Zapadni Balkan bi u EU, ali pod svojim uslovima - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Zapadni Balkan bi u EU, ali pod svojim uslovima\nStručnjaci za evropsku integraciju o mogućnosti da se države regiona “približe” Uniji do kraja ove godine\nMarija Stojanović03.08.2021. 18:00\nFoto: BETAPHOTO/ HINA/Damir SENČAR/MO\nKako objašnjavaju sagovornici Danasa, Zapadni Balkan jeste važan zvaničnom Briselu, ali dosad nije na delu pokazivao da je voljan da ispuni kriterijume koji bi mu omogućili napredak na evropskom putu.\nPrema mišljenju Franca-Lotara Altmana, nemačkog politikologa i stručnjaka za odnose u ovom regionu, “očigledno je da države Zapadnog Balkana gube veru u perspektivu članstva u EU, pa, stoga, Unija mora da pošalje neki signal”.\n– Ipak, u stvarnosti je teško reći kakav signal može da bude poslat, imajući u vidu činjenicu da te države ne beleže pozitivne rezultate, u vezi sa reformama i spremnošću za članstvo. Naravno, postoje i velike razlike između zemalja regiona koje teže članstvu. Može se, recimo, očekivati, da Severna Makedonija dobije zeleno svetlo za početak pregovora ukoliko se Bugarska urazumi, ali, što se tiče Srbije, poprilično sam skeptičan, poručuje naš sagovornika.\nAltman objašnjava da pojedinim državama članicama Unije “veoma smeta” što predsednik Vučić i bivši šef diplomatije Dačić “balansiraju između Moskve, Pekinga i Brisela”.\n-Teško je “svariti” kada se u Srbiji jedan dan oštro kritikuje EU, a slavi mađarski premijer Orban, iako on ugrožava koheretnost Unije jer ozbiljno dovodi u pitanje osnovne vrednosti EU, a drugog dana neko želi da postane član “kluba” o kojem priča tako negativno. Mada se Evropska država zalaže za članstvo država Zapadnog Balkana, države članice EU imaju poslednju reč o tome, pa mogu samo da ponovim da će biti teško ubediti ih da podrže zemlje regiona, smatra nemački analitičar.\nGovoreći na istu temu, Stefan Simić, programski koordinator Fondacije Centar za demokratiju, ukazuje:” Ne bi bilo prvi put da se tvrdnje evropskih zvanicnika ne obistine. Ne može se govoriti unapred o tome”.\n– Ako do pomaka i dođe, to neće biti teško jer smo trenutno u zastoju. Srbija nije otvorila poglavlje duže od godinu ipo dana. Sa promenom metodologije, možemo očekivati da jedan ili dva klastera budu otvorena do kraja godine. Opet to neće biti ključni pomaci jer Srbija, najblaže rečeno, stagnira u ključnim poglavljima 23 i 24 koji se odnose na vladavinu prava i pravosuđe. Bliže se izbori i nisam siguran da li ce postojati volja da se bilo sta rešava pred izbore. U regionu je takodje sitacija nestabilna. U Bosni i Hercegovini imamo prepucavanje oko novog zakona, za koji nisam siguran da ce imati bilo kakav efekat, osim da dodatno pogorša odnose unutar te zemlje. Da ne bude sve tako crno, inicijativa “Otvoreni Balkan” (inicijativa o jačanju ekonomske saradnje između Srbije, Severne Makedonije i Albanije, ranije poznata kao “Mini Šengen”, prim. novinarke) mislim da može imati pozitivne rezultate u budućnosti. Kada već ne možemo da otvoreno putuje o u EU, bilo bi lepo da to možemo na Zapadnom Balkanu, poručuje Simić.\nDimitrije Milić, programski direktor organizacije “Novi treći put” konstatuje da zemlje Zapadnog Balkana “predstavljaju region država koje su na geografski suviše važnom mestu da bi bile ignorisane od strane Brisela”.\n– S druge strane, to ne znači da bi interes Brisela nužno morao da bude da ove države apsorbuje u svoj sastav. To je nepopularno, naročito sada u periodu uspona populizma u zapadnoevropskim državama, koji je u visokom stepenu korelacije sa, u najmanju ruku, skepsom prema imigraciji (i onoj istočnoevropskoj). Uz to, prijem država koje se nalaze u ekonomskom smislu ispod proseka EU, podrazumevao bi još članica koje bi bile neto primaoci sredstava iz strukturnih i kohezionih fondova EU. Među bogatim, i samim tim najuticajnijim EU članicama, to takođe nije popularno, napominje Milić.\nOn dodaje da su države Zapadnog Balkana “u ekonomskom smislu najviše povezane i najzavisnije od Evropske unije”.\n– Uprkos povećanju kineske ekonomske prisutnosti, taj se odnos izvesno nikada neće promeniti. Ukoliko glavne EU članice predosete da bi ovaj region mogao da postane politički poligon za konkurentske sile poput Rusije, Kine ili Turske, možemo očekivati značajno konkretniji put ka članstvu. Koliko god broj država našeg regiona koje nisu u EU bio veliki, one su kao blok lakše za apsorpciju nego recimo Ukrajina zasebno. Sve države Zapadnog Balkana u zbiru imaju ekonomiju manju od Slovačke zasebno, a broj stanovnika manji od Rumunije. Sa relativno malo truda i ne mnogo finansijskih izdvajanja, Brisel bi brzo mogao da u svoju sferu uticaja potpuno privuče naš region, u kom trenutno različite sile pokušavaju da se pozicioniraju, ističe Dimitrije Milić.\nAlbanijaAleksandar VučićBugarskaDimitrije MilićEKEUEvropska komisijaEvropska unijaFondacija Centar za demokratijufranc lotar altmanMini ŠengenNovi treći putOtvoreni Balkanpoglavlja 23 i 24PregovorireformeSeverna MakedonijaStefan SimićUrsula fon der LajenZapadni BalkanBeogradBrisel\n10 reagovanja na “Zapadni Balkan bi u EU, ali pod svojim uslovima”\nTra la la kaže:\n03. avgusta 2021. u 19.40\nKoliko filozofiranja, izgubljenog vremena i bačenih para na ovu temu. Formalno sav napredak u pristupnim pregovorima uslovljen je napretkom u oblasti vladavine prava i „normalizacije odnosa“ sa Kosovom i Metohijom. I tu se definitivno razmimoilazimo po stavovima. U svakom slučaju mi kao glumimo da hoćemo u EU, a oni kao glume da hoće da vide Srbiju kao punopravnu zemlju članicu. Povremeno se izljube, slikaju zagrljeni i daju bombastične izjave i to bi bilo to.\n03. avgusta 2021. u 21.00\nPod svojim uslovima,nemoze,nema šanse .\n03. avgusta 2021. u 21.30\nSvedoci smo da su „Evropski projekti“ u Srbiji pod kontrolom istih činovnika EU i konsultanata koji se samo rotiraju i ne rade ništa da se projekti ubrzaju. Naprotiv, odgovara im da traju što duže zbog svojih apanaža. Sve sami vrhunski eksperti sa platom od po 15.000 EUR mesečno spremaju projekte, daju duže rokove za realizaciju nego što bi trebalo i ništa se ne preduzima oko kašnjenja. A onda nam kažu kako nam je ta priprema projekata od više stotina hiljada EUR pomoć i beleže to kao donaciju EU. Nećemo na taj način nikada ući u EU, nikome to osim narodu ne odgovara, ali ko pita narod?


Radnik za suhu gradnju | Oglasnik - Posao u inostranstvu - Inoposlovi.net\nStalni radni odnos\tNjemacka Nürnberg Personal GmbH\nTrazimo vise radnika koji imaju visegodisnje iskustvo rada sa gips plocama (knauf), kitovanjem, krecenjem, stavljanjem rubnih lajsni. Takodjer, pozeljno je znanje postavljanja laminata, plocica, stiropora, gletovanje ali nije uvjet.\nPocetak rada je u 12/2019, potrebno je dobro znanje njemackog ili ruskog, posjedovanje automobila i vozacke. Samo drzavljani EU.\nRadi se u krugu od 100 km od Neustadt-a, smjestaj je osiguran, placa ca. 2500 neto + provizija ukoliko se radovi zavrse prije termina.\nBuduci da smo mi firma koja se bavi posredovanjem ljudi (znaci uzimamo razlicite projekte, ne bavimo se gradevinom) potrebno je imati sav potreban alat za gore navedene poslove. Normalno, ako se sto od alata unisti mi pokrivamo troskove.\nUkoliko ste zainteresirani posaljite zivotopis na [email protected] (pozeljno i slike radova ako ih imate) ili nazovite 004963219569116\nOvde se prijavite za posao kroatien@eu-personal.net\nObjavljeno pre 3 sedmice\nPosao medicinske sestre/tehničara u Nemačkoj\nStalni radni odnos Staff Builder International\nObjavljeno pre 4 sedmice\nObjavljeno pre 2 meseca\nSavet za kandidate!\nSajt ne posreduje između korisnika usluga sajta i za to ne pribavlja materijalnu ili bilo koju drugu korist. Svaki poslovni odnos zasnovan između korisnika usluga sajta je na sopstveni rizik i sajt neće snositi nikakvu odgovornost za eventualnu štetu nastalu prilikom bilo kakvih transakcija i/ili poslovnih odnosa između korisnika usluga sajta. Korisnici usluga sajta se pozivaju na oprez prilikom kontakta sa drugim korisnicima sajta.\nIzvod iz Uslova korišćenja sajta Inoposlovi.net. Opširnije ovde.\nPotrebni PEKARI za rad u Hrvatskoj\nRad na određeno vreme SOL Consulting\nRad na određeno vreme TEMPUS OCTO d.o.o.\nObjavljeno pre 1 dan\nPosao u elektro industriji\nRad na određeno vreme Interea doo\nStalni radni odnos AXENT d.o.o.\nKuvar, pomocni kuvar, sobarice\nRad na određeno vreme Doo mala plaza\nULCINJ CRNA GORA\nPronađite radnike odmah!\nUpišite oglas na naš sajt!\nKAKO NAPISATI MOTIVACIONO PISMO ZA PRIJAVU ZA POSAO?\nAUSTRIJA TRAŽI KUVARE I SOBARICE: Plata oko 2000 evra, ali uz jedan uslov!\nInoPoslovi.net – Posao u inostranstvu - Oglasi\nKoristimo kolačiće kako bismo osigurali najbolje iskustvo na našoj veb stranici. Ako nastavite da koristite ovaj sajt, pretpostavićemo da ste zadovoljni njime.U redu


