu da narastu i do dužine od pet metara.\nZmije su, međutim, popularni kućni ljubimci u SAD. Neke pobegnu, a neke bace vlasnici koji se uspaniče kada mladunče naraste u ogromnu zmiju.Zmije se onda u močvarama hrane američkim aligatorima i floridskim panterima, kao i manjim sisarima poput rakuna, oposuma, zečeva, lisica i divljih mačaka čiji je broj opao proteklih godina.\nNa osnovu podataka stručnjaka, na južnim krajevima močvara, gde ima najviše pitona, broj viđenih rakuna opao je 99,3 procenata, oposuma 98,9 i mačaka 87,5 procenata.\nNijedan jedini zec nije primećen u parku u poslednjih devet godina.Takođe, i broj ptica opada zbog pitona.\nStudija se nije bavila i načinom prevazilaženja posledica pitona u močvarama, ali stručnjaci smatraju da su šanse da pitoni budu uklonjeni "veoma male".\nPanda zagrlila policajca u strahu od zemljotresa\n[h=2]Panda zagrlila policajca u strahu od zemljotresa\n[/h]Životinje i ljudi dele isti strah. Ova slika snimljena je u zoološkom vrtu u Japanu odmah nakon potresa, javlja jedan španski dnevnik.\nPanda zagrlia nogu policajca, pokazujući strah koji je osetia od zemljotresa.\nPsi ne smeju u centar Banjaluke\nU centru Banjaluke zabranjeno je kretanje pasa, a na više mesta u gradu istaknute su table sa slikom precrtanog psa.\nOva odluka izglasana je pre skoro deset godina, ali se tek nedavno počela primenjivati.\nPortal Sarajevo-x.com navodi da table, na kojima je slika precrtanog psa, većinu turista ili onih koji navraćaju u grad na Vrbasu ostavlja zatečene.\nMnogi kažu da ne mogu da veruju svojim očima kad ugleadaju table na kojima je zabrana kretanja pasa.\nŠta rade ljudi koji stanuju u centru grada i imaju kućne ljubimce?"Upućivane su peticije i molbe za uklanjanje tabli, ali su one još tu. Oni hrabriji, koji se sa psom usude da prošetaju centrom grada, to rade na vlastiti rizik da plate kaznu.\nPrema odluci gradskih vlasti, koje su psima zabranile ulaz u šire gradsko jezgro, za nepoštivanje ove odluke propisana je kazna od 100 do 1.000 KM, navodi portal.\nPas spasao glavu gazdarici!\n[h=2]Pas spasao glavu gazdarici!\n[/h]Koker španijel Meda spasao je svoju gazdaricu S. J. (43) od bezobzirnog kradljivca, koji joj se juče ujutru dok je spavala u svom krevetu ušunjao u stan u novosadskom Novom naselju.\nNakon što je maskirani muškarac žrtvu udario tupim predmetom u glavu, za nogu ga je ugrizao Meda, nakon čega je napadač pobegao.Kako „Alo!“ saznaje, događaj se odigrao u petospratnici na Bulevaru kneza Miloša. Nezvani gost je sudeći po svemu što je ostavio za sobom najverovatnije otključao ulazna vrata od stana, gde je zatekao sanjivu S. J. i njenog dvanaestogodišnjeg psa Medu.\n- Supruga je nakon što sam otišao na posao ostala da spava. Maskirani muškarac je ušao u stan. Kada se žena okrenula, misleći da sam ja nešto zaboravio, napadač ju je udario nečim u glavu. Tada je Meda iskočio ispod stola i ugrizao ga za nogu, nakon čega je nezvani gost pobegao - ispričao je za „Alo!“ J. J., suprug oštećene.\nO svemu su odmah obaveštene policija i Hitna pomoć, koja je povređenu ženu prevezla u Urgentni centar, gde joj je ukazana pomoć. Prema priči vlasnika psa, ovo nije prvi put da je Meda odbranio svoju gazdaricu, za koju je posebno vezan.\n- Pre nekoliko godina, dva mladića su zvonili na vratima. Kada je supruga pokušala da im zatvori ulazna vrata, jedan od njih je gurnuo nogu kako ne bi mogla da ih zatvori. Videvši da gazdarica ima problem, Meda je jednog ćapio za nogu, nakon čega se mladić u strahu povukao - objašnjava suprug oštećene, koga su na poslu obavestili o tome šta se događa u njegovom stanu.\nDok je reporter „Alo!“ boravio na Medinoj „teritoriji“, junak naše priče kao da nije želeo da se o njemu piše, te se sve vreme skrivao od objektiva fotoaparata.


CIlj Srbije na ekipnom prvenstvu Evrope - Opstanak! - Sportske.net\nCIlj Srbije na ekipnom prvenstvu Evrope - Opstanak!\nAtletska reprezentacija Srbije će se predstojećeg vikenda takmičiti na ekipnom prvenstvu Evrope, a selektor Slobodan Popović rekao je danas da od svih takmičara očekuje borbu za svaku poziciju i bod više.\nSrbija će se na ekipnom prvenstvu Evrope nadmetati sa reprezentacijama Austrije, Hrvatske, Kipra, Mađarske, Islanda, Letonije, Litvanije, Moldavije, Slovenije, Slovačke i Izraela, navodi se u saopštenju Atletskog saveza Srbije.\nZbog priprema za Svetsko prvenstvo u Londonu, koje se održava u avgustu ove godine, u Tel Avivu neće nastupiti Ivana Španović, Mihail Dudaš i Asmir Kolašinac.\nMeđu glavnim srpskim adutima na takmičenju u Tel Avivun treba izdvojiti Amelu Terzić koja će trčati na 1.500 i 3.000 metara.\n"Liga Evrope je specifično takmičenje u kojem se zajedno boduju nastupi i muškog i ženskog dela reprezentacije. Od svih takmičara očekujem borbu za svaku poziciju i bod više, što sam im i predočio na poslednjem sastanku. Samo sa takvim pristupom možemo da ostvarimo cilj i ostanemo u ovom rangu takmičenja", rekao je selektor Popović.


Šmit dolazi bez pečata UN: Sad velike sile odmeravaju mišiće – preko Bosne - 03.07.2021, Sputnik Srbija\nDolazak visokog predstavnika u BiH koji nema potpuni legalitet jer nije doneta odgovarajuća rezolucija kojom bi se on imenovao, biće zapravo ispitivanje mišića... 03.07.2021, Sputnik Srbija\nOn ovako gleda na činjenicu da je, umesto rezolucijom Saveta bezbednosti UN kao što je propisano Aneksom 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma, novog visokog predstavnika u BiH, Kristijana Šmita, imenovao Savet za implementaciju mira i to uprkos protivljenju Rusije i Republike Srpske.„On u svakom slučaju nema potpuni legalitet jer nije doneta odgovarajuća rezolucija kojom bi se on imenovao. Sam Savet za implementaciju mira nije institucija po Dejtonskom sporazumu i nije ni autorizovana da se direktno bavi visokim predstavnikom, osim ako se uzme za pravo da se ona u okviru nekih svojih opštih opredeljenja i orijentacija bavi time ko će biti visoki predstavnik. Druga je stvar to što smo mi u Bosni i Hercegovini i svuda u svetu u poslednjih 25 godina prihvatili taj Savet za implementaciju mira i on je postao jedna opšteprihvaćena praksa“, objašnjava Šolaja.Ispitivanje mišića globalnih sila u regionalnim okvirimaIako se može osporavati legalitet i legitimitet visokog predstavnika, Šolaja veruje da će Šmit ipak doći na tu poziciju i da će to biti neka vrsta kohabitacije.Istina, dodaje profesor, međunarodno pravo i jeste takva oblast u kojoj se najčešće ispituje moć pojedinih učesnika, odnosno, koliko oni mogu svoje neke želje i interese da obezbede na osnovu moći, a koliko je to zaista usaglašeno, odnosno dogovoreno pravo kojeg bi se svi držali.„To je sada drugo pitanje, pitanje koje ostaje i za pravno-teorijsku i za neku i političku diskusiju, ali mislim da ćemo visokog predstavnika imati realno na terenu. Inače, visoki predstavnik je, u načelu, uvek Evropljanin, a ta institucija je i nastala na insistiranju Evropljana u vreme pregovora u Dejtonu o miru u BiH i svim mogućim rešenjima. Tako je, recimo, prvi zamenik uvek Amerikanac i on obično ima veliki uticaj u kancelariji visokog predstavnika, koja je takođe jedna od institucija koja je nekako nastala na neki nepoznat način. Naime, Aneks 10 reguliše da ni kancelarija ne postoji, već postoji mogućnost da visoki predstavnik formira neki svoj tim koji će pomagati u realizaciji njegovog mandata. Taj tim, dakle, nije kancelarija koja je institucionalizovana, za razliku od današnje koju prihvatamo kao neki instutucionalizovan mehanizam. Ali, moram biti iskren i reći da su tome kumovali i unutrašnji akteri u BiH koji su nekako prihvatili tu kancelariju i ona je postala praksa, a u međunarodnom pravu mnogo toga što je, u suštini, praksa ili običaj, postane na kraju i kodifikovano međunarodno pravo“, ukazuje profesor.Ključno pitanje - šta je danas zaštita ostvarivanja odredbi međunarodnog pravaKako kaže, jedno od ključnih, suštinskih pitanja je - šta je danas zaštita ostvarivanja odredbi međunarodnog prava i kako to ispravljati u ovakvim slučajevima.U svakom slučaju, zaključuje naš sagovornik, ostaje nešto za razmišljanje, a to je ko i kako se štite odredbe međunarodnog prava u slučaju ovakvih ugovora, jer se pred Međunarodnim sudom pravde kao strane pojavljuju države, a u slučaju Dejtonskog mirovnog sporazuma unutrašnji akteri Republika Srpska, Federacija Bosne i Hercegovine ili nepostojeća Republika Bosna i Hercegovina ne mogu da budu akteri jer nisu države.Srpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Savet bezbednosti UN nije izabrao visokog predstavnika jer, kako se moglo videti, nije bilo konsenzusa za njegov izbor u okviru tog tela, koje je po odredbama Aneksa 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma jedino ovlašteno da odlučuje o imenovanju visokih predstavnika. On je naglasio da se stoga ne može govoriti o legitimitetu visokog predstavnika u BiH kojeg nameću određene države, mimo odredaba propisanih Dejtonskim sporazumom.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, visoki predstavnik u bih, sb un, dejtonski sporazum, bosna i hercegovina (bih)\n18:34 03.07.2021 (Osveženo: 10:47 24.08.2021)\nDolazak visokog predstavnika u BiH koji nema potpuni legalitet jer nije doneta odgovarajuća rezolucija kojom bi se on imenovao, biće zapravo ispitivanje mišića i merenje odnosa snaga i moći učesnika u globalnoj politici, ali u okvirima regionalnih politika na Balkanu, kaže profesor na banjalučkom Fakultetu političkih nauka Miloš Šolaja.\nOn ovako gleda na činjenicu da je, umesto rezolucijom Saveta bezbednosti UN kao što je propisano Aneksom 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma, novog visokog predstavnika u BiH, Kristijana Šmita, imenovao Savet za implementaciju mira i to uprkos protivljenju Rusije i Republike Srpske.\n„On u svakom slučaju nema potpuni legalitet jer nije doneta odgovarajuća rezolucija kojom bi se on imenovao. Sam Savet za implementaciju mira nije institucija po Dejtonskom sporazumu i nije ni autorizovana da se direktno bavi visokim predstavnikom, osim ako se uzme za pravo da se ona u okviru nekih svojih opštih opredeljenja i orijentacija bavi time ko će biti visoki predstavnik. Druga je stvar to što smo mi u Bosni i Hercegovini i svuda u svetu u poslednjih 25 godina prihvatili taj Savet za implementaciju mira i on je postao jedna opšteprihvaćena praksa“, objašnjava Šolaja.\nIspitivanje mišića globalnih sila u regionalnim okvirima\nIako se može osporavati legalitet i legitimitet visokog predstavnika, Šolaja veruje da će Šmit ipak doći na tu poziciju i da će to biti neka vrsta kohabitacije.\n„On će funkcionisati i donosiće neke odluke sa kojima se neko neće slagati više, manje ili potpuno, ali život će ići dalje. To će, u stvari, biti jedno ispitivanje mišića, odnosno merenje odnosa snaga i moći učesnika u globalnoj politici, ali u okvirima regionalnih politika na Balkanu, odnosno jugoistočne Evrope. Međutim, ono što je ovde zanimljivo jeste da je to ipak jedno prihvaćeno stanje u kome međunarodno pravo nema nikakvu zaštitu. Naime, ta odredba u Aneksu 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma gubi svrhu ukoliko se ne bude poštovala, što onda znači da svi putevi za kršenje međunarodnog prava mogu biti otvoreni“, ocenjuje Šolaja.\nIstina, dodaje profesor, međunarodno pravo i jeste takva oblast u kojoj se najčešće ispituje moć pojedinih učesnika, odnosno, koliko oni mogu svoje neke želje i interese da obezbede na osnovu moći, a koliko je to zaista usaglašeno, odnosno dogovoreno pravo kojeg bi se svi držali.\n„To je sada drugo pitanje, pitanje koje ostaje i za pravno-teorijsku i za neku i političku diskusiju, ali mislim da ćemo visokog predstavnika imati realno na terenu. Inače, visoki predstavnik je, u načelu, uvek Evropljanin, a ta institucija je i nastala na insistiranju Evropljana u vreme pregovora u Dejtonu o miru u BiH i svim mogućim rešenjima. Tako je, recimo, prvi zamenik uvek Amerikanac i on obično ima veliki uticaj u kancelariji visokog predstavnika, koja je takođe jedna od institucija koja je nekako nastala na neki nepoznat način. Naime, Aneks 10 reguliše da ni kancelarija ne postoji, već postoji mogućnost da visoki predstavnik formira neki svoj tim koji će pomagati u realizaciji njegovog mandata. Taj tim, dakle, nije kancelarija koja je institucionalizovana, za razliku od današnje koju prihvatamo kao neki instutucionalizovan mehanizam. Ali, moram biti iskren i reći da su tome kumovali i unutrašnji akteri u BiH koji su nekako prihvatili tu kancelariju i ona je postala praksa, a u međunarodnom pravu mnogo toga što je, u suštini, praksa ili običaj, postane na kraju i kodifikovano međunarodno pravo“, ukazuje profesor.\nKljučno pitanje - šta je danas zaštita ostvarivanja odredbi međunarodnog prava\nKako kaže, jedno od ključnih, suštinskih pitanja je - šta je danas zaštita ostvarivanja odredbi međunarodnog prava i kako to ispravljati u ovakvim slučajevima.\n„Očigledno je da je tu jednostavno ignorisana ova odredba u Aneksu 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma, koja je možda manje ili više uopštena, ali ipak postoji i odražava duh onog principa da ipak Ujedinjene nacije, u krajnjoj liniji, odobravaju visokog predstavnika. Ali, o ovoj odluci u Ujedinjenim nacijama nije ni glasano, dakle, ne radi se o tome da li je neko odbio ili ne, a kasniji komentari su niz saopštenja koji odražavaju politički stav, ali se iz toga ne vidi kakve će biti konkretne akcije i konkretni odnosi aktera“, kaže Šolaja.\nU svakom slučaju, zaključuje naš sagovornik, ostaje nešto za razmišljanje, a to je ko i kako se štite odredbe međunarodnog prava u slučaju ovakvih ugovora, jer se pred Međunarodnim sudom pravde kao strane pojavljuju države, a u slučaju Dejtonskog mirovnog sporazuma unutrašnji akteri Republika Srpska, Federacija Bosne i Hercegovine ili nepostojeća Republika Bosna i Hercegovina ne mogu da budu akteri jer nisu države.\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Savet bezbednosti UN nije izabrao visokog predstavnika jer, kako se moglo videti, nije bilo konsenzusa za njegov izbor u okviru tog tela, koje je po odredbama Aneksa 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma jedino ovlašteno da odlučuje o imenovanju visokih predstavnika. On je naglasio da se stoga ne može govoriti o legitimitetu visokog predstavnika u BiH kojeg nameću određene države, mimo odredaba propisanih Dejtonskim sporazumom.


Nastrana strana fudbala - Ljubodrag Stojadinović - Peščanik\nNegde pred kraj najnovijeg večitog derbija čula su se navijačka skandiranja ljubavi: Vučiću pederu! Ako se neko još seća, to je bio poslednji necenzurisani usklik na javnom servisu, za vreme utakmice sa Albanijom (14. oktobra 2014). Tada je umalo izbio sukob užih razmera zbog drona koji je sleteo u centar igrališta, među loptače, ionako zatrovane fanatičnom međusobnom mržnjom.\nAlbanski fudbaleri su jedva izbegli linč. Balkanski fudbalski divlji zapad tako je postao ambijent neprekidnog predratnog stanja. U tome ipak nismo sasvim originalni. Salvador i Honduras su zbog lopte istinski odratovali 1969. godine. Rat je bio kratak a fudbal samo povod, ali pucalo se i ginulo.\nZa vreme odjave neodigrane utakmice, kod zbunjenog Predraga Strajnića u kadar je ušao izvesni Igor Mikić iz Žarkova i nekoliko puta uzviknuo svoju vrelu parolu tadašnjem premijeru, koja je postala neka vrsta ilustracije odnosa prema stvarnosti. Ma kako bila čista, pouzdana ili skaredna, drugačija poruka se na programu državne televizije inače nije mogla čuti niti videti, osim uz pomoć nasilja ili prevare.\nČuvši u prošlu nedelju iste uzvike, ali u horskoj navijačkoj izvedbi, sudija je prekinuo utakmicu dok ovacije takve vrste nisu utihnule. Tako je i pet godina od prve inicijacije prezime Vučić neodvojivo od čaršijskog poimanja rodne raznolikosti. Tome je doprineo i brat Andrej, koji je tokom jedne gej parade postao žrtvom dosledne žandarmske revnosti, prvoborac znamenite porodice u odbrani erotskih prava i sloboda.\nI najčuveniji Vučić je taj poklič vremenom prihvatio kao deo folklornog arhaizma, koji mu je čak dizao popularnost. Ne mogavši da je otkloni, nije bežao od takve etikete, puštajući da na njemu sazri, ili da bar ostane nedoumica o tome kako mu to stoji, što je dodatno provokativno.\nNa derbiju je, međutim, rečeni prozni usklik dobio sasvim novu dimenziju i postao razdelnica navijačko-klubaškog rata između dva ekstremno neuspešna fudbalska pogona: Zvezde i Partizana. Vučić je bio Zvezdin navijač-ratnik, neka verzija huligana bez orijentacije, onaj koga istinski fudbalski fajteri nisu shvatali preterano ozbiljno. I to sa dobrim razlozima. Nije, naime, bio borac za prve redove u surovom ritualnom nasilju, i zapažen je tek kad je postao nešto drugo, mnogo gore od onoga što je već jednom pokušao.\nPosle svega, dva kluba su iz svoje mentalne kutije izvukla najgore odlike svojih večitih protivnika, i infektivne ispljuvke iz klupske retorike. Uz nepismena saopštenja kojima su negirane skoro sve sportske odlike fudbalske igre. Ta igra, naime, u srpskoj verziji zablude o moći postaje važna tek nakon nje same. Tako je bilo i posle najnovije fudbalske parodije, koja je večna tema za nemušte političke i mafijaške obračune, i kalkulacije ko kome pripada i kome ide najveća količina najvažnijeg izvora ljubavi.\nRecimo, Vučiću pripada Zvezda, a i on njoj, kao huligan i predsednik države. Eno ga, još kao mulac slikan je sa nekim Zvezdinim šalom, i tada mahnit u svom navijačkom fanatizmu, ipak nedovoljnom za elitu čopora. Partizan je sam sa svojim bolom zbog nedostatka kapitalne naklonosti, lišen takve emocije još od vremena kad je prestao da bude vojni pogon.\nU nepostojanju igre izgleda da je navijačka ljubav prvoga među svima važna kao i pare koje uprkos potresnom fudbalskom neznanju odnekud dolaze, jer od predmetne igre to nije moguće. Odatle se sa prilično pouzdanja može naslutiti da je „Vučiću pederu“ izraz osobene erotsko-korporativne poruke sa Partizanove strane. Ma koliko ta vrsta strasti bila rodno neodrediva, u srpskoj varijanti trećerazredne igre ona je savršeno precizna. Dakle, izraz osobene naklonosti, želje i ljutnje zašto recipročna pažnja druge strane izostaje, ili je neoprostivo mlaka.\nDa li izostaje? Prvi ljubitelj sebe i fudbala pokušao je da negira svaku pristrasnost i porekne da je naklonjen jednoj ili drugoj strani. On je dakle predsednik svih dunstera. To znači da bi ovde više puta naveden usklik, kao izraz vrhunske naklonosti, mogao da se smesti i u grla Zvezdine severne armije.\nČaršijske rasprave oko toga ko je gori u komičnoj varijanti ovdašnjeg fudbala doprle su do najvažnijeg navijača još dok je on u Njujorku rešavao sudbinu Kosova. Kosovo je odavno izgubljeno, on to zna, ali još ne sme da kaže. Fudbal možda nije, on to ne zna, ali o tome govori. Pa je otud poručio: „Da ne bih ulazio u te odvratne priče gde državu koriste za veličanje uspeha i pravdanje poraza, po povratku u Beograd lično ću izaći sa kompletnim ciframa. Brdo para smo dali i Partizanu i Zvezdi. Da vidi narod ko je čiji ljubimac i koliki je Vučić peder!“\nDakle, država je rasipala naše pare za prljavo amatersko loptanje. Mada je intimus gospodina predsednika iz navijačke gilde Zvezdan Terzić rekao da Zvezda daje pare državi, a ne država njoj. Ovde se već nastavlja nastrana priča o meceni neznanja i njegovom samovlašću u finansiranju davno propalih stvari.\nKljučno je priznanje Vrhovnog da država odvaja brdo para za vađenje trna iz mindže, kako bi to rekle iskusne a delikatne babe. Odakle brdo para i ko je ovlastio bivšeg huligana da ulaže ni u šta, ilustrujući tako svoju neporecivu pravednost?\nPa, evo, da ponovo citiram poruku iz Njujorka: da vidi narod ko je čiji ljubimac i koliki je Vučić peder.\nNije peder, ulaže na sigurno, uveren je u koruptivni, biseksualni promiskuitet obe strane. Ljubav se svuda plaća, svi su samo njegovi ljubimci. To je valjda želeo da kaže i to je jedino što narod nije mogao da vidi.\nTo je već početak opscene vladarske poeme, njegova uobičajena, agresivna apologija veličine sopstvene zamisli. Ali fudbalska igra je ovde ionako nevažna, pa je zbog toga i nema.\nNa svim stadionima su njegove paravojske i on na to baca pare. Ne želi raskol među njima, niti sam sa sobom, šta god da mu poručuju: Aco Srbine ili Vučiću pederu, svejedno je.