Radovan Karadžić (19. 6. 1945. Petnjica blizu Šavnika, Crna Gora) je srpski psihijatar, književnik i bivši političar srpsko-crnogorskog porijekla, najpoznatiji po tome što je bio vođa bosanskih Srba za vrijeme rata 1992-95, a zahvaljujući optužnici Haškog suda (MKSJ) za ratne zločine, genocid nad Bošnjacima, svojedobno jedan od najtraženijih bjegunaca na svijetu. MKSJ ga je zbog ratnih zločina osudio na doživotnu kaznu zatvora.\n1 Rani život i porodica\n2 Ekonomski kriminal\n5 Poratne godine\nRadovan Karadžić, sin Vuka i Jovanke, rođen je u selu Petnjici u Crnoj Gori. Osnovnu školu završio je u Nikšiću, a potom se s 15 godina preselio u Sarajevo, gdje je završio srednju medicinsku školu, a potom studije medicine, da bi na kraju specijalizirao psihijatriju. Dio školovanja je obavio u SAD, a u sarajevskoj bolnici je pacijente liječio od depresije.\nOsim medicinom, Karadžić se bavio i pisanjem poezije.\nOženjen je s Ljiljanom Zelen-Karadžić, s kojom ima dvoje djece - kći Sonju i sina Sašu.\nGodine 1987. je završio u pritvoru pod optužbom da je pronevjerio novac kako bi sagradio vikendicu na Palama. U pritvoru je proveo 11 mjeseci, ali je poslije pušten.\nKrajem 1983. godine Karadžić je počeo raditi u bolnici u beogradskoj opštini Voždovac. Zbog nemogučnosti supruge da dobije posao u Beogradu porodica je ostala u Sarajevu dok je Karadžić provodio radne dane u Beogradu. 1. 11. 1984. godine je uhapšen zbog optužbi da je državnim novcem sagradio vikendicu na Palama. Poslije 11 mjeseci u pritvoru Karadžić je pušten zbog nedostatka dokaza.\nNedugo zatim sud u Sarajevu ponovo otvara ovaj slučaj i Karadžić biva osuđen 26. 9. 1985. godine na tri godine zatvora. Zbog već provedenog vremena u pritvoru Karadžić nije morao odsluživati ostatak kazne.\nRadovan Karadžić je u politiku ušao 1990. godine, kada je u BiH nakon demokratskih promjena i ustavnih reformi osnovana Srpska demokratska stranka, kojoj je postao predsjednik. Ta stranka je pred prve demokratske izbore sklopila koaliciju s druge dvije nacionalne stranke - bošnjačkom Strankom demokratske akcije te hrvatskom HDZ BiH - koja je porazila dotada vladajuće komuniste i preuzela vlast.\nKoalicija je, međutim, vrlo brzo bila paralizirana procesom raspada SFRJ, kao i različitim pogledima na sudbinu i ustrojstvo Bosne i Hercegovine u slučaju nestanka Jugoslavije. Karadžić i SDS su se zalagali da BiH ostane u krnjoj Jugoslaviji, a u slučaju proglašenja nezavisnosti BiH prijetili otcjepljenjem krajeva sa srpskom većinom, slično kao što su to hrvatski Srbi učinili na području Krajine u Hrvatskoj, priključenjem tim krajeva Srbiji i Crnoj Gori, čime bi se formirala "Velika Srbija".\nKaradžić je bio jedan od osnivača posebne skupštine srpskog naroda u Bosni i Hercegovini 24. oktobra 1991, koja je tvrdila da predstavlja srpski narod u BiH. Istovremeno je u okviru BiH osnovano nekoliko "srpskih autonomnih oblasti" (SAO), a novembra 1991. organizovan je i referendum, na kome su se bosanski Srbi velikom većinom glasova izjasnili za ostanak u zajedničkoj državi sa Srbijom i Crnom Gorom. Skupština bosanskih Srba pod kontrolom SDS-a je 9. januara 1992. godine proglasila "Republiku srpskog naroda Bosne i Hercegovine", a 28. februara iste godine donijet je i ustav te republike, koji je proklamovao da njena teritorija obuhvaća srpske autonomne oblasti, općine i druge srpske etničke entitete u Bosni i Hercegovini, te da ona ostaje dijelom jugoslovenske federacije.\nVlasti BiH organizirale su 29. februara i 1. marta 1992. godine referendum o neovisnosti Bosne i Hercegovine, dakle o njenom izdvajanju iz SFRJ. Velika većina bosanskih Srba bojkotirala je ovaj referendum, dok su Bošnjaci i Hrvati na njega izašli. Od ukupno upisanih glasača na referendum je izašlo 64%, od kojih se za neovisnost BiH izjasnilo 98%. Ujedinjene nacije su 6. aprila 1992. priznale neovisnost Bosne i Hercegovine i primile je u svoje članstvo. Karadžić je postao prvim predsjednikom bosanskih Srba, čija se uprava nalazila na Palama, i to 13. maja 1992. godine ili otprilike toga dana. Nakon stupanja na taj položaj njegova teorijska ovlaštenja obuhvaćala su i zapovjedništvo nad vojskom bosanskih Srba te pravo da postavlja, unaprijeđuje i smjenjuje oficire vojske bosanskih Srba.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Bosne i Hercegovine je 20. 4. 1992 podnelo krivičnu prijavu protiv Karadžića zato što je utvrđeno da je naredio bombardovanje starog područja Sarajeva i da je 6. aprila naredio svojim dobrovoljcima da pucaju u grupu od 700 učesnika anti-ratnih protesta ispred zgrade Skupštine BiH.\nKao najistaknutijeg člana bosanskosrpskog političkog rukovodstva Karadžića se smatralo najodgovornijim kako za izbijanje rata, tako i za brojne zločine koji su u to doba na područjima BiH pod bosanskosrpskom kontrolom počinjeni nad Bošnjacima i Hrvatima. Isto tako ga se zbog nepopustljivosti smatralo najvećom preprekom mirovnom sporazumu koji je konačno postignut tek u Daytonu 1995. godine. Godinu dana ranije je između Karadžića i srbijanskog predsjednika Slobodana Miloševića došlo do sukoba zbog odbijanja Republike Srpske da prihvati Vanceov mirovni plan.\nGodine 1995. je nakon masakra u Srebrenici Haški sud donio optužnicu protiv Karadžića za ratne zločine. Zbog toga je Karadžić bio izostavljen iz pregovora koji su doveli do Daytonskog mirovnog sporazuma, a kasnije se bio prisiljen odreći mjesta predsjednika Republike Srpske i stranačkih funkcija.\nZbog vlastitog postupanja i postupanja njemu podređenih, uključujući vojsku bosanskih Srba, prema pripadnicima bošnjačkog i hrvatskog naroda u BiH od 1992. do 1995. godine, Radovan Karadžić je optužen na osnovu individualne kaznene odgovornosti (član 7.1. Statuta Haškog tribunala) i kaznene odgovornosti nadređenog (tzv. "komandna odgovornost", član 7.3. Statuta) za: genocid, saučesništvo u genocidu, istrjebljenje, ubojstvo, hotimično lišavanje života, progone, deportaciju, nečovječna djela, protivpravno terorisanje civila i uzimanje talaca.\nU njegovu obranu njegove pristalice navode da Karadžić nije ništa više kriv nego bilo koji drugi ratni političar. Njegova navodne vještina u izbjegavanju uhićenja od 1995. godine učinila ga je svojevrsnim lokalnim "herojem" među određenim brojem Srba u BiH i u Srbiji.\nKaradžić se do 1997. godine nalazi se na Palama, ali se povlači se iz političkog života, učestvuje u javnom životu, pojavljuje se na proslavama, kulturnim manifestacijama i sl. ostaje lider u sjenci kako SDS-a tako i cijele Republike Srpske. Tokom 1998. i 1999. misteriozno nestaje i sve potrage za njim se bezuspješne.\nU martu 2003. godina njegova majka ga je javno pozvala da se preda Haškom tribunalu.\nU novembru 2004. godine britanski vojni zvaničnici su ocenili da bi pokušaj uhićenja uporabom vojnih trupa bio neuspješan, a da bi pritisak na vlasti BiH i Srbije prije urodio plodom.\nVlada Republike Srpske pozvala je 2005. godine Karadžića da se preda Haškom tribunalu, navodeći da Bosna i Hercegovina i Srbija ne mogu napredovati ekonomski i politički sve dok je on na slobodi. Tupe NATO uhitile su Karadžićevog sina Aleksandra Sašu Karadžića 7. jula 2005. godine, ali su ga dva dana kasnije pustile na solobodu. Karadžićeva supruga, Ljiljana Zelen Karadžić, javno je pozvala Karadžića 28. jula 2005. da se preda Haškom tribunalu.\nRadovan Karadžić je uhapšen u Beogradu 21. 7. 2008. Nedugo potom je objavljeno kako je od 1998. živio u Srbiji pod pseudonimom Dragan Dabić, koristeći identitet čovjeka koji je preminuo u Sarajevu 1993. godine. Pod tim imenom se počeo baviti prakticiranjem psihijatrije i alternativne medicine, pa čak sudjelovao na javnim tribinama i predavanjima.\n24. 3. 2016. je prvostupanjskom presudom proglašen krivim za genocid, zločin protiv čovječnosti i ratne zločine počinjene putem progona, deportacija, prisilnog raseljavanja, ubojstva, terora, mučenja, nezakonitog napada na civile i uzimanja taoca tokom rata, te je osuđen na 40 godina zatvora.\nPretresno vijeće je zaključilo da je bio član udruženog zločinačkog poduhvata:\nPretresno vijeće stoga zaključuje izvan razumne sumnje da su optuženi, Momčilo Krajišnik, Nikola Koljević, Biljana Plavšić, Ratko Mladić, Mićo Stanišić, Momčilo Mandić, Željko Ražnatović (Arkan) i Vojislav Šešelj bili članovi udruženog zločinačkog poduhvata i tvorili skup osoba koji su djelovali u sklopu zajedničkog plana koji je postojao između oktobra 1991. i 30. novembra 1995. kako je gore navedeno. Postojao je zajednički plan da se trajno uklone bosanski Muslimani i bosanski Hrvati sa teritorija kojeg su potraživali bosanski Srbi. [...] Vijeće je zaključilo da je udruženi zločinački poduhvat, uključujući i optuženog, dijelio zajednički cilj stvaranja države bosanskih Srba koja će biti etnički čista i granična srpska područja koja će zahtijevati preraspodjelu stanovništva. — MKSJ u presudi Karadžiću\nPretresno vijeće je isto tako navelo sljedeće o djelovanju Karadžića:\nOptuženi je govorio kako radi na opciji koja uključuje "uniju srpskih zemalja" a koja uključuje pripreme za srpsku federaciju koja bi se branila "oružjem pod bilo koju cijenu".[...] Isto tako je u februaru 1992., u kontekstu rasprave o stavu pri međunarodnim pregovorima, optuženi naglasio: "Naš optimum je velika Srbija, a ako ne, onda federalna Jugoslavija". — MKSJ u presudi Karadžiću\n1990: Crna bajka, Svjetlost, Sarajevo\n1994: Ima čuda nema čuda\n2001: Od Ludog koplja do Crne bajke, Dobrica knjiga, Novi Sad\n2004: Čudesna hronika noći, IGAM, Belgrade\n2005: Pod levu sisu veka, Književna zajednica "Veljko Vidaković", Niš\nOvo nije dobro što vi radite. Ovo je put na koji vi želite da izvedete Bosnu i Hercegovinu ista ona autostrada pakla i stradanja kojom su pošle Slovenija i Hrvatska. Nemojte da mislite da nećete odvesti Bosnu i Hercegovinu u pakao a muslimanski narod možda u nestanak jer muslimanski narod ne može da se odbrani ako bude rat ovde. (Iz Karadžićevog govora pred bosanskim parlamentom 14. oktobra 1991. godine).\n↑ „UN appeals court increases Radovan Karadzic’s sentence to life imprisonment”. https://www.washingtonpost.com/pb/world/un-appeals-court-increases-radovan-karadzics-sentence-to-life-imprisonment/2019/03/20/ece3a78e-4b18-11e9-8cfc-2c5d0999c21e_story.html. [mrtav link]\n↑ „Archive copy”. Arhivirano iz originala 2008-07-23. https://web.archive.org/web/20080723101752/http://www.nezavisne.com/vijesti.php?vijest=26228&meni=2.\n↑ Mediji i rat: Kako je “Politika” izveštavala 1992. godine (17)\n↑ „UN welcomes 'historic' guilty verdict against Radovan Karadžić”. UN News Centre. 24. 3. 2016. http://www.un.org/apps/news/story.asp?NewsID=53537#.VvUeWtLNzIU.\n↑ Marlise Simons (24. 3. 2016). „Radovan Karadzic, a Bosnian Serb, Is Convicted of Genocide”. New York Times. http://www.nytimes.com/2016/03/25/world/europe/radovan-karadzic-verdict.html?rref=collection%2Ftimestopic%2FKaradzic%2C%20Radovan&action=click&contentCollection=timestopics&region=stream&module=stream_unit&version=latest&contentPlacement=4&pgtype=collection&_r=0.\n↑ „Radovan Karadžić sentenced to 40 years for Srebrenica genocide”. Guardian. 24. 3. 2016. http://www.theguardian.com/world/2016/mar/24/radovan-karadzic-criminally-responsible-for-genocide-at-srebenica.\n↑ Bojana Arežina (24. 3. 2016). „Karadžić dobio 40 godina zatvora. Odvjetnik: Uložit će žalbu, razočaran je i začuđen”. Večernji list. http://www.vecernji.hr/hrvatska/uzivo-pratite-izricanje-presude-radovanu-karadzicu-1070924.\n↑ 8,0 8,1 „The Prosecutor v Radovan Karadžić - Judgement”. Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju. 24. 3. 2016. str. 1022, 1023, 1303, 1304. http://www.icty.org/x/cases/karadzic/tjug/en/160324_judgement.pdf.\nRadovan Karadžić na Wikimedijinoj ostavi\nSuđenje Radovanu Karadžiću na YouTube\nBlog pronalaženja Radovana Karadžića Arhivirano 2014-12-28 na Wayback Machine-u\nInterpolova poternica Arhivirano 2005-05-03 na Wayback Machine-u\nBBC-ov profil Radovana Karadžića Arhivirano 2009-01-07 na Wayback Machine-u\nIntervju sa Karadžićem\nJoš jedan intervju sa Karadžićem\n"The Hague against Justice Revisited: The Case of Dr. Radovan Karadžić" by Kosta Cavoski[mrtav link]\n"Is Poetry a War Crime? Reckoning for Radovan Karadzic the Poet Warrior" by Jay Surdukowski\nJavna strana Dr. Dabića sa Biografijom\nSkrivni načrti Radovana Karadžića slovenski dokumentarni film (2016)\nPetar Đokić (v.d.)\nIgor Radojičić (v.d.)\nBNF: cb12433746q (podaci)\nBiografije, Rat u Bosni i Hercegovini\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 22:02, 18 april 2022.