Poznata porno glumica pronađena mrtva - Alo\nPoznata porno glumica pronađena mrtva\nU svojoj kratkoj karijeri snimila čak 270 filmova, Foto: Profimedia\nAgust Ames (23) pronađena je mrtva u svom stanu u južnoj Kaliforniji. Telo glumice, koja je u svojoj kratkoj karijeri snimila više od 270 filmova, prevezeno je na obdukciju kako bi bio otkriven tačan uzrok smrti.\nKako nema znakova nasilne smrti, sumnja se da je Amesova sama sebi oduzela život jer je patila od depresije.\nInače, poznata porno zvezda nedavno se našla na meti kritika kada je na društvenim mrežama objavila da neće da snimi scenu s glumcem koji je prethodno snimao homoseksualni film za odrasle, a o tome je obavestila i svoje koleginice.\nAgust Ames , Foto: Profimedia\nBrojni obožavatelji su je odmah proglasili homofobom, ali im je ona objasnila zbog čega je odbila da se upusti u seksualne odnose s tim glumcem.\n– Nisam homofob. Većina devojka ne snima scene s muškarcima koji snimaju gej pornografiju, zbog sigurnosti. Ne želim da izlažem svoje telo opasnosti jer ne znam što rade u privatnom životu – rekla je ona tada.\nAgust Ames , Foto: Profimedia ...\nDanas oblačno sa kišom i snegom\nMondo, Pre 1 dan\nADRIJANA LIMA ODBILA PONUDU DA SNIMI SEKSI VIDEO: Muškarci će pasti u depresiju kada čuju njenu novu životnu odluku!\nKurir, Pre 1 dan\nGončarenko zna dosta o Zvezdi, ovo je njegova prva izjava nakon žreba!\nSportske, Pre 1 dan\n(VIDEO) NEDAVNO JE RASKINULA DUGOGODIŠNJU VEZU, PA PRIZNALA DA JE BOLESNA: Pogledajte kako je Jelena Rozga izgledala na početku karijere!\n(VIDEO) CELA PORODICA JOJ JE POZNATA: Svi bruje o njihovim SKANDALIMA, a evo kako mlađa Šijanova ćerka uživa u raskošnom domu!\nJelena Janković trudna?! (FOTO)\nAlo, Pre 2 dana\nInter vs Juve - Ronaldov pad, Toldov gol, Del Pjerov jezik, Stramina lekcija, Sedorfova bomba... (video)\nSportske, Pre 3 dana


Srbija: Korona niže nove rekorde - juGmedia\nU poslednja 24 sata Srbija je od početka epidemije zabeležila još jedan neslavan rekord s obzirom da je registrovano 1.384 novoobolelih, 56 više nego dan ranije, od 9.450 testiranih. Umrlo je šest osoba, na respiratorima je 39, isto kao juče, zvanični su podaci.\nČlan Kriznog štaba dr Srđa Janković rekao je da ne može tako lako da se prate kontakti zaraženih „jer ih ima previše“, a epidemiologa tek nešto više od stotinak u celoj zemlji. On je rakao i da smo tek na početku trećeg talasa i da se epidemija ubrzava.\nDr Predrag Kon rekao je jutros da je industrija zabave ključni problem, kao i da imamo „upliv“ virusa u školama i vrtićima.\nU petak bez struje četiri ulice u Leskovcu\nOnline seminar o programu poslovanja za 2021. godinu\nMedveđa izdvaja oko 2 miliona dinara za oštećenja nastala usled poplava\nŠtab za vanredne situacije opštine Medveđa na 10. sednici održanoj danas doneo je zaključke da je zbog velikih oštećenja na elektro-distributivnoj…\nOd 51 preminulog, 10 osoba umrlo na jugu Srbije, broj zaraženih pao ispod 5.000\nU poslednja 24 sata u Srbiji je nažalost, još 51 osoba preminula od posledica korona virusa, od ovog broja 10 je umrlo u bolnicama na jugu, 6 u Nišu,…\nOd 1692 pregledanih pacijenta, testirano 476, njih 194 pozitivno na koronu\nTokom jučerašnjeg dana u tri kovid ambulante Doma zdravlja Niš, javilo se 1692 pacijenta, a od ovog broja 367 njih javilo se prvi put sa simptomima…\n29.10.2020. u 18:04\nA stvarnost je …..\n29.10.2020. u 18:26\nNarod ustaje sirom Evrope\nSRBIJA JE EVROPA IAKO STE JE SROZALI NA NIVO BANGLADESA\n29.10.2020. u 23:24\nKorona je izgovor,skretanje paznje s ….


Шоми replied to a thread CTL Sluzbeni = SS-ovi, Garena History in CTL Liga\n12.kolo, Shomi vs sAyoNarA\n387 replies | 37147 view(s)\n121 replies | 4028 view(s)\nШоми replied to a thread [Liga 1] CTL ~ Liga 1 ~ (rezultati/SS/komentarisanje utakmica) - S28 in CTL Liga\n13.kolo, Shomi vs dominator 2:3 Dobra utakmica sa dominom, bio je bolji, stvorio vise sansi i na kraju zasluzeno pobedio. GG domino, srecno dalje. 18.kolo, NikolaReal7 vs Shomi 1:2\n65 replies | 1777 view(s)\nШоми replied to a thread PES6 - LIGA (Pitanja/Sugestije/Problemi) in CTL Liga\nSamo unapred, unazad ne.\n21439 replies | 1818112 view(s)\n2687 replies | 202442 view(s)\n123 replies | 3037 view(s)\nP.A.I.N replied to a thread Ultimate Fighting Championship® (UFC) in Ostali sportovi\nKonor je nesto uradio u trecoj rundi zbog toga sto su Khabiba ponele emocije pa se u drugoj ispucao na mcgregoru i umorio. Ljudi misle da je konor izgledao lose zato sto se nije borio, a realnost je da je konor izgledao lose zato sto je nadjacan u svakom smislu te reci od Khabiba. Posle prve runde rvanja konor je izgubio dosta snage i tog ,,one...\n9.kolo, Shomi vs Nikola 4:3 Dobar mec sa Nikolom, neizvesno i zanimljivo kao i uvek. GG Nikola, srecno dalje. :)\n21307 replies | 1657418 view(s)\nPrince replied to a thread Ultimate Fighting Championship® (UFC) in Ostali sportovi\nRekoh sinoc drugarima da navijam za Konora ali da ne bih smeo da se kladim na njega iz jedinog razloga sto je lik bio neaktivan dve godine i odmah po povratku krenuo na ovog vepra. Ogroman je nedostatak biti toliko vremena bez borbe, za**** ti treninge i onaj show koji je radio sa Mayweatherom da uzme jos kesa. Slicno kao Tajson kad je izasao...\ndanchoi123 - 01-19-2016 04:31 View Conversation\nMiodrag999 - 01-29-2014 16:18\nStefkeHfk - 01-28-2014 21:46 View Conversation\nMiodrag999 - 11-02-2013 11:26\nJavorac - 11-01-2013 21:51 View Conversation\nSTELEM - 04-29-2013 18:36 View Conversation\nSTELEM - 04-29-2013 18:35 View Conversation\nMiodrag999 - 12-23-2012 23:26\nMello - 12-23-2012 22:35 View Conversation\nHypnos - 12-23-2012 20:02 View Conversation


02.04.2021 u 12:27\nInstitut za transfuziju krvi pozvao građane da doniraju krv\nInstitut za transfuziju krvi Srbije pozvao je danas građane da doniraju krv zbog smanjene rezerve pojedinih krvnih grupa. Kako se navodi u saopštenju, neophodne su sve krvne grupe, ali je posebno izražena potreba za davaocima krvnih grupa A+, B+ i 0+. Krv se može dati u Institutu, u Urgentnom centru, a u petak će to biti moguće i na gradskom trgu u Ubu, kao i u beogradskoj opštini Čukarica, ispred Doma zdravlja u Požeškoj ulici. U subotu će to u Beogradu biti omogućeno kod Šoping centra „Stadion” na Voždovcu, kod Crkve Svetog preobraženja Gospodnjeg u Rakovici, a krv se može dati i u mesnoj zajednici Leštane. Autobus Instituta za transfuziju krvi u nedelju će biti u Uzveću, u opštini Bogatić.


Sve više beba stiže iz epruvete | Radio Televizija BN\nSve više beba stiže iz epruvete\nMnogi parovi u Republici Srpskoj biju bitku za potomstvo, o čemu svjedoči podatak Fonda zdravstvenog osiguranja RS da je za 11 mjeseci ove godine odobren 421 zahtjev za vantjelesnu oplodnju, za šta je izdvojeno 2,1 milion maraka.\nRepublika Srpska 27.12.2016 | 12:22\nŽelja parova da postanu roditelji često nailazi na prepreke. Mnogi odustanu poslije prvog pregleda i uspostavljene dijagnoze. Oni istrajni i riješeni da postanu roditelji po svaku cijenu hvataju se u koštac sa problemom.\nZa svoje potomstvo bitku su izvojevali bračni par Željko i Blaženka Trkulja iz Banjaluke koji su poslije četiri godine borbe, mnogo stresa, suza i nerviranja dobili tri zdrave i lijepe djevojčice koje će uskoro napuniti četiri godine.\n"Da nema vantjelesne oplodnje, mnogi ne bi osjetili bogatstvo roditeljstva. Hvala medicini što se razvija u tom smislu i daje mogućnost da ljudi bez ikakve šanse ipak dobiju dijete" ispričala je ova majka dodajući da su ona i suprug bili presrećni kada je ostala u drugom stanju i nisu mogli vjerovati da će svoje bebe držati u naručju.\nIstiče da su dijagnoze ljekara bile takve da im je jedina šansa bila da usvoje dijete, ali čak ni tada nisu odustali.\n"Vantjelesnu oplodnju smo uradili u inostranstvu, a poslije određenih terapija ljekari su nam rekli da sada postoji šansa i za prirodnu trudnoću" ispričala je Trkulja i dodala da bi rado podijelila svoja iskustva sa svim parovima koji imaju isti problem poručivši da moraju biti uporni.\nNacionalni koordinator za reproduktivno zdravlje u RS dr Aleksandra Rodić ističe da se iz godine u godinu sve više parova bori sa neplodnošću.\n"Neplodnost predstavlja izostanak trudnoće poslije godine zajedničkog života i redovnih seksualnih odnosa, a uzroci mogu biti od strane muškarca ili od strane žene. Takođe, uzrok neplodnosti može biti nepoznat i procjenjuje se da je to slučaj kod deset odsto parova koji se bore sa neplodnošću" istakla je Rodićeva.\nDodaje da su od početka godine u Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) RS obavljena 3.172 poroda.\n"Od ukupnog broja poroda, 73 su bila rođenje beba začetih vantjelesnom oplodnjom" rekla je Rodićeva.\nPodaci Fonda zdravstvenog osiguranja RS pokazuju da je u protekle tri godine odobreno 1.370 zahtjeva za vantjelesnu oplodnju.\n"Postupkom vantjelesne oplodnje u RS je od 2007. godine rođeno više od 800 beba, a parovi koji se bore sa neplodnošću u idućoj godini trebalo bi da dobiju i treći besplatan pokušaj vantjelesne oplodnje" rekli su u fondu.\nU Fondu zdravstvenog osiguranja RS kažu da imaju zaključen ugovor za pružanje usluge vantjelesne oplodnje osiguranicima Fonda sa privatnom zdravstvenom ustanovom "Medico's" iz Banjaluke, za sada jedinom u RS u kojoj se može raditi vantjelesna oplodnja.\n"Jedna procedura vantjelesne oplodnje košta oko 5.500 maraka" rekli su u FZO.\nTo je zato sto djevojke jordame Čekaju cetetdesetu da radjaju pa om onda kriva vlada sto nema pa za van oplodnju\nBogme, prolazi i vrijeme k*re, nema vise ni avanture...


Nedjelja sunčana i topla | Srpskacafe\nSubota, 20.04.2019., 15:27 Subota, 20.04.2019., 15:28\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH sutra se očekuje sunčano i toplo vrijeme, a naoblačenje sa kišom najavljeno je za noć između ponedjeljka i utorka.\nNaoblačenje sa kišom meteorolozi su najavili tokom noći između ponedjeljka i utorka, pa se u danima koji slijede mogu očekivati padavine, ali i kraći sunčani intervali. I dalje će biti toplo sa temperaturom vazduha do 22 stepena.