Uslovi korišćenja - SweetFit\nMolimo Vas pažljivo pročitajte Uslove Korišćenja pre upotrebe web sajta (u daljem tekstu zajedno “Sajt”) servisa Sweetfit.rs. Uslovi Korišćenja predstavljaju sporazum između Vas i “SweetFit d.o.o. Šimanovci” kojim su obuhvaćena sva pravila pod kojima možete koristiti Sajt i usluge naše Usluge. Nastavljanjem korišćenja Sajta potvrđujete da ste pročitali, razumeli i složili se sa navedenim uslovima.\nSweetFit d.o.o. Šimanovci. Adresa, Golubinačka 99, Šimanovci 22310, Republika Srbija, matični broj 21463507, PIB 111329422, delatnost i šifra delatnosti: 1089 – proizvodnja ostalih prehambenih proizvoda, adresa za prijem elektronske pošte: info@sweetfit.rs, web adresa: https://sweetfit.rs (u daljem tekstu: „Mi“ ili „Prodavac“) je dana 15.09.2021. godine, donela sledeće:\nOpšti uslovi poslovanja naše internet prodavnice sastavljeni su u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača (“Sl. glasnik RS”, br. 62/2014, 6/2016 – dr. zakon i 44/2018 – dr. zakon), Zakonom o trgovini (“Sl. glasnik RS”, br. 52/2019), Zakonom o elektronskoj trgovini (“Sl. glasnik RS”, br. 41/2009, 95/2013 i 52/2019) i našom najboljom namerom da ostvarimo saradnju sa Vama na obostrano zadovoljstvo.\nOvim opštim uslovima poslovanja naše internet prodavnice se (u daljem tekstu: „Opšti uslovi“) na jedinstven način utvrđuju uslovi pod kojima Mi Vama pružamo usluge internet prodaje robe i utvrđuje se postupak za ostvarivanje međusobnih prava i obaveza nas, kao prodavca i Vas, kao korisnika usluga (u daljem tekstu: „Korisnik“ ili „Kupac“).\nOpšti uslovi su obavezujući kako za nas, tako i za Vas, kao Korisnike Shop-a i primenjuju se na sve naše međusobne ugovorne odnose, izuzev ako posebnim ugovorom nije drugačije predviđeno.\nOpšti uslovi poslovanja su sastavni deo ugovora o kupovini robe koji je zaključen između nas, kao prodavca i Vas, kao Korisnika.\nSvako zainteresovano poslovno sposobno, domaće ili strano, fizičko ili pravno lice odnosno preduzetnik može postati naš Korisnik i to samim pristupom našoj web adresi, pod uslovima i na način iz ovih Opštih uslova. Svakim pojedinim pristupom našoj web adresi, odnosno prilikom svake Vaše pojedinačne kupovine, Korisnik potvrđuje da je upoznat sa odredbama ovih Opštih uslova i da je u potpunosti saglasan sa njima. Ovi Opšti uslovi primenjuju se na svaku pojedinačnu kupovinu robe izvršene od strane svakog pojedinačnog Korisnika.\nZa korišćenje web sajta i/ili kupovinu robe, Korisnik navodi samo one podatke o sebi (lične podatke) koji su neophodni kako bi se Korisniku omogućilo pristupanje našoj web adresi i kupovina robe, a o čemu više u Politici privatnosti.\nKorisnik, pre kupovine, ne mora postati registrovani korisnik, da bi ostvario kupovinu robe koja se nalazi u našem Shop-u.\nMi na našoj web adresi odnosno našem Shop-u nudimo Korisnicima proizvode u vidu proteinskih kaša, bez dodatnog šećera i bogate proiteinom (u daljem tekstu: „Roba“).\nU svakom trenutku, Korisnik samostalno i slobodno odlučuje da li će kupiti Robu. Osnovna obeležja i karakteristike Robe, Korisnik može pronaći pored svakog proizvoda koji je prikazan na našem web sajtu odnosno web adresi. Proizvode koje možete pronaći na našoj web adresi, je sa aspekta bezbednosti hrane u skladu sa propisima Republike Srbije.\nKupac je fizička ili pravna osoba koja se obavezuje na kupovinu putem stranice. Kupac je obavezan uneti tačne podatke prilikom narudžbine.\nKupac mora imati poslovnu sposobnost.\nSadržaji objavljeni na Sajtu u opisivanju služi isključivo za generalno informisanje i Sweetfit.rs zadržava pravo da bez najave menja objavljene informacije ne nudeći nikakve garancije vezano za preciznost istih.\nZabranjeno je reprodukovanje celog ili delova Sajta osim u slučajevima kada je to pismenim putem odobreno od strane Sweetfit.rs.\nSajt sadrži materijale (tekst, slike, softver, grafike…) koji su celi ili delom dobijeni iz resursa Sweetfit.rs i drugih izvora, a koji su zaštićeni autorskim pravima, žigom i drugim zakonima.\nSlažete se da Sajt nećete koristiti u svrhe slanja i postavljanja poruka ili materijala koji su nezakoniti, uznemirujući, uvredljivi, vulgarni, preteći, seksualno orijentisani, rasno uvredljivi, pornografski ili krše bilo koji zakon i time štete poslovanju Sweetfit.rs ili nanose neku drugu vrstu štete, odgovornosti ili troška.\nSweetfit.rs zadržava pravo da u bilo kom trenutku, po sopstvenom nahođenju, menja Uslove Korišćenja i ispravlja moguće greške i propuste sve u cilju obostrane zaštite i poboljšanja poslovanja. Ove radnje će se obavljati bez prethodne najave a korisnici će narednom upotrebom Sajta potvrditi da se slažu i prihvataju nastale promene.\nCene proizvoda su izražene u dinarima sa uračunatim troškom PDV-a.\nTroškovi dostave nisu uračunati u cenu proizvoda i istaknuti su posebno na pregledu porudžbine i računu.\nFotografije proizvoda su ilustrativne prirode, te ne moraju uvek i u svim detaljima odgovarati proizvodima koji su predmet porudžbine.\nRok trajanja označen je da pakovanjima robe.\nKada je ugovor zaključen\nKupovina se smatra završenom tek kada kupac poruči robu.\nUkoliko izaberete plaćanje virmanski po predračunu ili uplatnicom, Prodavac će vam na mail poslati potvrdu da je ugovor zaključen ali će isporuka biti izvršena tek nakon što uplata bude evidentirana na računu Prodavca.\nSva plaćanja biće izvršena u lokalnoj valuti Republike Srbije – dinar (RSD).Zainformativni prikaz cena u drugim valutama koristi se srednji kurs Narodne Banke Srbije.\nneznatne razlike od originalne cene navedene na našem sajtu\nU ime sweetfit.rs obavezujemo se da ćemo čuvati privatnost svih\nnaših kupaca. Prikupljamo samo neophodne, osnovne podatke o kupcima/ korisnicima i\npodatke neophodne za poslovanje i informisanje korisnika u skladu sa dobrim poslovnim\nkojima su ti podaci nužni za obavljanje posla. Svi zaposleni u sweetfit.rs (i poslovni\nU slučaju vraćanja robe i povraćaja sredstava\nkupcu koji je prethodno platio nekom od platnih kartica, delimično ili u celosti, a bez obzira na\nrazlog vraćanja, sweetfit.rs je u obavezi da povraćaj vrši isključivo\npreko VISA, EC/MC, Maestro, Amex i Dina metoda plaćanja, što znači da će banka na zahtev\nprodavca obaviti povraćaj sredstava na račun korisnika kartice\nPlaćanje na internetskoj stranici sweetfit.rs vrši se u RSD. Cene su maloprodajne, izražene u RSD i u njima je sadržan pripadajući PDV. Cena svakog proizvoda određena je za svaki proizvod pojedinačno. Proces upisivanja cene na stranicu visoko je kontrolirani proces no unos cena zahteva ljudski faktor i podrazumijeva mogućnost nastanka greške. Sve navedene cene vrede za kupovinu online, nezavisno o eventualnoj ceni za isti proizvod u trgovini.\nProdavac je ovlašten menjati cene bez prethodnog obaveštavanja kao što je ovlašćen bez prethodnog obaveštavanja menjanja cene isključivo za web shop-u. Takođe, Prodavac je ovlašćen bez prethodnog obaveštavanja u svakom trenutku odrediti popust, dnevne ili nedeljne akcije, akcije za pojedinačni proizvod, grupu proizvoda i/ili za sve proizvode. Navedene pogodnosti mogu biti isključive za web kupovinu što će kupcu biti naznačeno prije same kupovine.\nNezavisno od prethodne tačke ovih Opštih uslova, sva naručena roba biti će isporučena po cenama koje su vredele pri izradi ponude.\nPlaćanje putem interneta, korištenjem Corvus servisa za plaćanje kreditnim karticama:\nPlaćanje pouzećem omogućava vam da narudžbinu platite prilikom same dostave na navedenu adresu odnosno tek kada proizvod vidite pred sobom. Plaćanje pouzećem nije moguće kod osobnog preuzimanja robe u našem skladištu. Plaćanje pouzećem vrši se isključivo u gotovini, dostavljaču prilikom same isporuke na navedenu adresu. U slučaju da primalac nije u mogućnosti primiti pošiljku na navedenoj dostavnoj adresi u trenutku dostave, dostavljač ostavlja obaveštenje o prispeću pošiljke.\nImate pravo da u roku od 14 dana od dana isporuke naručene robe odustanete od kupovine.\nUkoliko se odlučite za odustanak dovoljno je da popunjeni obrazac odustanka od ugovora posaljete mail na adresu prodavca info@sweetfit.rs\nObrazac odustaka od ugovora biće vam dostavljen zajedno sa potvrdom o uspešnoj kupovini na mail adresu kao i u pisanoj formi prilikom isporuke robe.\nU slučaju odustanka od ugovora dužni ste da bez odlaganja a najkasnije u roku od 14 dana od dana odustanka vratite primljenu robu neošćetećenu i zapakovanu kao i da snosite troškove isporuke i troškove preuzimanja robe i vraćanja prodavcu.\nU slučaju da ne možete da vratite robu dužni ste da platite robu ili njen deo koji niste u mogućnosti da vratite.\nProdavac u roku od 14 dana od dana odustanka vama vraća iznos koji ste platili na ime kupoprodajne cene eventualno umanjen za iznose troškova ili vrednosti robe koje ste dužni da snosite. Prodavac ovu svoju obavezu može odložiti dok ne vratite primljenu robu.\nRok i troškovi dostave\nRok dostave je 2-7 radna dana od trenutka kada narudžbina bude evidentirana od strane Prodavca.\nDostava se obavlja kurirskom službom i dodatno se naplaćuje osim ukoliko nije izričiti napomenuto da se ne neplaćuje.\nDostava se obavlja u skladu sa uslovima korištenja usluga kurirske službe, City Express d.o.o. i POST EXPRESS koja pripada Javnom preduzeću „Pošta Srbije” smatra se izvršenom u trenutku predaje proizvoda kuririskoj službi.\nPaket nije moguće otvarati ili pregledati pre preuzimanja, plaćanja i evindetiranja. Sadržaj je potrebno pregledati odmah po prijemu pošiljke. U slučaju uočenih nepravilnosti Kupac treba da pozove službu za reklamacije. Naknadne reklmacije na oštećenje paketa u transportu neće biti uvažene.\nKupac ima pravo na reklamaciju i povrat robe u slučajevima kada mu je isporučena roba koja nije naručena, roba kojoj je istekao rok trajanja ili robe koja ima grešku ili oštećenja a koja nisu nastala u transportu.\nU slučaju da Prodavac utvrdi da je važa reklamacija osnovana on će u roku od 15 dana od dana primljene reklamacije zameniti proizvod ili vratiti celokupan plaćeni iznos uz raskid ugovora.\nUkoliko ustanovi da reklamacija nije važeća Prodavac će o tome obavestiti Kupca u roku od 15 dana od dana primljene reklamacije.\nU slučaju opravdane reklamacije trošak zamene sa novim proizvodom u potpunosti snosi Prodavac.\nInternet prodavnica sweetfit.rs vlasništvo je SweetFit d.o.o. Šimanovci. Adresa, Golubinačka 99, Šimanovci 22310, Republika Srbija.\nSvi materijali koji se nalaze na internet stranici sweetfit.rs predstavljaju zaštićeno pravo intelektualne svojine nosioca SweetFit d.o.o. Šimanovci i ne mogu se koristiti bez saglasnosti nosioca. Svako neovlašćeno korišćenje intelektualne svojine nosioca povlači građansku I krivičnu odgovornost.\nEventualni spor između nas i Korisnika može se rešiti i vansudskim putem (posredovanjem ili arbitražom).\nO prikupljanju, obradi i zaštiti Vaših ličnih podataka, molim vas da posetite našu stranu – Politiku privatnosti\nMi se obavezujemo da Vama obezbedimo korišćenje naše internet stranice, u okviru svojih tehničkih mogućnosti, s tim što zadržavamo pravo da, bez posebne najave, zbog radova na sistemu ili drugih potreba održavanja privremeno obustavi pružanje usluga, delimično ili u celosti, sve dok za tim postoji opravdana potreba.\nKorisnik samostalno odgovara za svoje postupke prilikom korišćenja naše web stranice kao i za sadržaj svoje komunikacije sa trećim licima i sadržaje koje učini javno dostupnim putem naše web stranice.\nMi ne odgovaramo za štetu koju Korisnik ili treće lice pretrpi usled:\npreopterećenja, kašnjenja ili grešaka u funkcionisanju na koje mi ne možemo objektivno da utičemo;\nneovlašćenog korišćenja usluga od strane Korisnika;\npreseljenja Korisnika na drugu lokaciju sa koje nije moguć pristup našoj web stranici;\ndejstva više sile ili drugih uzroka koji su van naše kontrole;\ntrajnog prestanka obavljanja delatnosti pružanja usluge online kupovine.\nMi zadržavamo pravo da vršimo izmene i dopune ovih Opštih uslova. S tim u vezi, obavezujemo se da Korisnika na pogodan način obavestimo o izmenama ovih Opštih uslova, osam dana pre stupanja izmena na snagu.\nOvi Opšti uslovi stupaju na snagu osmog dana od dana objavljivanja i primenjivaće se od dana 15.09.2021. godine.