Šumadijski okrug korisnici zainteresovani za swinger dejt, Svingeri Upoznavanje\nŠumadijski Okrug Korisnici Zainteresovani Za Swinger Dejt\nTražite li partnera? Proverite profile u nastavku i možda baš naletite na svog idealnog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite sastanak večeras. Naš sajt ima više od hiljadu pridruženih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se upoznaju sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan profil danas\nSwinger Šumadijski okrug


MASAŽA BILO GDE I BILO KAD: Relaksirajte se za samo 15 minuta! | Lifestyle | Vesti\nMASAŽA BILO GDE I BILO KAD: Relaksirajte se za samo 15 minuta! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nMASAŽA BILO GDE I BILO KAD: Relaksirajte se za samo 15 minuta!\nAutor Teodora Andric 10.12.2017 12:02\nAko vam obaveze i finansije ne dozvoljavaju da sebi redovno priuštite masažu u salonu i spa centru, a preko vam je potrebna zbog stresa koji svakodnevno imate, masirajte se bez odlaska van kuće ili kancelarije za malo novca – pogledajte OVDE kako!\nZahvaljujući vibracionom masažeru za vrat sa infracrvenim svetlom! Ovim genijalnim masažerom možete masirati vrat, ramena, leđa, zadnjicu, noge, pa čak istopala. Kugle koje ima u sebi se rotiraju i na taj način vas masiraju, a infracrveno svetlo greje tretirane delove (a možete ga i isključiti ako želite). Masaža njim je izuzetno prijatna i opuštajuća i u stanju je da eliminiše bolove koji vas muče. Danas ga OVDE ili pozivom na broj 011/6 888 999 možete poručiti po HIT CENI!\nOno što je odlično kod ovog masažera jeste da pritisak sami regulišete i to povlačenjem visećeg dela masažera rukama. Provučete ruke kroz levi i desni deo i pritisnete onoliko koliko vam prija na tom delu tela. 1 masaža traje 15 minuta, a vi je pritiskom na dugme možete produžiti ili je skratiti.\nPoručite još danas svoj masažer i budite uvek relaksirani! Poručite OVDEili pozivom na broj 011/6 888 999.8 999.\nHot Hangar Online kupovina Masaža


Izbornik Kategorije Proizvoda - Termoizolacioni fasadni sistemi\nŠta čini fasadni termoizolacioni sistem?\nviše ugode u stambenom prostoru\nCijelokupna termoizolacija ili fasadni termoizolacioni sistemi je izgradnja dodatka od termoizolacionih materijala, koji je sa vanjske strane zatvoren sa plemenitim malterom. Fasadni termoizolacioni sistemi se sastoji od ljepila, termoizolacionih fasadnih panela, učvršćeni posebnim pričvrsnicama, osnovnog i završnog sloja.\nTermoizolacioni fasadni sistem spriječava gubitak topline kroz vanjske zidove objekta i na taj način značajno utiče na smanjenje troškova grijanja. Krajnji rezultat toga, troškovi ulaganja se jako brzo vrate. Učinkovito djelovanje - štedi novac i istovremeno poboljšava kvalitetu stanovanja.\nTermoizolacioni fasadni sistem štiti stambeni objekt i pruža zaštitu od toplinskih učinaka (grijanje / hlađenje) i održava zidove bez napetosti i pukotina.\nTermoizolaciona zaštita i zahtjevna arhitektura idu zajedno.\nModerna termoizolacijska zaštita slijedi arhitektonsku specifičnost vašeg objekta.\nZa postojeće objekte nudimo toplinsku sanaciju vanjskog zida. Na taj način poboljšavamo energetsku učinkovitost postojećih objekata i povećavamo kvalitetu življenja.\nPostavljenjem termoizolacionog fasadnog sistemaa, gubici topline se svode na minimum, a sustav grijanja se može optimizirati u skladu s poboljšanim termičkim uslovima u samom objektu.\nTermoizolacioni fasadni sistem značajno doprinosi energetskoj učinkovitosti, održivoj gradnji i stanovanju.\nBaumit ima odgovarajući termoizolacioni fasadni sistem za svakoga - za novogradnju ili sanaciju, za svačiji džep i za svačiji ukus.\n- Baumit open reflect sistem\n- Baumit Star EPS-f sistem\n- Baumit PRO EPS sistem\n- Baumit PRO mineral sistem\n- Baumit XS 022 sistem\n- Baumit Nature sistem\n- Bamit Duo EPS sistem\nPrednosti ugradnje Baumit fasadnih sistema su višestruke:\nBaumit u svojoj ponudi ima različite termoizolacione sisteme. Novogradnja ili termička sanacija, za svaki džep i za svačiji ukus. Baumit savjet više je pomoć vama u izboru, za bržu i sigurniju odluku.


Zaštita biodiverziteta u zapadnom Balkanu: 06.11\nPredlaganje za zaštićeno područje na primeru Ludaškog jezera\nTekom procesa usklađivanja propisa naše zemlje sa propisima Evropske Unije doneta je Uredba i set zakona koji definišu izradu nacionalne mreže ekoloških koridora. Neophodno je da pre priključenja država u priključenju izradi i svoju samostalnu mrežu. Sa jedne strane, preduslov toga je ili je bar poželjno da postoji što više zaštićenih područja – ili tačkastih lokacija bilo koje veličine – koji se mogu povezati u funkcionalnu celinu.\nNe samo da je bitno da se nešto što je vredno prepozna na lokali, nego je i važno da se isto institucionalno prijavi, jer je uzaludno očekivati da će Zavod za zaštitu prirode ili druga državna ustanova imati kapaciteta i ljude da sve odradi i zaštiti za nas.\nPredlaganje je lako. Želim to da argumentujem na doduše starom, ali klasičnom primeru. Šema je uvek slična, jer su motivi plemeniti i ciljevi identični: da se deo prirode sačuva za buduća pokoljenja. Ne treba da budemo sebični. Svako voli svoju decu. Želim svojoj deci barem toliko sreće u životu, koliko sam ja iskusio. Ako ne i više od onoga lepog što sam ja proživeo, doživeo. A deo toga je boravak u netaknutoj prirodi. Voleo bih da može da se odmara u senci onog starog drveta ispod kojeg sam i ja gledao oblake. Zvuči emotivno i poetično ali i realno. "Ne lomite mi bagrenje..." i ostala klasika.\nCilj mi je da ukažem na šemu koja je isto tako primenljiva kao i u zakonskom okviru od pre skoro 6 decenija i pre gotovo jedne cele generacije, na primeru SRP Ludaško jezero. Procenite sami koliku ulogu su imali lokalni ljudi u postupku predlaganja i zaštite!\nPrvi dokument o inicijativi da se zaštiti Ludaško jezero je iz 1954. godine, i to je pismo Podružnice Srpskog biološkog društva iz Subotice dr Simi Grozdaniću, direktoru Zavoda za zaštitu prirode NR Srbije. Potpisnici pisma su bili biolozi Aleksandar Rafajlović i Đula Seleši, i u njemu (između ostalog) navode da je "Ludaško jezero bogato naseljeno pticama", ali da su "ptice od mnogobrojnih lovaca uznemiravane" i to u tolikoj meri "da se neke vrste više ne gnezde." Lokalni biolozi su dodali "Molimo vas da nas uputite na koji bi se način mogla izvršiti zaštita ovog jezera."\nKao reakcija dolazi odgovor Zavoda u kome stoji "Ukoliko su podaci o bogatstvu i raznolikosti faune i flore ovoga jezera, i o njegovom uništenju tačni, ovaj će Zavod preduzeti potrebne mere da se ono stavi pod zaštitu i obezbedi od uništavanja", sa napomenom da je potrebno prethodno "utvrditi vrednost područja".[1,2]\nTaj drugi korak nije bilo teško učiniti, jer je ovaj dragulj prirode čuvao mnoga bogatstva, međutim posao je potrajao, tako da je prvi celovit prikaz o vrednostima Ludaškog jezera (u kontekstu zaštite) dat tek tri godine kasnije, u časopisu Zavoda.  Ali, da se odmah krenulo na posao dokazuje rešenje Zavoda pod brojem 172 od 14. juna 1955. godine, kojim je jezero stavljeno pod zaštitu države, a uz Rešenje doneto je i Uputstvo o merama potrebnim za sprovođenje zaštite. Time je Ludaš nakon Obedske bare (a u isto vreme sa Carskom barom) postao naš najstariji rezervat prirode.\nU međuvremenu (i nadalje) ptičji svet jezera proučavali su ornitolozi, o čemu postoje pismeni izveštaji. Rihard Čornai je bio prvi koji je Zavodu prosledio molbu za posetu jezeru, jula 1956. godine. Tražio je da sa nemačkim ornitologom Lothar Goetzom dobije dozvolu za posetu Ludašu i Carskoj bari, što je takođe završilo kao članak u Zaštiti prirode, i to godinu dana ranije od već pomenute opšte studije.  Prvi nalaz prstenovane ptice sa Ludoša bila je siva čaplja koju je jula 1959. prstenovao ornitolog Jožef Mikuška, a pronađena je septembra iste godine u Mauritaniji.\nProgres statusa od prvog rešenja do danas\n1.) U Iranu je 1971. ustanovljena Ramsarska konvencija o vodenim staništima – izvršno veće SAP Vojvodine 1973. (tri godine pre nego što bi vlada SFRJ ratifikovala ovu konvenciju) predlaže da se Ludaško jezero upiše u spisak Ramsarskih područja. Godine 1977. (zajedno sa Obedskom barom) Ludaš postaje deo mreže vodenih staništa od međunarodnog značaja (dok iz nepoznatih razloga Carska bara dobija taj status znatno kasnije).\n2.) Ludaš je od 1989 IBA-područje.\n3.) Od 1987. godine preko Ekološkog društva Rihard Čornai Srbija se uključuje u Acroproject – međunarodni projekat proučavanja seobe trstenjaka. (Do dan danas) organizuju se akcije prstenovanja u međunarodnim eko-kampovima na Ludašu. Puno su učinili ekolozi-amateri, u prvom redu ornitolozi, zajedno sa stručnjacima-entuzijastima da se jezero nađe u žiži interesovanja javnosti.\n4.) Vlada Republike Srbije 1994. donosi konačnu Uredbu o zaštiti Specijalnog rezervata prirode pod brojem 110-3571/30-03.\n Boris Garovnikov: Hronologija zaštite Ludaškog jezera, Ludaški zapisi 1. Godišnjak za pitanja zaštite životne sredine, Subotica, 1997\n Đula Seleši: Voda Ludaškog jezera, Grafoprodukt, Subotica, 2003\n Zaštita prirode br 11. str. 34-37. Beograd 1957\n Kratak izveštaj o poseti prirodnim rezervatima u Jugoslaviji, Zaštita prirode br 8. str. 35-36. Beograd 1956\nObjavio/la Jozef u 20:21 Nema komentara:\nOznake: ekološka mreža, rezervati, zaštita prirode\nO projektu zaštite biodiverziteta Jadrana, organizacije Green.me pogledajte na\nObjavio/la Mladi istraživači Srbije-MG u 09:34 Nema komentara:\nObjavio/la Petra u 15:28 2 komentara:\nObjavio/la Natasa u 09:16 Nema komentara:\nObjavio/la Jozef u 14:56 4 komentara:


Šta znamo o ministrima nove Vlade Srbije? - B92\nIzvor: Tanjug nedelja, 25.10.2020. | 13:18 -> 14:30\nEPA-EFE/ Marko Ðokoviæ\nNov kabinet premijerke Ane Brnabiæ èiniæe gotovo polovina novih imena.\nNepoznanica je resor prosvete, koji æe voditi kadar SPS, a spekuliše se da bi na to mesto mogao da doðe Branko Ružiè. Takoðe, još su nepoznati jedan ministar bez portfelja, kao i potpredsednici.\nEvo ko su ministri u novoj vladi.\nMinistar finansija - Siniša Mali\nPre nego što je postao ministar finansija, Mali je bio gradonaèelnik Beograda od 2014. do 2018. godine, a za vreme njegovog mandata u gradu je pokrenut i sproveden program finansijske konsolidacije, èime je prepolovljen dug grada i znatno smanjen budžetski deficit.\nZa vreme njegovog mandata Beograd je prvi put dobio kreditni rejting, koji prema izveštaju rejting agencije Mudis iznosi BA3. Pre nego što je postao gradonaèelnik, bio je specijalni savetnik za privredu i finansije u vladi tadašnjeg premijera Aleksandra Vuèiæa.\nPrethodno je bio finansijski savetnik u privatnom sektoru, gde je radio u nekoliko privatnih preduzeæa koja su se bavila savetovanjem u oblasti finansijskih usluga.\nMinistarka privrede - Anðelka Atanaskoviæ\nNajbolji menadžer jugoistoiène Evrope za 2017. godinu biæe na èelu Ministarstva privrede.\nAtanaskoviæeva je direktorka "Prve petoletke - namenska" iz Trstenika, za koju je predsednik Aleksandar Vuèiæ rekao da je "žena zmaj" jer je oživela tu fabriku koja je za dve godine ostvarila prihod od 137 miliona evra.\nOna je u Sarajevu 2017. primila nagradu za najboljeg menadžera jugoistoène Evrope, prema mišljenju Asocijacije komora.\nNa novoj funkciji zameniæe dosadašnjeg ministra privrede Gorana Kneževiæa.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede - Branislav Nedimoviæ\nNedimoviæ, od avgusta 2016. godine obavljao je dužnost ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine, a od juna 2017. godine ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Srbije.\nPre toga je bio gradonaèelnik Sremske Mitrovice i tu funkciju obavljao je u dva mandata- od 2008. do 2016. godine.\nBio je prvi na izbornoj listi "Aleksandar Vuèiæ - Za našu decu" na izborima 21. juna ove godine, a spekulisalo se i da je kandidat za mesto premijera, kao i jedan od tri kandidata za novog gradonaèelnika Sremske Mitrovice.\nNa poèetku pandemije koronavirusa postavljen je na èelo kriznog Štaba za nišavski i toplièki okrug.\nNedimoviæ je meðu srpskim seljacima zadobio simpatije veæ na poèetku ministarskog mandata 2016. godine, kada im je izdiktirao svoj broj telefona i pozvao ih da mu se jave kad god imaju neki problem.\nTokom dosadašnjeg mandata zalagao se za nove mere agrarne politike, meðu kojima su komasacija, veliki državni projekat u okviru Programa Srbija 2025, gradnja sistema za navodnjavanje, kupovina novih traktora.\nMinistarka za zaštitu životne sredine - Irena Vujoviæ\nDosadašnja predsednica opštine Savski venac zameniæe na ministarskom mestu Gorana Trivana iz SPS.\nBila je poslanica u Skupštini Srbije, a nakon izbora 2014. godine, u maju tadašnji gradonaèelnik Beograda Siniša Mali imenovao ju je za pomoænicu gradonaèelnika zaduženu za oblast društvenih delatnosti.\nOd 2015. godine je na èelu Saveta za rodnu ravnopravnost. Zamenica je predsednika Saveta za prava deteta i politièki je predstavnik Beograda u mreži velikih evropskih gradova (Eurocities).\nMinistarka rudarstva i energetike - Zorana Mihajloviæ\nMihajloviæeva je od 2014. bila potpredsednica vlade i ministarka graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture, a pre toga od 2012. ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine.\nU resoru kojim je rukovodila od 2014. izgraðeno je više od 200 km novih auto-puteva, rekonstruisano više od 200 km pruga, zapoèete su reforme javnih preduzeæa i napravljen veliki iskorak u usklaðivanju domaæeg zakonodavstva u oblasti saobraæaja i graðevinarstva sa pravilima koja važe u EU.\nPosebno dostignuæe predstavljaju sprovedene sveobuhvatne reforme u oblasti graðevinarstva, koje su rezultirale napretkom Srbije sa 186. na 10. mesto na svetu po izdavanju graðevinskih dozvola na Duing biznis listi Svetske banke i poboljšanjem ukupnog rejtinga zemlje na listi sa 91. na 43. mesto za tri godine.\nAutorka je i koautorka èetiri knjige iz oblasti energetike i održivog razvoja. Objavila je više od dve stotine radova o problemima i moguænostima razvoja srpskog energetskog sektora.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacije - Tatjana Matiæ\nNa novu funkciju dolazi sa mesta državnog sekretara u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, na koje je postavljena jula 2012. godine.\nNa ministarskom mestu zameniæe svog šefa Rasima Ljajiæa, predsednika Socijaldemokratske stranke Srbije, ministra u više vlada od 2000. godine, koji je nekoliko puta najavljivao povlaèenje.\nMinistar zdravlja - Zlatibor Lonèar\nDosadašnji ministar zdravlja nastaviæe da vodi taj resor i u narednom mandatu, usred krize izazvane pandemijom koronavirusa, koja je obeležila poslednju godinu njegovog mandata.\nZaposlen je na Klinici za urgentnu hirurgiju, Urgentnog centra KCS, od 2010. godine obavljao je funkciju naèelnika odeljenja intenzivne nege, na odeljenju Hirurgije I, a funkciju direktora Urgentnog centra i pomoænika direktora KCS za medicinska pitanja vršio je od avgusta 2012. godine.\nNa mesto naèelnika Odeljenja za transplantaciju postavljen je 2013. godine.\nMinistarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog - Gordana Èomiæ\nNovo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog vodiæe Gordana Èomiæ, bivša dugogodišnja funkcionerka i poslanica Demokratske stranke.\nU sukob sa rukovodstvom demokrata ušla je nakon što je prekršila odluku stranke o bojkotu rada parlamenta, èijim je sednicama nastavila da prisustvuje.\nUoèi izbora, koje je DS bojkotovala, Èomiæeva je predložila da na svakoj izbornoj listi mora biti zastupljeno bar 40 odsto žena, što je skupština i usvojila. Na izbore 21. juna izašla je na listi Ujedinjene demokratske Srbije, koja nije prešla cenzus.\nÈomiæeva je roðena 1958. godine u Novom Sadu, a po zanimanju je diplomirani fizièar. U skupštinskom sazivu od 2008. bila je potpredsednica Narodne skupštine, kao i u sazivima 2012-2014. i 2014-2016. godine.\nUdata je, majka èetvoro dece, govori engleski, nemaèki i francuski jezik.\nMinistar unutrašnjih poslova - Aleksandar Vulin\nU aprilu 2014. imenovan je za ministra za rad, zapošljavanje, boraèka i socijalna pitanja. U junu 2015. imenovan je za predsednika Radne grupe za rešavanje problema mešovitih migracionih tokova, koju je formirala Vlada Srbije. U avgustu 2016. godine dobio je novi mandat na èelu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boraèka i socijalna pitanja.\nMinistar spoljnih poslova - Nikola Selakoviæ\nNekadašnji ministar pravde i državne uprave Nikola Selakoviæ dolazi na mesto šefa diplomatije.\nDo sada je obavljao funkciju generalnog sekretar predsednika Srbije Aleksandra Vuèiæa.\nNa novoj funkciji u vladi zameniæe Ivicu Daèiæa, koji je izabran za predsednika Skupštine.\nMinistarka pravde - Maja Popoviæ\nMeðu ženama koje æe èiniti polovinu kabineta Ane Brnabiæ biæe i pravnica, bivši sudija, koja æe na ministarsku funkciju doæi sa mesta savetnika direktora BIA Bratislava Gašiæa.\nPopoviæ je bila i šefica kabineta prvog èeoveka agencije Aleksandra Ðorðeviæa.\nNa novoj funkciji zameniæe dosadašnju ministarku Nelu Kuburoviæ.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boraèka i socijalna pitanja - Darija Kisiæ Tepavèeviæ\nDarija Kisiæ Tepavèeviæ je široj javnosti postala poznata od marta ove godine kao èlanica republièkog Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti kovid 19.\nNa to mesto došla je kao epidemolog i zamenica direktora Instituta "Batut".\nKisiæeva je diplomirala, magistrirala i doktorirala na Medicinskom fakultetu u Beogradu. Vanredni je profesor na Katedri epidemiologije Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nJedna od vodeæih uloga joj je poverena tokom epidemije malih boginja, koja je Srbiju pogodila tokom 2017. i 2018. godine.\nU dosadašnjoj karijeri je objavila više od 120 nauènih radova.\nMinistar za brigu o porodici, deci i demografiji - Ratko Dmitroviæ\nDugogodišnji novinar, posle 5. oktobra 2000. postao je savetnik potpredsednika Vlade Srbije Nebojše Èoviæa.\nProfesionalnu karijeru poèeo je 1981. godine. Od 2008. godine je redovni kolumnista lista Peèat na temu srpsko-hrvatskih odnosa.\nBio je i generalni direktor i glavni urednik kompanije "Novosti", a pre toga i glavni i odgovorni urednik u Frankfurtskim vestima.\nNa parlamentranim izborima 21. juna 2020. godine izabran je za narodnog poslanika u Skupštini Srbije, kao kandidat Srpskog patriotskog saveza, èiji je predsednik Aleksandar Šapiæ.\nMinistarka kulture - Maja Gojkoviæ\nBila je gradonaèelnica Novog Sada, a mediji su odranije veæ spekulisali da bi mogla da bude ministarka kulture umesto Vladana Vukosavljeviæa.\nJedan do osnivaèa Partije ujedinjenih penzionera Srbije i njen predsednik do sada je obavljao funkciju ministra bez portfelja zaduženog za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeæa.\nSin politièara Jovana Krkobabiæa bio je i zamenik gradonaèelnika Beograda do 2008. godine, od 2012. do 2016. godine generalni direktor javnog preduzeæa "Pošte Srbije", a poslednjih godina se posebno bavio seoskim zadrugama.\nMinistar omladine i sporta - Vanja Udovièiæ\nResor omladine i sporta i u narednom mandati vodiæe jedan od najboljih vaterpolista sveta - bio je kapiten vaterpolo reprezentacije Srbije od 2009. do septembra 2013, kada stupa na funkciju ministra.\nViše puta je proglašavan za jednog od najboljih vaterpolista sveta, a za reprezentaciju je odigrao 284 utakmice i postigao 330 golova, višestruki osvajaè brojnih medalja sa velikih evropskih i svetskih takmièenja.\nGovori engleski i italijanski jezik, a hobiji su mu nautika, èitanje i plivanje.\nMinistarka za evropske integracije - Jadranka Joksimoviæ\nSvojevremeno student generacije FPN-a, stipendista Kraljevine Norveške i Fonda za talente Vlade Srbije, Joksimoviæeva je politièku karijeru zapoèela kao jedan od potpisnika-osnivaèa SNS 2008. godine, a sada je internacionalni sekretar stranke.\nBila je uèesnica EUVP (European Visitors Programme) - programa za upoznavanje sa institucijama Evropske unije, Brisel/Strazbur 2009. godine.\nU maju 2012. godine izabrana je za narodnu poslanicu u Narodnoj skupštini Republike Srbije sa liste Srpske napredne stranke. U Skupštini Srbije obavljala je dužnost predsednika Odbora za kontrolu službi bezbednosti. Tokom njenog predsedavanja znatno su unapreðeni kontrolni mehanizmi rada ovog Odbora nad službama bezbednosti.\nBila je i èlanica Odbora za evropske integracije, èlanica Zajednièkog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, èlanica Stalne delegacije pri parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope, šef delegacije Centralnoevropske inicijative, kao i predsednica Grupe prijateljstva sa Turskom.\nGodine 2017. formiranjem Ministarstva za evropske integracije Jadranka Joksimoviæ je izabrana na funkciju ministra za evropske integracije u Vladi Republike Srbije.\nDobitnica je nagrade „Najevropljanin“ za 2015. godinu koju za oblast politike i još pet kategorija dodeljuje organizacija Prva evropska kuæa. Društvo lobista Srbije je 2015. godine uruèilo Jadranki Joksimoviæ „Plaketu za razvoj teorije i prakse transparentnog lobiranja i zastupanja“.\nMinistar graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture - Tomislav Momiroviæ\nMomiroviæ je predsednik kompanije Mona hotel management d.o.o. i naslednik èuvenog brenda “Mona”, modne kuæe koju su osnovali njegovi roditelji Nada i Ðorðe Momiroviæ 1989. godine.\nRoðen je 17. oktobra 1983. godine u Beogradu, diplomirani je pravnik.\nAktivni je uèesnik u poslovnom udruženju HORES, gde se od 2013. godine nalazi na poziciji predsednika skupštine HORES (Udruženje hotelijera i restoratera - Poslovno udruženje hotelsko-ugostiteljske privrede), a od 2009. do 2013. obavljao je funkciju predsednika UO HORES.\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave - Marija Obradoviæ\nBuduæa ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu od 2016. godine je potpredsednica SNS, poslanica u republièkom parlamentu, a u prošlom skupštinskom sazivu bila je predsednica Odbora za odbranu i unutrašnje poslove i koordinatorka Ženske parlamentarne mreže.\nRoðena je 1974. godine, a profesionalnu karijeru zapoèela je 1991. godine kao novinarka Radio-televizije Kruševac, na kojoj je radila do 1994. godine.\nNa parlamentarnim izborima održanim 21. juna 2020. godine našla se na 14. poziciji na listi “Aleksandar Vuèiæ - Za našu decu” i ponovo dobila mandat narodne poslanice.\nMinistar odbrane - Nebojša Stefanoviæ\nStefanoviæ je od jula 2012. do aprila 2014. godine obavljao funkciju predsednika Narodne skupštine Republike Srbije i predsednika Odbora za prava deteta.