BalkanMagazin :: Majanski kalendar i poslednji dani\nMajanski kalendar i poslednji dani\nponedeljak, 08. oktobar 2012 09:46\nPredavanje dr Petra Kočovića o postanku civilizacije, 12-oj planeti i majanskom kalendaru koji ipak ne proriče kraj sveta\nMajanski kalendar i poslednji dani je naziv predavanja dr Petra Kočovića o civilizaciji latinoameričkih naroda, ali i istoriji čovečanstva, računanju vremena i otkrivanju zabluda onih koji smatraju da je 21. decembar 2012. godine dan smaka sveta. Iako u naslovu sadrži odrednicu poslednji dani, Kočovićevo predavanje održano u SC Šumice u četvrtak 4. oktobra govori da se ovog datuma, prema tumačenjima nekih stručnjaka, završava jedan dugački vremenski period od 144.000 dana ili 394 godine koji su drevne Maje zvale baktun, ali to ne znači kraj sveta, već samo početak novog perioda.\nPetar Kočović, direktor svetski poznate kompanije Gartner za Srbiju, u svom predavanju skreće pažnju na značajne činjenice iz istorije civilizacije.\nPrva činjenica odnosi se na zabeleške u Starom zavetu poput sin bogova ili nefilim na hebrejskom, zatim oni koji su sišli odozgo i druge citate, kao i zabeleške iz drevnih civilazija sa Bliskog istoka koje ukazuju na planetu sa koje su bogovi došli na Zemlju.\nRodonačelnik ove teorije je Zekarija Sičin koji je u deset svojih knjiga pod nazivom Zemaljske hronike uobličio teoriju postanka čovečanstva i istoriju najstarijih civilizacija. Njegova teorija bazira se pre svega na tabletu Akadski pečat starom 4.500 godina koji se čuva u muzeju u Berlinu. Na tom tabletu prikazan je sistem sa 12 planeta, među kojima je i Mesec, što je iz današnje perspektive neverovatno budući da je šesta planeta Saturn otkrivena tek u 16 veku, dok se svega pet planeta može videti golim okom. Druga činjenica na koju ukazuje Kočović je Sičinovo tumačenje istorije Sumera, civilizacije u kojoj se po prvi put pojavljuju priče o bogovima i ljudima. U ovoj civilizaciji se pojavljuju i kraljevi i sveštenici, doktori, zakoni, pisani jezik i literatura i livenje i obrada metala, odnosno metalurgija. U Sumerskim zapisima pojavljuju se imena din.gir koje su Grci zvali bogoviima. Sumer, u prevodu zemlja čuvara nastala je u Mesopotamiji pre oko 4.500 hiljade godina.\nPlaneta Nibiru, Planeta Iks ili Marduk na akadskom je planeta sa koje su bogovi došli na zemlju, tumači Sičin, a pripoveda Kočović. Ova planeta ima elipsastu orbitu od 3.600 godina čiji je jedan deo u Sunčevom sistemu, što znači da jednom u ovom periodu prolazi veoma blizu Zemlje. Prema ovo teoriji, kada je Nibiru prolazila pored Zemlje, njen satelit Južni vetar formiran pretežno od vode udario je u Zemlju i stvorio Atlanstsku raselinu, pri tom pomerivši orbitu plave planete. Simbol planete Nibiru je krst. Do sada nije utvrđeno postojanje ove planete sa sigurnošću, ali je teleskop Habl 2002. godine uhvatio planetu koja bi mogla biti Nibiru.\nAnunaki i Nibira\nPrilikom prolaska ove planete pored Zemlje, sa nje su došli anunaki u potrazi za zlatom. Zlatna prašina im je bila potrebna kako bi zaustavili nestanak atmosfere na svojoj planeti, priča Kočović. Prvobitno su vadili zlato sa dna Indijskog okeana pod vođstvom Enkija, gospodara zemlje, a stalno su pristizali novi radnici sa planete Nibiru, predvođeni Mardukom, sinom Enkija, koga su u Egipatskoj mitologiji nazivali Amon Ra.\nVađenje zlata sa dna okeana je bilo teško i sporo, pa su anunaki pronašli nove rezerve u Africi, na teritoriji današnje Etiopije. Međutim, anunaki su se pobunili protiv teškog posla, pa je Ninhursag šef medicinskog osoblja genetskim inženjeringom i metodom pokušaja i promašaja od Homo erektusa stvorila Adama i Evu, odnosno po sedam njih. Ljudi, ili Lulu Amelu, odnosno mešoviti radnici su trebali da budu samo radna snaga, ali su napravljeni da mogu da se reprodukuju. Zbog ovoga su u sukob ušli Enki i njegov brat Enlil. Enlil ih je oterao iz grada E.Dina, što je u Starom zavetu zapisano kao proterivanje iz Edena, odnosno raja.\nŠesta činjenica na koju Kočović ukazuje je potop koji se desio pre oko 4.500 godina. U ovom događaju svi rudnici zlata su potopljeni, kao i šema za sletanje brodova u Mesopotamiji. Anunaki su morali da naprave nove kosmodrome na teritoriji Sinaja, Gize u Egiptu, Ba’albeka i Jerusalima. Ba’albek je zanimljiv jer su tamo pronađene građevine napravljene od pet kamenih blokova teških između 600 i 900 tona. Poslednji, šesti blok ostao je neupotrebljen 20 kilometara od ovih hramova, što ukazuje da su i ostali transportovani sa ovih udaljenosti. Imajući u vidu da i danas jedva da postoje mašine koje mogu da podignu ovoliki teret, ali da ga nikako ne mogu preneti na toliku udaljenost, ko i kako je ovo uradio ostaje misterija.\nSatelitski snimak Sinajskog poluostrva izgleda kao da je na njemu vođen nuklearni rat, a Kočović kaže da je to zato što je tako i bilo i u tom ratu je 2024. godine pre nove ere uništena Sumerska civilizacija zlim vetrom.\nTraganje za planetom Nibiru stalno je u toku, a trag mogu da predstavljaju i zapisi iz 556 godine pre nove ere prema kojima je pomračenje Sunca trajalo više od 20 sati. Sumnja se da tada nije samo Mesec zaklonio Sunce, već i planeta Nibiru. U isto vreme kada je u Mesopotamiji bilo pomračenje Sunca, peruanski spisi govore o danu koji je trajao duže od 24 časa.\nKakve sve ovo ima veze sa Majama i majanskim kalendarom? Prema ovoj teoriji, Tot brat Amona Ra, odnosno Marduka, 3113. godine pre nove ere odlazi iz Egipta u Latinsku Ameriku i od tada počinje merenje poslednjeg ciklusa majanskog kalendara. Sličnost između ibisa, ptice koja je predstavljala Tota i kecala, ptice koja predstavlja Keclkoatla majanskog boga je zapanjujuća i navodi na pomisao da se radi o istom božanstvu. Čudno je i što se neke sumerske reči pojavljuju, sasvim neprirodno, u jezicima latinoameričkih naroda, kao i neki simboli poput krsta koji predstavlja planetu Nibiru i koji se nalazio u sumerskim arheološkim nalazištima ili slike čoveka koji je veoma sličan sumerskim predstavama kralja Sargona.\nU meksičkoj državi Tabasko pronađen je Tortugero tablet na kome je napisan datum u obliku 20 brojeva 13. Stručnjaci su protumačili da ovaj broj predstavlja 4 ahan 8 cumku, datum kada se završava kalendar. U biblioteci u Drezdenu se čuva jedan od četiri preživela papirna spisa iz Južne Amerike za ko je se veruje da su najstariji sačuvani pisani dokumenti iz Amerika. Na ovom Drezdenskom kodeksu nalazi se 13 brojeva 13, koji takođe predstavljaju datum i zanimljivo je da na početku i na kraju perioda nalazi se isti datum.\nNumerički sistem Maja\nSadašnja civilizacija koristi decimalni sistem sa 10 cifara, dok se u informatici koriste i binarni, oktalni i heksadecimalni sistemi. Stari Sumeri su koristili zeksasezimalni sistem sa 60 cifara, odakle smo mi preuzeli merenje vremena sa 60 sekundi u minutu ili 60 minuta u satu. Takođe, Sumeri su poznavali nulu.\nMaje su koristile vigezimalni sistem sa 20 cifara. U njihovom kalendaru kin je predstavljao dan. Sledeća mera je winal odnosno mesec od 20 dana, zatim tun što je period od 18 meseci, odnosno 360 dana. Maje su dodale još pet dana, koje su zvale mrtvim i koji su bili neradni, tako da su imali godinu od 365 dana.\nSledeći vremenski period je 20 tuna, što čini jedan katun ili 7.200 dana i konačno 20 katuna je jedan baktun što je period od 144.000 dana ili 394 godine. Cela teorija o smaku sveta koji predviđa majanski kalendar posledica je toga da se postojeći baktun završava 21. decembra 2012. godine. Međutim, zaključak da je to konačan kraj ne stoji, jer nakon ovog počinje novi baktun.\nMaje su imale dva kalendara, zolkin ili mali ciklus od 260 dana i haabveliki ciklus od 360 dana. Kombinacija ova dva ciklusa daje kalendar koji meri period od 51 godinu i devet meseci. Kod drevnih Maja, osoba mlađa od 52 godine je bila učenik, a starija učitelj.\nMaje nikada nisu rekle da će doći do smaka sveta, a prema nekim analizama 28. oktobra 2011. godine završen je poslednji ciklus kompletiranja sveta, kaže Kočović.\nDo tada se tempo stalno ubrzavao, od Velikog praska koji se prema Majama desio pre 16,4 milijardi godina, pa zatim u devet faza se svet razvijao, pri čemu je svaka faza bila sve kraća i kraća, da bi poslednja trajala svega 234 dana.