"Okupljanje za Banjaluku" očekuje samo jedno - pobjedu - Banjaluka Live - Najnovija dešavanja\n“Okupljanje za Banjaluku” očekuje samo jedno – pobjedu\n“Okupljanje za Banjaluku” sinoć je krenulo sa parkinga na Malti pa sve do “Krajiške kuće” u centru grada. Kandidati Demokratskog…\nVijesti Oktobar 17, 2020\n“Okupljanje za Banjaluku” sinoć je krenulo sa parkinga na Malti pa sve do “Krajiške kuće” u centru grada.\nKandidati Demokratskog saveza koji su prisustvovali povorci očekuju samo jedno – a to je pobjeda. Za dobar izborni rezultat vrijedno su radili u protekle dvije godine, navode oni.\n“Imamo samo jednu dužnosti, samo jedan siguran put, a to je da se trudimo da budemo u pravu i da se ne plašimo da uradimo ili kažemo ono u šta vjerujemo da je ispravno. I zato, bez dileme Demos – Banjaluka prije svega. Pobjeda, ništa drugo nije opcija”, ističe kandidat Demosa pod rednim brojem 2 Tatjana Tomić.\nIstog mišljenja je i Nikola Ćopić, koji je na listi Demokratskog saveza po rednim brojem četiri.\n“Za manje od trideset dana očekuje nas test za koji se spremamo skoro dvije godine. Siguran sam da ćemo taj test položiti kao druga stranka po jačini u koaliciji okupljenoj oko zajedničkog kandidata, gospodina Igora Radojičića, kojem pružamo bezrezervnu podršku. Moram da istaknem da sam ponosan na rukovodstvo Demosa, koje je prepoznalo kvalitet mladih ljudi i pružilo im priliku da se dokažu na ovim izborima, što svjedoči i najveći broj mladih ljudi na našim listama. Uvjeren sam da je to formula za uspjeh”, navodi Ćopić.\nSvi kandidati Demosa saglasni su oko jedne stvari, a to je dobar izborni rezultat, navodi nosilac liste Slobodan Stanarević.\n“Mislim da smo stekli povjerenje naših sugrađana, da su prepoznali ko sve stoji iza Demosa i da su spoznali da su svi kandidati kvalitetni ljudi, na koje uvijek možete da se oslonite. Vjerujemo u sebe.”\nSvi prisutni su imali vidno istaknute roze lente s obzirom na to da je oktobar Međunarodni mjesec dizanja svijesti o prevenciji raka dojke.\nBANJALUKA – Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović i ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač otvorili su danas teren za fudbal…\nU Banjaluci se od četvrtka ukida javni prevoz – Virus korona\nBANJALUKA – Od četvrtka se ukida u Banjaluci javni prevoz, rekao je gradonačelnik Banjluke Igor Radojičić. Uvodi se jedan veoma…\nBANJALUKA – Grad Banjaluka pokrenuće spor na Vrhovnom sudu Republike Srpske u slučaju kontraverzne razmjene zemljišta Poljoprivredne škole, kao posljednji…\nObustava saobraćaja zbog Banjalučkog polumaratona\nRepublika Srpska i Grad Banjaluka su danas domaćini petog jubilarnog Banjalučkog polumaratona, sportsko rekreativne manifestacije koja godinama doprinosi razvoju turizma…


Mekleod Ganð: Videti Boga, pre nego što napusti Zemlju - B92.net\nSlobodan Maldini petak, 24.01.2014. | 12:33\nRièard Gir je prvi put privukao veæu pažnju javnosti 2003. kada je zajedno sa Goldi Hon ponudio milion dolara vrednu donaciju za potrebe edukacije tibetanskih izbeglica. On je takoðe pokrenuo fondaciju „Zeleni Mekleod Ganð“.\nDok se Daramšala nalazi u niziji, na nadmorskoj visini 1.300 metara, Mekleod Ganð je podignuto na proseènoj visini 2.100 metara na planinskom vencu Dauladar, èiji je najviši vrh Haniman Ka Tiba visok 5.639 metara. Drugi naziv za ovo mesto, Mala Lasa, potièe od široke populacije Tibetanaca koja je tu nastanjena. U njemu se nalazi tibetanska vlada u izgnanstvu.\nOva naseobina dobila je ime po seru Donaldu Mekleodu, guverneru Pendžaba, a sufiks „ganð“ je uobièajena hindi reè za „susedstvo“. Za vreme britanske vladavine u Indiji ovde su Britanci u prijatnoj klimi provodili užarena indijska leta. Britanski namesnik lord Eldžin (1862-63) bio je toliko oèaran ovim mestom da ga je predložio za letnju prestonicu Indije. Cela oblast je pretrpela veliko razaranje u zemljotresu 1904, kada je život izgubilo skoro 20.000 ljudi sa podruèja Kangre.\nNakon kineske invazije na Tibet 1959. Tenzin Gjatso - 14. dalaj-lama izbegao je u Indiju. Indijska vlada ponudila mu je utoèište u Daramšali, gde je 1960. osnovana tibetanska vlada u izbeglištvu, a dalaj-lama se nastanio u Mekleod Ganðu. Istovremeno, tu su osnovani budistièki manastiri, a mesto su naselili izbegli Tibetanci.\nTokom niza godina, ovo poznato selo je postalo važna turistièka i hodoèasnièka destinacija, èiji znaèaj neprestano raste. Pored Tibetanaca, danas u njemu žive razlièiti narodi: Kašmirci (izbegli od nemira koji se dogaðaju u Kašmiru), Evropljani i Amerikanci koji ovde volontiraju, i naroèito budistièki sveštenici, koji potièu iz svih krajeva sveta. Snežnobeli vrhovi Himalaja podseæaju stanovnike na daleki Tibet.\nNa ovu zemlju podseæaju i nasmejana lica Tibetanaca, budistièki manastiri, svetilišta, molitvene zastavice i valjci, mantre uklesane u kamenju, budistièki sveštenici u bordo odeæi, tibetanska muzika, „pevajuæe zdele“ i drugi atributi tibetanskog budizma. Nadasve, tu su prebivalište dalaj-lame i Hram kalaèakre.\nOvo selo u podnožju indijskih Himalaja veæ niz godina nosi epitet svetskog duhovnog centra. Predstavlja meku u koju dolaze duhovnici u potrazi za unutrašnjim proèišæenjem. Inspiracija je pesnicima, književnicima, glumcima i svima onima koji tragaju za odgovorima na veèna pitanja o životu i smrti, dobru, ljubavi i miru.\nMesto ima specifiènu atmosferu i izvanrednu prirodnu lepotu: kristalno jasno nebo po kome mnoštvo zlatnih orlova u letu dostiže visine okolnih vrhova, mirisne šume borova i rododendrona koji cvetajuæi u martu pretvarajuæi planinske padine u èaroliju crvenih tonova, tišinu i zvuke dalekih zvona.\nSve ovo nije moguæe lako opisati, veæ je potrebno jednostavno doživeti. Jer, to nije neobièan raj legendarne zamišljene doline Šangri La, o kojoj je pisao Džejms Hilton, veæ deo realnosti fantastiène Indije.\nSve èešæe, Mekleod Ganð je destinacija u koju dolaze slavni. U želji da osete atmosferu mira, budistièke tradicije i nekadašnjeg života u Tibetu koji je na ovom prostoru ostao nepromenjen, mnoge svetski poznate liènosti su ovde našle mesto svog duhovnog ispunjenja, vojvoda od Gloèestera, vojvotkinja od Jorka, gospoða Miteran, glumci Rièard Gir, Uma Turman, Goldi Hon, Pirs Brosnan, Demi Mur, Stiven Sigal, Harison Ford, kao i manekenke Sindi Kraford i Kristi Tarlington. Meðu poznatim posetiocima su i matematièar i psiholog Dejvid Mejer, Volf Zinger, direktor frankfurtskog Instituta za napredne studije, i Robert Turman, otac glumice Ume Turman i profesor Budizma u SAD.\nSvake godine na stotine Tibetanaca rizikuje da bude ubijeno ili zatvoreno, da se smrzne i umre na putu prilikom bekstva iz Tibeta kroz Nepal do dalaj-laminog doma u izbeglištvu. Jedan nedavno izbegli monah sa Tibeta rekao je da je krenuo na opasno putovanje zato što je želeo da „vidi boga pre nego što on napusti zemlju“.\nNajpoznatiji stanovnik sela je dalaj-lama. Roðen kao Tenzin Gjatso (1935), èetrnaesti po redu tibetanski duhovni i svetovni voða predstavlja otelovljenje (inkarnaciju) bodisatve milosrða Avalokitešvare. Predstavlja vrhunskog poglavara tibetanskog budizma. Iz Mekleod Ganða pokušava da uspostavi centralnu tibetsku administraciju, ujedno tražeæi naèin kako da saèuva tibetsku kulturu i prosvetu. Hiljade izbeglica sa Tibeta sledile su svog voðu i doselile se u Indiju.\nOvaj duhovnik, koji za sebe tvrdi da je samo kaluðer, danas je simbol svetskog mira i svetionik prema kojem je okrenut onaj deo èoveèanstva koji veruje u ljudsku dobrotu, toleranciju i mir. On je prvi dalaj-lama koji je otputovao na Zapad gde je nastojao da upozna svet sa budizmom i promoviše koncept univerzalne odgovornosti, etike i meðureligijske komunikacije. Godine 1989. dobio je Nobelovu nagradu za mir za svoj nenasilan otpor kineskoj okupaciji.\nIako kineski zvaniènici imaju drugaèiji pogled na liènost dalaj-lame, njegov uticaj koji se širi iz malog indijskog sela podno Himalaja jednako je snažan onome koji bi Njegova svetost imala u preðašnjem domu, palati Potala u tibetanskoj Lasi, sa 13 spratova i preko 1.000 soba.\nIako je svetski poznato postalo prvenstveno po vrhovnom tibetanskom poglavaru, ovo selo ispod Himalaja do danas je saèuvalo svoj prirodni sjaj i unutrašnji duhovni mir. Poput dalaj-lame, koji živi život obiènog budistièkog sveštenika, iako poseduje svest o sopstvenoj velièini i izuzetnom znaèaju, tako traje i ovo selo. Bez obzira na iskušenja koja nose savremen svetski razvoj, novac i ubrzan naèin života, ono je i dalje ostalo mesto gde svako ko nije opèinjen trkom koju vodi savremena civilizacija može da odahne i da se relaksira. Mekleod Ganð je idealno mesto za boravak svakog ko želi da ne radi ništa, ne misli ništa i ne govori ništa.