Kremlj: Ukrajina namerava da raskine sve odnose sa Rusijom - Sputnjik Srbija\n00:57 07 Maj 2021\n12:03 05.04.2021 (osveženo 13:51 05.04.2021) Preuzmite kraći link\nOdgovarajući na pitanje, da li će Moskva reagovati na sankcije, Peskov je odgovorio: „Verovatno ćemo sa Ukrajinom uskoro doći do tog stepena, da za recipročne mere neće više biti prostora“.\n„Raskinućemo sve što postoji. To je loše“, naglasio je predstavnik Kremlja, dodavši da se takve vesti mogu primiti, samo sa žaljenjem.\nUkrajinska strana ne ispunjava svoje obaveze iz Minskih sporazuma, što pogoršava situaciju na istoku zemlje, izjavio je Peskov.\n„Svaka pogibija čoveka, posebno deteta, predstavlja tragediju. Sve to je gorka posledica nerešene situacije u regionu. Štaviše, posledica rasta napetosti na liniji razdvajanja“, rekao je predstavnik Kremlja, komentarišući informacije o pogibiji deteta u Donjeckoj anrodnoj republici.\nŠto se tiče glasina da ruska vojska patrolira teritorijom Rostovske oblasti (granica sa Donbasom), portparol Kremlja je odgovorio: „Ruska vojska se kreće ruskom teritorijom, kuda hoće i u obliku u kojem smatra da treba, kako bi osigurala bezbednost naše države. To ne treba nikoga da brine“.\n„Rusija ne predstavlja pretnju nijednoj zemlji na svetu, uključujući Ukrajinu. Rusija je uvek shvatala svoju bezbednost vrlo ozbiljno“, zaključio je portparol Kremlja.


Građevinarstvo : Izolacija za pvc i metalne cevi 1/2, 3/4, 1" i 5/4 17.04.2021 - ID 94178094 - KupujemProdajem\nGrađevinarstvo > Vodoinstalacije > ID oglasa: #94178094 (postavljen: pre 3 nedelje)\nIzolacija za pvc i metalne cevi 1/2, 3/4, 1" i 5/4\nIzolacija za plastične i metalne cevi i okiten creva od 1/2, 3/4, 1` cola i 5/4.\nCENE (PO METRU, IZOLACIJA IDE NA 2 METRA PARČE):\n1/2 - 50 din. /m (širina izolacije 22mm, debljina 6mm)\n3/4 - 50 din. /m (širina izolacije 28mm, debljina 6mm)\n1` - 100 din. /m (širina izolacije 35mm, debljina 6mm)\n5/4 - 130 din. /m (širina izolacije 48mm, debljina 9mm)\nIzolacija podnosi temperaturu do -30 stepeni. Osnovna cevna izolacija iz ekstrudiranog polietilena različitih dimenzija, sa zidovima debljine 6 i 9 mm. Prvenstveno je namenjena profesionalnim instalaterima i izolaterima. Zidovi su na jednom mestu razrezani do 1/3 debljine, koja omogućava laku, brzu i sigurnu montažu. Standardna dužina cevi je 2m, a pakovanje je u kartonskim kutijama.\nKoličine neograničene, moguća besplatna dostava za veće količine (preko 200 metara) uz dodatni dogovor. Minimalna količina koju šaljem je 20 metara (10 parčeta po 2 metra).\nOsnovi saha - H. R. Kapablanka sah (nova sahovska knjiga)


Blic Arhiepiskop cetinjski mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije služio je danas Svetu arhijerejsku liturgiju u manastiru Orahovica u Eparhiji pakračko-slavonskoj. Arhiepiskop cetinjski mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije služio je danas Svetu arhijerejsku liturgiju u manastiru Orahovica u Eparhiji pakračko-slavonskoj. 9 sat\nRTCG Uskoro će početi s izradom idejnog rješenja i projektne dokumentacije zgrade koja će biti namijenjena zaposlenima u kulturi i koja će se... Uskoro će početi s izradom idejnog rješenja i projektne dokumentacije zgrade koja će biti namijenjena zaposlenima u kulturi i koja će se graditi na Cetinju, poručeno je na sastanku ministra kulture Aleksandra Bogdanovića i predsjednika Sindikata kulture Željka Kalezića. Početak... 3 dan\nRTCG Cetinjani V. Z. (52) i Đ.N. (42) uhapšeni su jutros na Cetinju, prenosi Cetinjski list. Cetinjani V. Z. (52) i Đ.N. (42) uhapšeni su jutros na Cetinju, prenosi Cetinjski list. 4 dan\nPovređena državljanka Hrvatske u udesu kod Cetinja\nBlic Državljanka Hrvatske M. M. (70) povređena je u saobraćajnoj nezgodi koja se večeras dogodila na Cetinju, potvrdila je crnogorska policija. Državljanka Hrvatske M. M. (70) povređena je u saobraćajnoj nezgodi koja se večeras dogodila na Cetinju, potvrdila je crnogorska policija. 6 dan\nCetinje: Automobilom udario ženu\nRTCG Hrvatska državljanka sa prebivalištem na Cetinju M.M. (70) povrijeđena je u saobraćajnoj nezgodi koja se večeras dogodila na Bulevaru crnogorskih junaka, piše Cetinjski list. Hrvatska državljanka sa prebivalištem na Cetinju M.M. (70) povrijeđena je u saobraćajnoj nezgodi koja se večeras dogodila na Bulevaru crnogorskih junaka, piše Cetinjski list. 6 dan\nRacija na Cetinju, oduzeli tri auta\nRTCG Policija je Cetinju kontrolisala 28 bezbjednosno interesantnih osoba, od koji je oduzela tri vozila i druge nedozvoljene predmete. Policija je Cetinju kontrolisala 28 bezbjednosno interesantnih osoba, od koji je oduzela tri vozila i druge nedozvoljene predmete. 7 dan\nSpašeni lovci iz Budve\nRTCG Nakon troipočasovne potrage na Lovćenu, lovci N.L. i V.V. pronađeni su na lokaciji Hum, piše Cetinjski list. Nakon troipočasovne potrage na Lovćenu, lovci N.L. i V.V. pronađeni su na lokaciji Hum, piše Cetinjski list. 7 dan\nBlic Predsednik Dveri Boško Obradović i predsednik skupštinskog Odbora za Srbe u regionu i rasejanju Ivan Kostić sastali su se na Cetinju sa Mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem sa kojim su razgovarali o... Predsednik Dveri Boško Obradović i predsednik skupštinskog Odbora za Srbe u regionu i rasejanju Ivan Kostić sastali su se na Cetinju sa Mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem sa kojim su razgovarali o budućnosti Kosova i Metohije, saopštila je danas ta stranka. 1 sed\nČelnici Dveri i Amfilohije o Kosovu\nRTCG Predsjednik Dveri Boško Obradović i predsjednik skupštinskog Odbora za Srbe u regionu Ivan Kostić sastali su se na Cetinju sa Mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem sa... Predsjednik Dveri Boško Obradović i predsjednik skupštinskog Odbora za Srbe u regionu Ivan Kostić sastali su se na Cetinju sa Mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem sa kojim su razgovarali o budućnosti Kosova saopštila je danas ta stranka. 1 sed\nPotraga za dvojicom lovaca iz Budve\nRTCG Na području Lovćena u toku je potraga za dvojicom lovaca iz Budve čiji je nestanak prijavljen u 20:40 sati, javlja Radio Cetinje. Na području Lovćena u toku je potraga za dvojicom lovaca iz Budve čiji je nestanak prijavljen u 20:40 sati, javlja Radio Cetinje. 1 sed\nKamioni i šleperi ne mogu preko Brajića\nRTCG Na magistralnom putu Cetinje – Budva od danas je na snazi totalna obustava saobraćaja za kamione sa prikolicom i šlepere. Na magistralnom putu Cetinje – Budva od danas je na snazi totalna obustava saobraćaja za kamione sa prikolicom i šlepere. 2 sed\nPodrška ministarstva sanaciji spomenika NOB-a\nRTCG Ministar kulture Aleksandar Bogdanović i predsjednik SUBNOR-a i antifašista Crne Gore akademik Zuvdija Hodžić danas su na Cetinju razgovarali o mogućnostima finansiranja sanacije spomen-obilježja posvećenih narodno-oslobodilačkoj... Ministar kulture Aleksandar Bogdanović i predsjednik SUBNOR-a i antifašista Crne Gore akademik Zuvdija Hodžić danas su na Cetinju razgovarali o mogućnostima finansiranja sanacije spomen-obilježja posvećenih narodno-oslobodilačkoj borbi. 2 sed\nRTCG Cetinjska policija kod sugrađanina S.R. (53) pronašla je i oduzela pištolj i municiju različitog kalibra, saopštila je Uprava policije. Cetinjska policija kod sugrađanina S.R. (53) pronašla je i oduzela pištolj i municiju različitog kalibra, saopštila je Uprava policije. 2 sed\nKostić prevodio „Pandekte” za Sveučilište u Zagrebu\nPOLITIKA Primerak Kostićevog prevoda koji se čuva na Pravnom fakultetu u BeograduKada je Laza Kostić kriomice napustio Cetinje, ostao je bez bogate dvorske sinekure knjaza Nikole, sa već odavno potrošenim nasleđem i bez svog doma,... Primerak Kostićevog prevoda koji se čuva na Pravnom fakultetu u BeograduKada je Laza Kostić kriomice napustio Cetinje, ostao je bez bogate dvorske sinekure knjaza Nikole, sa već odavno potrošenim nasleđem i bez svog doma, jer od veridbe... 2 sed\nPretesom stana pronađen revolver\nRTCG Pretresom stana koji koristi Cetinjanin N.P. (24), policija je, između ostalog, pronašla revolver i više komada razne municije. Pretresom stana koji koristi Cetinjanin N.P. (24), policija je, između ostalog, pronašla revolver i više komada razne municije. 2 sed


Završena sanacija olimpijskog zatvorenog bazena na SPENSU\nSubota, 16 Januara, 2021\nZatvoreni bazeni u okviru JP SPC “Vojvodina” su počeli sa radom 1990. godine, a sada je prvi put rekonstruisan olimpijski bazen i sanirane su bazenske prostorije, u šta je uloženo ukupno 127,4 miliona dinara,saopšteno je iz tog preduzeća. Povodom završetka te investicije, SPENS je danas posetio gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević. On je naglasio da su radovi finansirani iz budžeta Grada u iznosu od 92,4 miliona dinara, dok je 35 miliona dinara uložilo Ministarstvo turizma, trgovine i telekomunikacija.\n“Školjka bazena je zatečena u vrlo lošem stanju kao i sistemi ispod nje. Sada je sve urađeno kako struka nalaže i nastavljamo sa ulaganjima u bazen”,istakao je gradonačelnik Vučević. “U nacrtu budžeta za sledeću godinu je predviđeno 60 miliona dinara za kompletnu rekonstrukciju filterskog postrojenja. Imaćemo najsavremenije filtere kada je reč o biološko-hemijskoj ispravnosti vode, pa će svi oni koji koriste bazen, i građani i sportisti, dobiti najbolje moguće uslove. Posebno je važno što je bazen u svim segmentima prilagođen osobama sa invaliditetom, a to do sada nikada nismo imali. Zalažemo se za takav pristup u svim budućim investicijama. SPENS je preduzeće koje je pretrpelo velike posledice zbog Kovida 19 i doneli smo odluku da zakupci poslovnog prostora imaju popust od 50 posto i u novembru i u decembru ove godine. Trenutno je u zakupu 90 posto poslovnog prostora, a pregovaramo sa još nekim privatnim kompanijama da dođu na SPENS, trudimo se da ne bude zapostavljen taj poslovni aspekt. Čeka nas ulaganje u bazen u sportskom centru ”Slana bara” a čim epidemija bude završena, s radošću ćemo objaviti da su bazeni dostupni svim građanima” istakao je Vučević.\nKako se navodi u saopštenju radovi na sanaciji olimpijskog zatvorenog bazena započeti su 20. maja, a završeni 13. novembra 2020. godine. Njihova vrednost je 87,7 miliona dinara, a podrazumevali su sanaciju školjke velikog olimpijskog bazena u zatvorenom delu objekta i sanaciju ploča plaže oko bazena. Betonska konstrukcija je pretrpela prilična oštećenja od dugogodišnjeg curenja vode kroz dilatacije, između bazenske školjke – prelivnog kanala i ploča plaže. Napukli stubovi koji nose betonsku školjku su ojačani novim stubovima i sva oštećenja i naprsline su sanirani. Takođe su sređene oštećene betonske ploče plaže. Cela konstrukcija je dodatno ojačana i utegnuta karbonskim trakama. Hidroizolacija bazena urađena je na najsavremeniji način, a kompletno je obnovljena keramika bazena i okolne plaže. Zamenjeno je podno grejanje na okolnim plažama, kao i sve prateće instalacije, a uređena su i dva toaleta za posetioce u ulaznom holu bazena. U rekonstrukciju bazenskih prostorija uloženo je 39,7 miliona dinara. Postavljene su podne i zidne keramičke pločice, kao i 30 novih kabina za presvlačenje. Obezbeđeni su pokretni lift i platforma za spuštanje u bazen za osobe sa invaliditetom. Sanirano je osam postojećih svlačionica, a mokri čvor i prostor za tuširanje izgrađeni su u skladu sa standardima pristupačnosti.\nPrema rečima direktora JP SPC “Vojvodina” Dragana Milića, u što kraćem roku bazen će biti pripremljen za korišćenje, što prethodno podrazumeva punjenje vode, proveru funkcionisanja sistema i bakteriološko-hemijske analize.\nINFO 24 / RTV / Foto: RTV\nTags: Dragan Milić, JP SPC "Vojvodina", Miloš Vučević, novi sad, spens, Završena sanacija olimpijskog zatvorenog bazena\n„Medeni dani” u Institutu za transfuziju krvi Srbije\nDačić: Mora da postoji pravda i za srpske žrtve\nNarodni poslanici Marković i Terzić: Tamo gde je politika SNS-a, tamo narod ima čemu da se nada\nNarodni poslanici Srpske napredne stranke Aleksandar Marković i Miloš Terzić ocenili su da je agenda Narodne Skupštine Srbije u 2020. godini bila sadržajna i da je usvojeno desetine zakona, propisa,…\nVučić sutra dočekuje milion doza vakcine Sinofarma iz Kine\nBudžetom grada Užica predviđeno 32 miliona dinara za subvencije u poljoprivredi\nU Srbiji 1.751 novozaraženi, preminula 21 osoba\nTehnička oprema za lakšu komunikaciju korisnika sa svojim porodicama\nCopyright © 2021 INFO 24