Zeleznica : Južne vesti\nČesta obustava zbog rekonstrukcija i problemi u infrastrukturi godinama unazad, samo su neki od razloga zašto je od ove godine u voznom redu definitivno ukinut putnički voz od Niša ka Prokuplju, Kuršumliji i Merdaru. Iz Železnice Srbije duže od mesec dana ne odgovaraju na pitanja novinara Južnih vesti , a ranije je rečeno da se saobraćaj na toj relaciji ne odvija zbog radova na pruzi od Niša ka Doljevcu, koji će, kako saznajemo, trajati još 2 godine.\nŽeleznice: Rekonstrukcija pruge Niš - Zaječar nije uvećala brzinu zbog mnogo stanica i krivina\n11:37, 15. 12. 2021.\nIako su, kada je počela rekonstrukcija pruge od Niša do Zaječara, najavljivali da će projektovana brzina vozova nakon obnove biti 90 km/h i time se putovanje skratiti, 108 kilometara vozovi i dalje prelaze za oko 4 sata. Iz "Železnica" objašnjavaju da je rekonstrukcijom podignuta bezbednost na ovoj pruzi gde su česta bila iskliznuća vozova, dok brzina putovanja nije uvećana jer ima mnogo stajališta, krivina, a i jedan deo trase dug 12 km nije obnovljen.\n13:50, 13. 12. 2021.\nPosle dve i po godine od kako je počela rekonstrukcija i obustavljen saobraćaj, konačno su rekontruisanom prugom od Niša do Zaječara počeli da idu putnički vozovi. Iako je pruga obnovljena, obećanje da će brzina vozova biti 90km/h nije ispunjeno, već se oni i dalje sporo kreću, pa im tako kao i ranije treba skoro 4 sata da pređu 108 kilometara.\n"Zeleni koridor" neophodan da se smanje gužve na Gradini, zaključili srpski i bugarski ministar saobraćaja\n17:20, 25. 11. 2021.\nKolone kamiona na graničnom prelazu Gradina česta su slika, a da je uspostavljanje takozvanih "zelenih koridora" neophodno da se smanje čekanja na srpsko-bugarskoj granici, zaključili su u Dimitrovgradu srpski ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović i bugarski ministar transporta, informacionih tehnologija i komunikacija Hristo Aleksijev.\nVoz natovaren limom iskliznuo iz šina kod Niša\n14:22, 12. 11. 2021.\nČetiri vagona natovarena koturovima lima ispala su jutros iz šina između železničkih stanica Matejevac i Crveni Krst kod Niša, a povređenih nema, saopštavaju iz preduzeća Srbija kargo .\nZbog radova na rekonstrukciji i modernizaciji pruge Niš - Brestovac putnički železnički saobraćaj na ovoj deonici potpuno je obustavljen i dok rekonstrukcija bude trajala neće saobraćati vozovi na relacijama Niš - Preševo - Niš, Niš - Leskovac - Niš i Niš - Prokuplje - Niš. Rok za završetak ove deonice pruge je, kako je ranije najavljeno, jun 2023. godine.\nIako su nadležni u martu ove godine najavili da će radovi na rekonstrukciji pruge između Niša i Zaječara, koja je počela pre dve i po godine, biti završena u junu, ona je i dalje zatvorena za saobraćaj. Završetak radova je, navode iz preduzeća Infrastrukture železnice , uslovljen dopremom tucanika na gradilište, pa najavljuju konačan kraj kompletne rekonstrukcije za 1. septembar. Kažu da će od avgusta, dok traju završni radovi, moći da saobraćaju vozovi, ali manjim brzinama.\nBrnabić: Oko 56 odsto pruge Beograd-Niš biće za brzinu od 200 km na sat\n15:56, 10. 5. 2021.\nDa će ugovorom, koji će potpisati sa partnerima u Evropskoj uniji za kompletnu modernizaciju pruge Beograd-Niš, biti predviđeno da će 56 odsto pruge biti za brzinu 200 kilometara na sat, izjavila je premijerka Srbije Ana Brnabić.\nVučić: Gradnja pruge od Beograda do granice sa Severnom Makedonijom počinje na proleće\n21:12, 5. 5. 2021.\nIzgradnja pruge koja bi išla od Beograda, preko Niša, pa sve do granice sa Severnom Makedonijom i mesta Tabanovce u krajnje severnom delu te države, uz podršku Evropske unije, mogla bi da krene već na proleće sledeće godine, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nRampa podignuta, a voz prolazi kod Mašinske škole u Nišu, građani kažu za dlaku izbegnut udes\n10:35, 3. 4. 2021.\nMalo je falilo da u četvrtak oko 13 sati, kako svedoče građani, jedan auto izleti pred voz na mestu gde se ukrštaju ulica i pruga kod Mašinske škole u Nišu, jer se rampa nije spustila dok je voz prolazio. Smetnja zbog koje je rampa ostala podignuta, kažu iz "Železnica Srbije", brzo je otklonjena, ali je za vreme kvara prošao jedan voz po propisanim procedurama.\nRok od 90 dana za sanaciju pruge Prokuplje - Kuršumlija, izvođač firma koja radi trgove u Nišu i Leskovcu\n13:59, 19. 3. 2021.\nŽeleznički saobraćaj od Prokuplja do Kuršumlije ponovo će biti uspostavljen za oko 3 meseca, koliko je predviđeno da će trajati radovi na sanaciji i rekonstrukciji pruge duž ove deonice u dužini od oko 270 metara, ali i na izgradnji nekoliko novih propusta. Vrednost radova je oko 40 miliona dinara, a Infrastruktura železnice je, nakon tendera, potpisala ugovor sa izvođačima koje čini grupa ponuđača kompanije Bauvezen iz Lazarevca i Trioprojekt iz Beograda.\nDve godine od početka rekonstrukcije pruge sa koje su ispadale cisterne, nadležni kažu da radove privode kraju\n08:55, 5. 3. 2021.\nPruga između Niša i Zaječara sa koje su ispadale cisterne sa opasnim materijama, zatvorena je za saobraćaj već dve godine, koliko traje rekonstrukcija, a u preduzeću Infrastrukture železnice kažu da radove privode kraju i da bi u junu trebalo da završe sve. Ipak, taj rok je duži od ranije planiranog, a kažu da je razlog za kašnjenje uslovila pandemija, zbog koje su imali probleme sa nabavkom dovoljno tucanika potrebnog za remont.\nMuškarca na pruzi u Leskovcu pregazio voz\n10:36, 28. 1. 2021.\nMuškarac čiji identitet još nije poznat stradao je sinoć oko 22 sata kada ga je na pruzi u Leskovcu pregazio voz, potvrđeno je Južnim vestima u policiji. Uzrok nesreće se utvrđuje.\n15:26, 18. 9. 2020.\nNa Železničkoj stanici u niškom selu Trupale teretni voz, kako kažu u "Infrastrukturama železnica Srbije", naleteo je na osobu čiji identitet još nije utvrđen, a koja se u tom trenutku nalazila na otvorenoj pruzi. Bila je na koloseku gde je bilo kakvo kretanje zabranjeno.\nU Nišu problemi na pružnim prelazima česti, nadležni za povećanje bezbednosti napravili aplikaciju\n18:28, 28. 8. 2020.\nU Nišu se, prema svedočenjima građana, problemi na putnim prelazima rešavaju navlačenjem crne kese na signalizaciju, sklanjanjem polubranika, kao i iscrtavanjem vetrikalne drumske signalizacije i zaustavljanjem vozova koji trube pre nailaska na ukrštanja pruge sa drumom. Ipak, kako bi doprineli bezbednosti i sprečili nesrećne slučajeve, iz Infrasturktura železnice Srbije pokrenuli su aplikaciju preko koje će građani dobijati potrebne informacije o svim pružnim prelazima.\nPrelaz kod "Cumtobela" bez rampe i kesom preko signalizacije, iz Železnica bez konkretnog roka za popravku\n17:49, 13. 8. 2020.\nNa pružnom prelazu kod fabrike Cumtobel u Nišu od skora više nema polubranika i na signalizaciji je crna kesa, svedoče građani i apeluju da se ovo reši. Iz Železnica kažu da su branici skinuti i zamračena signalizacija zbog kvara koji se desio 24. jula, da je putni prelaz bezbedan, ali ne navode i kada će popravka biti završena.\nŽeleznica: Rampa u Suvom Dolu ne radi od 24. jula, ne zna se datum popravke\n10:46, 2. 8. 2020.\nČitaoci "Južnih vesti" zabeležili su trenutak prolaska voza kroz naselje Suvi Do dok je rampa bila podignuta, a iz preduzeća "Infrastrukture železnice" kažu da je ona u kvaru od 24. jula zbog poplava koja je namokrila kablove koji sada moraju da se menjaju. Datum popravke zasada nije poznat, a iz ovog preduzeća pojašnjavaju da se vozovi zaustavljaju pre putnog prelaza i da se postupa u skladu sa pravilnicima i propisima.\nVučić opet o niškoj brzoj pruzi i kanalizaciji, ministarka Mihajlović najavila radove za sledeću godinu\n11:23, 30. 7. 2020.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić još jednom je ponovio da će pruga Beograd - Niš biti modernizovana i da će se vozovi kretati i 200 km/h. Ministarka saobraćaja Zorana MIhajlović iznela je i nove detalje - radovi počinju naredne godine, radiće Kinezi, a ukupno će koštati 2 milijarde evra.\nRampe u Nišu opet bile podignute dok su prolazili vozovi\n16:18, 6. 3. 2020.\nIako se već povremeno dešavalo da rampa na pružnom prelazu na putu koji iz Niša vodi ka Gadžinom Hanu bude podignuta dok voz prolazi, ali i da ostane spuštena nakon što voz prođe, sudeći po snimcima koje su napravili građani, ovih dana je rampa ostajala uspravna dok je voz prolazio više puta tokom dana. U "Železnicama" kažu da je voda pokvarila uređaje putnih prelaza na rampama između stanica Ćele-kula i Niška Banja.\nLokomotiva koja je raritet i muzejski eksponat propada u dvorištu Mašinske i čeka preseljenje\n14:43, 4. 3. 2020.\nZub vremena, korov i rastinje nisu poštedeli jedinu brzovoznu parnjaču serije JŽ 05 na Balkanu, koja se nalazi u dvorištu nekadašnje Mašinske industrije u Nišu. Popucale staze, polomljeni prozori sa zgrada čija se fasada roni i propale hale, slika je u koju se utopila i lokomotiva, koja je eksponat Železničkog muzeja u Beogradu.


Šta donosi suđenje Sadamu Huseinu: Dugo očekivana ruka pravde, ali i slutnje novog nasilja\nIrački dugogodišnji diktator Sadam Husein izlazi na suđenje pod optužbom za masovno ubijanje, prvom od nekoliko očekivanih optužnica protiv svrgnutog predsednika i njegovih najbližih saradnika.\nTribunal se smatra ispunjenjem težnji prema pravdi hiljada Iračana, čiji su rođaci nestali pod Sadamovim režimom. Ipak, suđenje među nekima izaziva i određene slutnje, jer strahuju da će samo pogoršati nasilje koje je nasleđe rata za svrgavanje Sadama. Iz Amana se javio novinar Glasa Amerike, Skot Bob.\nMnogi Iračani vide suđenje Sadamu Huseinu kao dugo očekivanu ruku pravde, posle decenija patnji. Neki ga vide i kao moguće upozorenje autoritarnim ličnostima u regionu. Ipak, mnogi analitičari strahuju da će proces samo produbiti podele u iračkom društvu i potpiriti nasilje u kojem su proteklih godina stradale hiljade ljudi.\nStrepi se i da će suđenje posebno otuđiti sunite, koji su dominirali vladom u Sadamovo vreme, ali im je uloga posle toga umanjena. Suniti su bojkotovali parlamentarne izbore pre devet meseci, na kojima su pobedili šiitska većina i Kurdi orijentisani prema nezavisnosti. Direktor Jerusalimskog centra za političke nauke u Amanu, Ureib Rantavi, kaže da će suđenje samo zaoštriti iračku krizu.\n«Povećaće nezadovoljstvo. Povećaće nestabilnost u Iraku. Pomoći će ekstremistima da iskoriste ovo suđenje da bi opravdali sve ono što danas rade u Iraku.»\nSadam Husein i sedam njegovih potčinjenih treba danas da se pojave pred specijalnim tribunalom sastavljenim od pet iračkih sudija. Optuženi su za naređivanje masovnog ubistva 140 seljana iz Dudžaila, severno od Bagdada, posle neuspešnog atentata pre 23 godine. Ukoliko budu proglašeni krivim, mogli bi da budu osuđeni na smrt.\nSadamovi advokati su najavili da će zatražiti odlaganje suđenja da bi se bolje pripremili za odbranu. Analitičari kažu da bi suđenje u očima naroda, posebno sunita, moglo da pretvori Sadama u žrtvu i upozoravaju da suđenje mora dobro da se vodi.\nUreib Rantavi ističe da bi suđenje trebalo da bude pošteno i otvoreno i dodaje da je veoma važna transparentnost. Međunarodne organizacije za praćenje stanja ljudskih prava takođe izražavaju zabrinutost, tvrdeći da neka od pravila na osnovu kojih će se suditi, ne zadovoljavaju međunarodne standarde. Te organizacije tvrde da odbrana ne sme da se ograničava i da krivica mora da bude nedvosmisleno potvrđena. Irački zvaničnici i njihovi međunarodni savetodavci uzvraćaju da su takve mere predviđene i da će suđenje biti pošteno.