Republika / Iskasapljeni bokser iz Kragujevca zaćutao pred policijom: Ne sećam se ko se iživljavao nada mnom\nOvde se dogodilo brutalno mučenje: Kafić "Volpe" u Kragujevcu\nBraća Božidar (30) i Marko (31) Božović jedini su privedeni zbog sumnje da su sa još nekoliko osoba za kojima policija intenzivno traga, 3. novembra ove godine u noćnom klubu "Volpe" u centru grada fizički napali više osoba među kojima i zverski mučenog Lešnjaka, ali i dvojicu pripadnika Žandarmerije van dužnosti.\nPrepoznao ga žandarm\nNjih je prepoznao pripadnik kraljevačke Žandarmerije S. T. koji je takođe zadobio povrede u incidentu.\nOn i njegov kolega su zadobili povrede uveta i jagodične kosti, a jednom je u metežu ispao pištolj koji je kasnije pronađen i vraćen.\nPored toga, policija je pronašla nož za koji se sumnja da su njime nanete povrede Lešnjaku, a očekuje se da DNK analize utvrde činjenice.\nKako navode izvori bliski istrazi, Lešnjak je dao izjavu policiji i to rekavši da se ne seća kako je došlo do incidenta, niti ko su ljudi koji su nasrnuli na njega.\nAca Lukas nakon saslušanja: Saša Popović nije morao da zove policiju! Doneo bih mu ja sat!\nIpak, svedoci ovog brutalnog maltretiranja ispričali su za "Blic" da je reč o konfliktu dva klana. Svađa je počela kada je jedna grupa došla u klub, a kako je verbalni konflikt pretio da preraste u nešto veće, intervenisalo je obezbeđenje kluba i pripadnici drugog klana, koji inače drže klub "Volpe".\nTada je nastala opšta tuča, a napadači su Lešnjaka odneli u deo kluba koji nije bio pokriven kamerama, i tamo počeli sa iživljavanjem. Oni su ga polomljenim flašama, nožem i drugim oštrim predmetima sekli i drali mu kožu.\nOtpuzao do ulice\nLešnjak je potom otpuzeo do ulice jer zbog nanetih povreda i, ispostaviće se kasnije, isečenih nerava i tetiva nije mogao da hoda.\n- Bilo je strašno, uplašila sam se kao nikada u životu. Krvi je bilo toliko da smo skoro svi bili isprskani. Takav je strah zavladao da nisam mogla da uzmem mobilni telefon da pozovem pomoć - ispričala je za "Blic" devojka koja se u klubu zadesila sa drugaricama.\nKako je "Blic" saznao iz pouzdanih izvora, povređeni Lešnjak je vlasnik kafića u naselju Aerodrom. Bavio se boksom, a policije je poznat zbog učestvovanja u tučama.\nBožidar Božović Marko Božović Kragujevac Bokser Jovica Lešnjak Noćni klub Volpe Iživljavanje\nRadila u Kliničkom centru, pa PRONEVERILA MILION!\nTRAGEDIJA KOD KNIĆA: Zakucao se u prikolicu i stradao!\n- subota, 21. 9. 2019. u 09:06 0\nDragoljub Simonović, bivši predsednik opštine Grocka, koji je optužen da je u decembru prošle godine naložio svojim saučesnicima da...\n- subota, 21. 9. 2019. u 08:29 0\nPrimili smo jutros poziv u 5.13 sati. Na Novom Beogradu je došlo do sudara dva automobila, rekli su nam iz Hitne pomoći.\n- subota, 21. 9. 2019. u 05:42 0\nPolicija je uhapsila Milana R. (36) iz Grocke kod Beograda zbog sumnje da je brutalno pretukao nevenčanu suprugu M. A. (33), a potom...\nPevačica Jelena Marjanović (33) iz Borče ubijena je iz ljubomore, a ubicu treba tražiti u...\nObdukcija tela Jovana Radojčevića (53), kojeg je komšija Rade Rutalj (55) brutalno ubio na dan...


Berlin: Pozdravljen progres Crne Gore u oblasti integracija\nLukšić u posjeti\nU razgovoru je bilo riječi i o aktuelnim kretanjima u regionu\nMihael Rot, Igor Lukšić, Foto: MVPEI\n23.06.2014. 18:00h Ažurirano: 23.06.2014. 18:00h\nPotpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova i evropskih integracija Igor Lukšić boravio je u kraćoj radnoj posjeti Berlinu tokom koje je razgovarao sa savjetnikom kancelara za spoljnu i bezbjednosnu politiku Kristofom Hojzgenom i državnim ministrom za Evropu u Ministarstvu vanjskih poslova Mihaelom Rotom .\n"Tokom susreta sa Hojzgenom, pozdravljen je progres Crne Gore u oblasti evropskih i evroatlantskih integracija i razmijenjena mišljenja u susret NATO samitu u septembru. On je odao priznanje za dosadašnje rezultate koje je Crna Gora ostvarila u evroatlantskim integracijama i ohrabrio nastavak reformskih napora", ističe se u saopštenju Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija.\nU razgovoru je bilo riječi i o aktuelnim kretanjima u regionu i u tom kontekstu je zajednički apostrofiran značaj najavljene Konferencije o Zapadnom Balkanu, koja će se, 28. avgusta ove godne, održati u Berlinu.\n"Na sastanku sa državnim ministrom u Saveznom ministarstvu vanjskih poslova Mihaelom Rotom akcenat je bio na pregovaračkom procesu Crne Gore sa EU, sa fokusom na dosadašnji bilans rezultata kao i dinamiku aktivnosti u narednom periodu, prvenstveno u svijetlu predstojeće Međuvladine konferencije u Luksemburgu. Rot je posebno pozdravio jasno pozicioniranje Crne Gore u odnosu na aktuelnu ukrajinsku krizu i posvećenost naše zemlje zajedničkim vrijednostima EU. Takođe je ukazao na kompatibilnost procesa približavanja NATO i EU, odao priznanje za ostvareni progres Crne Gore i ocijenio da njena konstruktivna uloga može biti primjer u pristupnim pregovorima", piše u saopštenju.\nKristof HojzgenMihael Rotevroatlantske integracijeevropske integracijeIgor Lukšić\n22:36 h\t300\n22.06. 12:37 h\t2059\t73937\n22.06. 18:40 h\t1634\t57191\n22.06. 17:44 h\t436\t54410\n22.06. 13:32 h\t636\t40614\n22.06. 15:25 h\t37869\n22.06. 18:40 h\t291\t1634\n22.06. 12:37 h\t278\t2059\n22.06. 17:44 h\t109\t436


Novembar 25, 2021 17:23\nNa današnjoj sednici Vlada Srbije je usvojila Uredbu o tržišnoj premiji i Fid-in tarifi kako bi se ostvarili ciljevi osnaživanja energetske bezbednosti, jačanja održivosti energetskog sistema i očuvanja životne sredine, a na šta se Srbija obavezala potpisivanjem Sofijske deklaracije o "Zelenoj agendi za Zapadni Balkan" 2020. godine.\nNa sednici je usvojena Uredba o utvrđivanju prostornog plana područja posebne namene predela izuzetnih odlika "Vlasina" kojom je to područje kategorisano kao prirodno dobro od izuzetnog značaja za Srbiju, odnosno zaštićeno prirodno dobro prve kategorije. Usvajanjem ovog dokumenta stvoreni su preduslovi za realizaciju regionalnih i lokalnih razvojnih interesa 13 opština Jablaničkog i Pčinjskog okruga, a koji se odnose na zaštitu životne sredine i poboljšanje kvaliteta življenja lokalnog stanovništva, unapređenjem infrastrukturne i komunalne opremljenosti i razvojem privrede.


Stvaranje povoljnjijeg ambijenta za osobe sa invaliditetom\nAkcioni plan udruženja osoba sa invaliditetom 2014-2017.godina\nDvodnevna edukacija osoba sa invaliditetom koja se odnosi na realizaciju Akcionog plana za ostvarivanje ciljeva strategije u oblasti invalidnosti 2014-2017.godina i koja se provodi na nivou FBiH na području BPK-a Goražde završena je danas.\nU okviru edukacije urađen je i nacrt lokalnog Akcionog plana, čijoj prezentaciji je prisustvovala i ministrica za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Nela Čarapić.\nPrema rječima Sabine Džebo, kao jedne od učesnica izrade Nacrta akcionog plana za područje BPK-a, prije njegove izrade provedena je analiza situacije koja se odnosi na pitanje zdravstva, obrazovanja i zapošljavanja osoba sa invaliditetom.\n„Dobili smo podatke da na području našeg kantona postoji 1.500 osoba sa invaliditetom i na osnovu analize situacije koju smo uradili, odredili smo tri prioriteta koji će biti u Akcionom planu 2014-2017. To je podizanje nivoa svijesti o osobama sa invaliditetom, njihovim pravima i mogućnostima, prilogođavanje arhitektonskih barijera osobama sa invaliditetom i obrazovanje djece sa invaliditetom u osnovnim i srednjim školama na području našeg kantona“- istakla je ona.\nImplementacija ovog Akcionog plana bila bi od velikog značaja u smislu stvaranja povoljnjijeg ambijenta za osobe sa invaliditetom.\n„Nadamo se da ćemo u narednom periodu zajedno sa ljudima i vlastima uspjeti da se ovaj dokument usvoji i da počne njegova implementacija. Mi smo svjesni da je Goražde sredina koja ima jako puno problema, ali potrebno je da zajedno sa organizacijama koje okupljaju osobe sa invaliditetom radimo kako bismo stvorili jedan povoljnjiji ambijent u kojem će se osobe sa invaliditetom osjećati građanima koji imaju jednake mogućnosti. Vlast, građani i predstavnici nevladinih organizacija mogu jako puno uraditi i na dobijanju sredstava preko projekata iz inozemstva i sa nivoa FBiH. Na taj način ovdje se može graditi ambijent u kojem će se napraviti pristupačna sredina, objekti, postići dovoljno radnih mjesta za osobe sa invaliditetom i da djeca sa invaliditetom budu uključena u redovno školovanje. Mislim da za to postoje dobri uvjeti i mi sa nivoa FBiH ćemo učiniti sve da pružimo pomoć i vlastima u ovom kantonu, kao i organizacijama koje okupljaju osobe sa invaliditetom“- kazao je koordinator projekta i predsjednik Saveza slijepih osoba FBiH Fikret Zuko.\nNa ime uspješno okončane obuke, predstavnicima udruženja i njihovim saradnicima dodijeljeni su certifikati.