Sedmu godinu za redom, Sofia Vergara najplaćenija TV glumica – Tračara\nSedmu godinu za redom, Sofia Vergara je najplaćenija televizijska glumica, prema listi magazina Forbes.\nZvezda serije Moderna porodica čvrsto drži lidersku poziciju zahvaljujući honoraru koji dobija za ulogu Glorie u poznatom sitkomu koji se emituje već deset godina. No, za zaradu su zaslužni i milionski ugovori koje ima sa različitim brendovima, između ostalog linijom aparata za kafu SharkNinja Coffee i lancom prodavnica nameštaja Rooms To Go.\nVergara je protekle godine inkasirala 42,5 miliona dolara, što je gotovo 73% više nego drugoplasirana Kaley Cuoco, glavna ženska uloga serije Štreberi, čija je zarada procenjena na 24,5 miliona dolara. Zanimljivo je da njene koleginice iz serije, Mayim Bialik i Melissa Rauch dele šesto mesto sa 12 miliona dolara zarade.\nDevojke iz serije Štreberi\nNa trećem mestu je glumica Ellen Pompeo, poznata po ulozi Meredith Grey u dramskoj seriji Uvod u anatomiju, koja sem viskooh honorara, dobija i deo prihoda iz serije, ali i platu kao producentkinja spinofa pod nazivom Stanica 19.\nNa petom mestu je Mariska Hargitay iz serije Red i zakon (13 miliona dolara) a odmah za njom Julie Bowen, Vergarina koleginica iz serije Moderna porodica (12,5 miliona dolara).\nMetodologija kojom magazin Forbes utvrđuje zarade je sledeća: računaju se sve zarade od 1. juna 2017. do 1. juna 2018. godine, bez poreza, naknada za agente, menadžere i advokate. Procenjene zarade dobijaju se na osnovu podataka istraživačke agenicje Nielsen, Box Office Moja, sajta IMDB ali i insajdera iz filmske industrije.\nTop 10 najplaćenijih glumica 2018:\nSofia Vergara 42,5 miliona\nKaley Cuoco 24,5 miliona\nEllen Pompeo 23.5 miliona\nMariska Hargitay 13 miliona\nJulie Bowen 12.5 miliona\n(nerešeno) Mayim Bialik 12 miliona\n(nerešeno) Melissa Rauch 12 miliona\nKerry Washington 11 miliona\nClaire Danes 9 miliona\nPauley Perrette 8.5 miliona\nTags: hotsofia vergara


U Bosni i Hercegovini preko 300 preduzeća posjeduje FSC certifikat - Akta.ba\nU Bosni i Hercegovini preko 300 preduzeća posjeduje FSC certifikat\nLider prema broju izdanih certifikata ubjedljivo je TÜV NORD GROUP sa 235 izdata certifikata tj. 74% od ukupnog broja certificiranih preduzeća u BiH.\n21.09.2018. 13:14 Izvor: / Akta.ba\nDrvna industrija u Bosni i Hercegovini je tradicionalno jedna od najrazvijenijih privrednih grana, prvenstveno zbog toga što su šume jedan od najvažnijih prirodnih resursa u državi. Prema posljednjim podacima, šume i šumska zemljišta u BiH obuhvataju površinu od 3.231.500 hektara što predstavlja 63% ukupne površine BiH. Kako bi se iskoristili ti prirodni resursi, vlasti u BiH pokrenule su konkretne aktivnosti za izradu strategije za rast izvoza i razvoja drvoprerađivačke industrije za razdoblje od 2018. do 2022. godine. Također, posljednjih godina zabilježena su i direktna strana ulaganja u drvoprerađivački sektor. Odlučujući faktori za ovakva ulaganja bili su niži troškovi rada, ali i kvalitetna drvna građa, koja je u većini zemalja Zapadne Evrope zbog velikog stepena iskorištenosti - rijetkost.\nNavedene činjenice pozitivno su utjecala na rast drvoprerađivačke aktivnosti u Bosni i Hercegovini, koja je u oblasti drvne industrije za četiri mjeseca ove godine ostvarila izvoz veći od 400 miliona KM ili za dva posto više nego u istom periodu prošle godine. 2017. godine u BiH unutar drvne industrije ostvaren je izvoz vrijedan 1,3 milijarde KM, što je za 9,2 % više nego 2016. godine. U strukturi izvoza najveće učešće ima namještaj 37,7 % ili više od 505 miliona KM. Pokrivenost uvoza izvozom je caa 350%\nIstovremeno, na svjetskom nivou raste svijest o ekološki odgovornom korištenju šumskih resursa, te mnoge zemlje uvode zakonske regulative u cilju zaštite i unaprjeđenja šuma kao jednog od najsloženijih eko-sistema. Jedna takva regulativa je Direktiva Evropske Unije broj 995/2010 ili European Union Timber Regulation koja ima za cilj sprečavanje prometa i trgovina ilegalnim drvetom na teritoriji EU. Ovakvim zakonskim regulativama naravno podliježu proizvođači i trgovci proizvodima od drveta.\nKako bi spremno odgovorila na zahtjeve evropskog tržišta, u pogledu ekoloških standarda i održivog razvoja, drvna industrija u Bosni i Hercegovini aktivno slijedi trendove u certifikaciji drvnih proizvoda. U cilju zadovoljenja uslova koji vladaju na međunarodnom tržištu i osiguravanju uspješnog poslovanja, te opstanka na zahtjevnom tržištu, subjekti iz drvne industrije se sve češće odlučuju za uvođenje FSC certifikata. Danas oko 300 preduzeća u BiH posjeduje FSC certifikat što postaje svojevrsna putovnica proizvodima od drveta za pristup međunarodnim tržištima.\nFSC (Forest Stewardship Council) je nezavisna, nevladina i neprofitna organizacija uspostavljena s ciljem promoviranja odgovornog upravljanja svjetskim šumama. Jedan od zadataka FSC organizacije je uspostava standarda čijom primjenom se osigurava promoviranje ekološki odgovornog, društveno korisnog i ekonomski održivog upravljanja svjetskim šumskim resursima.\nOsnovna ideja je da se uz pomoć podizanja ekološke svijesti potrošača podstakne dugoročno upravljanje šumama uz poštivanje potreba sadašnjih i budućih naraštaja.\nPrema FSC standardima mogu se certificirati i proizvođači svih drugih proizvoda čije je porijeklo iz certificiranih šuma (npr. med, gljive, pluto, papir itd.).\nPostoje dva tipa FSC certifikacija, a to su:\n- FSC FM (Forest Management certification) za vlasnike šuma i društva koja upravljaju šumama\n- FSC CoC (Chain of custody certification) za proizvođače i trgovce drvetom i proizvodima od drveta\nKod preduzeća koja ispunjavaju FSC CoC zahtjeve u tehničko-tehnološkom smislu, proces proizvodnje ne trpi nikakve izmjene. Neophodno je fizičko razdvajanje robe i obilježavanje proizvoda koji su sa porijeklom i bez porijekla. Dokaz o porijeklu robe je ulazna faktura i CoC broj dobavljača (prije svake nabavke neophodna je kontrola validnosti certifikata dobavljača na web-site: www.fsc-info.org gdje se može provjeriti svaki FSC certifikat).\nBroj FSC certificiranih preduzeća u regiji\nFSC oznaka pruža garanciju da je finalni proizvod moguće pratiti do samog izvora.\nFSC zaštitni znak (FSC logo) se koristi kao veza izmeću certificiranih šuma i krajnjeg potrošača (kupaca).\nFSC, Forest Stewardship Counsil i su tri zaštićena i u mnogim zemljama registrirana znaka čija zloupotreba podliježe zakonima o zaštiti intelektualne svojine. Te tri oznake se uvijek na zvaničnim dokumentima ili bar pri prvoj upotrebi u nekom tekstu, moraju koristiti sa simbolima ™ i ®, zavisno od toga da li su ti zaštićeni znaci u nekoj zemlji registrirani (®) ili samo podliježu zakonima o zaštiti intelektualne svojine (™). U BiH se te oznake koriste uz superscript ™.\nFSC 100% etiketa može biti samo ona originalno preuzeta sa FSC web stranice, sa identifikacionim brojem nositelja certifikata.\nFSC certifikat može izdati jedino ovlaštena certifikacijska kuća koja obavlja inspekciju organizacije, te uvidom u dokumentaciju i stanje na terenu utvrđuje stepen usklađenosti sa standardom.\nKada je riječ o certifikacijskim kućama koje nude FSC CoC certifikaciju na području Bosne i Hercegovine, lider prema broju izdanih certifikata ubjedljivo je TÜV NORD GROUP sa 235 izdata certifikata tj. 74% od ukupnog broja certificiranih preduzeća u BiH.\n#Direktiva Evropske Unije\n#FSC CoC certifikacija\n#Forest Stewardship Counsil


utorak, 29 Septembar 2020 13:51\n”Prilika je ovo da svim pripadnicima Armije RBiH, naročito pripadnicima Drugog korpusa, čestitamo godišnjicu, te da im poželimo dug život i dobro zdravlje. Vlada Tuzlanskog kantona je u prethodnom periodu najzad demobilisane borce, mlađe od 57 godina, stavila kao jedan od prioritetnih ciljeva za rješavanje. Tako danas, već drugi mjesec zaredom, oni kojima to pravo pripada primaju novčane egzistencijalne naknade”, kazao je premijer Tulumović dodavši da pažnja koja se danas posvećuje ovom datumu, nije toliko važna zbog nas, koliko zbog mlađih generacija koje dolaze, a koje zbog svoje budućnosti moraju poznavati svoju historiju.


VELIKA BRITANIJA I EVROPSKA UNIJA POSTIGLE TRGOVINSKI SPORAZUM | Hayat.ba\nBritanski i EU pregovarači radili su do kasno u noć na finaliziranju sporazuma, a evropski izvori su rekli da je dogovor “neizbježan”, osim ukoliko se ne desi “iznenađenje u posljednjem trenutku”.\nIpak, saopćavanje odluke je pomjereno za rano jutros nakon što su britanski premijer Boris Johnson i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Leyen razgovarali telefonom o “posljednjim finesama”.\nBritanija je istupila iz EU u januaru i imala je rok do 31. decembra da postigne trgovinski sporazum sa Briselom. Međutim, pregovori se skoro godinu dana nisu pomjerali sa mrtve tačke u tri ključna pitanja oko koja nijedna strana nije htjla da popusti – ribarstva, jednakih prava i upravljanja.\nPrije današnjeg dramatičnog epiloga u samom foto-finišu i London i Brisel su pipremali građane da budu “spremni na sve scenarije”, jer su male šanse da će doći do dogovora.