Gde su i šta rade pobednici Zvezda Granda - Pogledajte!\nMuzičko takmičenje “Zvezde Granda” iznedrilo je brojne pevače i pevačice, ali mali broj njih je uspeo da napravi zavidan uspeh.\nOdavno je poznato da pobeda u ovom ili bilo kojem drugom takmičenju te vrste nije garancija za uspeh na estradi, ali pojedini pobednici su uspeli da ostvare zavidne karijere do današnjeg dana. Od nekih, pak, ni traga, ni glasa, a neki su se ostvarili privatno, te mogu da se pohvale suprugama i decom.\nU nastavku pogledajte šta danas rade i kako izgledaju pobednici svih dosadašnjih sezona šou programa “Zvezde Granda”.\nPobednik prve sezone “Zvezda Granda” Bane Mojićević i dalje traga za pesmom koja će biti megahit i koja će obeležiti njegovu karijeru. Ipak, on može da se pohvali trijumfom u šou programu “Tvoje lice zvuči poznato”, gde je pokazao izvanredan talenat za imitiranje, ali i porodicom. Bane je ponosan otac dvoje dece koje ima u braku sa suprugom Milicom.\nMilica Todorović pobedila je u drugoj sezoni ovog takmičenja i jedina je žena koja je pobedila u “Zvezdama Granda”, a tada je imala samo 15 godina. Todorovićeva je dugo godina tražila hit, a onda ih je poslednjih godina izdala nekoliko počev od numere “Tri čaše”, do dueta “Moje zlato” i “Limunada”. Milica je trenutno jedna od najpopularnijih i najtraženijih pevačica “Granda” i uživa u ljubavnoj vezi sa koreografom Milošem Paunovićem.\nDušan Svilar, najbolji u trećoj sezoni, danas se uspešno bavi pop muzikom i redovno nastupa na eminentnim muzičkim manifestacijama i festivalima. Ne pojavljuje se u medijima bez preke potrebe, drži se podalje estradnih događaja, a privatni život čuva u tajnosti.\nPobednik četvrte sezone Darko Lazić puni novinske stupce prevashodno zbog dešavanja u privatnom životu. Ipak, on važi za jednog od najtraženijih pevača iz redova “Zvezda Granda”. Puni klubove i hale gde god se pojavi, a posebno je tražen kada je reč o svadbama i drugim privatnim slavljima, gde pravi neponovljiv provod.\nStefan Petrušić, trijumfovao je u petoj sezoni takmičenja “Zvezda Granda”. Redovno nastupa, ali ne snima pesme tako često i još uvek nije snimio pesmu koja bi ga vinula u vrh estrade. Privatno uživa u emotivnoj vezi sa devojkom Marijom Strugar.\nNa Darka Martinovića, pobednika šeste sezone, sigurni smo da ste potpuno zaboravili. Nakon pobede snimio je album prvenac, kao poklon od produkcije, ali nakon toga gotovo nestaje sa srpske muzičke scene i iz medija. Pojavljuje se ponekad u “Grandovim” emisijama, a novu pesmu nije snimio već dve godine. Darko vidi samo pet odsto, a iako je gotovo slep odlično vozi bicikl i igra košarku. Darko je kao veoma mlad doživeo porodičnu tragediju zbog koje je prošao kroz veoma teške trenutke. – Živim sa majkom i sa dvojicom braće, oni su mi pomogli da uspem i kao pevač i kao čovek, a otac mi je umro pre četiri godine, kada su mu otkazali bubrezi. To su bili teški trenuci za mene, ali život je morao da ide dalje – ispričao je 2012. godine, odmah nakon pobede u popularnom muzičkom takmičenju.\nAmar Gile, pobednik sedme sezone “Zvezda Granda”, jedan je od najuspešnijih pevača koji su prošli kroz ovo takmičenje. Ovaj pevač ima veliki broj obožavalaca, milionske preglede na “Jutjubu”, a nastupa ima na pretek. Oženjen je plavokosom lepoticom Enom sa kojom ima sina Darisa.\nMirza Selimović je pobedio u narednoj sezoni i takođe može da se pohvali velikim uspehom na muzičkoj sceni. Selimovićeve pesme takođe imaju milionske preglede na “Jutjubu”, veoma je tražen i popularan i mnogi mu predviđaju još bolju karijeru. Pevač uživa u ljubavnoj vezi sa manekenkom Jelenom Knežić.\nHaris Berković, pobednik “Zvezda Granda” 2015. godine, miljenik je pripadnica lepšeg pola. Atraktvni pevač več nekoliko godina u ljubavnoj vezi je sa koleginicom Radom Manojlović, zbog čega su često na stranicama tabloida. Berković vredno radi na svojoj karijeri, ulaže u spotove i pesme i čeka prvi hit.\nIbro Bublin pobedio je naredne godine u “Zvezdama Granda”, i to dok je još uvek bio maloletan. U takmičenju je privukao pažnju žirija i publike zbog velikog talenta. Predviđaju mu blistavu karijeru, ali još uvek nije našao pesmu koj bi ga izbacila u prvi plan.\nProšle godine takmičenje “Zvezde Ganda” iznedrilo je dva pobednika. Jedan od njih je šarmantni Aleksa Perović. Ovaj momak važi za jednog najperspektivnijih pevača “Granda”, a vreme će pokazati hoće li postati zvezda. On je nedavno postao otac. Dobio je ćerku Lunu u braku sa suprugom Milicom.\nDrugi pobednik bio je Makedonac Riste Risteski. On živi na relaciji Beograd-Ohrid i uživa u momačkom životu. Tek je na početu karijere, a mnogi misle da bi baš on mogao da bude nova pevačka zvezda na ovim prostorima.\nZvezde Granda pobednici svi\nMuž je rekao ženi da je stara i neprivlačna, na šta mu je žena dala fenomenalan odgovor! IQ test od dva pitanja koji će utvrditi vaš nivo inteligencije


Lalatović: Krivokapić nije kriv za trenutno stanje u Vojvodini - SPORTSKI ŽURNAL\nDeca sa invaliditetom i deca bez roditeljskog staranja učesnici kampa Deki5\nNJukasl oborio klupski rekord - 40 miliona za Žoelintona\nČavrić i Dražić neće protiv Feronikelija, Slovan poštuje\nTrener Helsinkija: Znamo šta nas očekuje, pripremljeni smo za to\nNišta od Partizana, Brajant u Makabiju\nI Lilard otkazao učešće na Mundobasketu\nDarko Rajaković, iznenađenje „na spisku“ Aleksandra Đorđevića: Vojnik u službi tima\nBivši igrač Zvezde Pavlović: Već učim ruski\nMaja Ognjenović: Istina je za Vakif, platili su obeštećenje i potpisala sam ugovor\nNovopazarci doveli Amerikanca Diksona\nU Zvezdu stigao i Miljan Erić\nTunis srušio Orliće, sa Egitom za četvrtfinale\nJuniorke Srbije osvojile zlato na EP B divizije i vratile se u elitu\nRodik: Nadam se da će svet ceniti sve što je Đoković uradio\nKrajinoviću srpski derbi protiv Đerea u Hamburgu\nLajović: Pamtiću ovo do kraja života\nNina Stojanović u četvrtfinalu dubla u Jurmali\nNemanja Matković i Dušan Vasić pojačali Šapčane\nDejan Savić: Izgubili smo u prve dve četvrtine\nSrbija bez medalje na SP, Španija u polufinalu\nDrašović: Imamo svoje adute protiv Španije\nRuski bokser preminuo od povreda zadobijenih u ringu\nSun Jang stigao drugi, ali osvojio zlato na 200 slobodno\nMladi Uroš Ivanković preplivao u Grčkoj 21 kilometar, dogodine Lamanš\nKejleb Juan pobednik 16. etape Tur d'Fransa\nFudbal ›Kup Srbije\nLalatović: Krivokapić nije kriv za trenutno stanje u Vojvodini\n13 mart, 2019 6\nTrener Radničkog iz Niša Nenad Lalatović rekao je posle večerašnjeg plasmana u polufinale Kupa Srbije da je zadovoljan što je njegov tim ostvario cilj, ali da je nezadovoljan zbog primljenog gola\n– Mi smo ostvarili svoj cilj i ušli u polufinale. Nije bilo lako, ekipa mi je prilično umorna, ali moraće da izdrže još u subotu protiv Zemuna, pa ću im dati četiri slobodna dana. Smatram da smo danas zasluženo pobedili i ušli u polufinale Kupa. Nisam potpuno zadovoljan, jer je nedopustivo da moj tim prima gol u 93. minutu i zbog toga sam neraspoložen iako smo pobedili. Ja kad vodim 5:0 ne smem da primim gol u zadnjoj sekundi i to moji igrači moraju da shvate. Ne smeju da se opuste. Ja želim da oni liče na mene i da uvek tako izgledaju na terenu – rekao je Lalatović posle utakmice.\nRadnički je u četvrtfinalu pobedio Vojvodinu sa 2:1 i tako se plasirao u polufinale Kupa Srbije.\n– Da igram protiv rođenog brata davio bih ga 90 minuta i želim da se i moji igrači tako ponašaju – rekao je Lalatović.\nOn je poželeo Vojvodini da se plasira u plej-of Super lige Srbije.\n– Smatram da moj kolega Krivokapić ne snosi nikakvu krivicu za poziciju na kojoj se Vojvodina trenutno nalazi – rekao je trener Radničkog.\nLalatović nije želeo da komentaršie potencijalnog protivnika u polufinalu Kupa Srbije.\n– Ne bih sada komentarisao eventualnog protivnika, jer su i Zvezda i Partizan i Mladost ekipe za respekt, koje sa pravom imaju ambicije da osvoje ovo takmičenje kao i mi – kazao je on.\nTrener Vojvodine Radovan Krivokapić kazao je da je veoma teško doći do željenog rezultata protiv tima koji sve vreme na terenu zna šta želi.\n– Mi danas nismo mogli da im pariramo ni u jednom fudbalskom segmentu i ja bih želeo da istaknem da je Radnički primer kako treba da se radi u svim strukturama kluba. Ja im želim da oni izdrže do kraja i ostvare svoje ciljeve. Mi smo pokušali sve što smo mogli, ali nam danas to nije pomoglo. Idemo dalje, okrećemo se Super ligi i utakmici sa Čukaričkim koju moramo da dobijemo ako želimo u plej-of – rekao je Krivokapić.\nDvostruki strelac Matić hvali kapitena: Drinčić nogom, kao drugi rukom\nProtiv Flore nije išlo, Radnički na „plus tri” protiv Proletera\nŽeljko Pavlović · 13 mart, 2019 22:03\npavle · 14 mart, 2019 07:45\nMarko Pavlović · 13 mart, 2019 22:03\nmarko · 14 mart, 2019 07:46\nSlaninari zapad · 13 mart, 2019 22:37\nMolimo Baticu Mirkovića da navrati do Voše i podnese ostavku, kad već ovaj naš vajni stručnjak nije sposoban ni to da učini!\nNeka visi Pedro! · 14 mart, 2019 19:52\nOn je jedini krivac, za sve što se događa u najstarijem srpskom superligašu, Vojvodini.\nKVAL. ZA LŠ: Kopenhagen siguran u Velsu (VIDEO)\nMihajlović završio prvi ciklus hemoterapije, ostaje u bolnici\nKVAL. ZA LE: Ararat siguran, Suduva razbila Tre pene, Didelanž slavio u Makedoniji (VIDEO)\nMark Valijente nije više igrač Partizana\nREPUBLIKA: Sergej u Junajtedu, Laciju 75 miliona i bonusi\nKORNER: Superligaško ogledalo


Austrija pripremila plan za škole – razrađen koncept semafora | roditelji.me\n19/08/2020 11:07 | by Roditelji.me | No Comments\nAustrija je usvojila Koncept za uspješan početak škole i rada ustanova brige za djecu, koji je dostupan na zvaničnim stranicama Ministarstva prosvjete, a čiji je cilj, prema riječima ministra, da se “roditelji ne brinu” i da početak školske godine “prođe normalno”.\nRazrađen je koncept semafora od četiri boje, od kojih svaka predstavlja različitu epidemiološku situaciju, od zelene koja je najbolja, do crvene koja je najgoraa. Između su još žuta i narančasta, a svaka od ovih situacija sa sobom nosi i konkretne i unaprijed zadate mjere.\nU zelenoj situaciji postoji obaveza nošenja maski i pridržavanja higijenskih mjera poput redovnog pranja ruku, kao i držanja distance.\nMinistar ističe da bi trebalo izbjegavati druženje djece iz različitih razreda, kako bi svaki za sebe bio posebna epidemiološka situacija, pa se u slučaju zaraze jednog učenika širenje može brzo zaustaviti. Preporučuje se održavanje što većeg dijela nastave napolju kada god je to moguće. Učionice se moraju redovno i često provjetravati, svakih 20 minuta.\nAko dođe do pogoršanja epidemiološke situacije, onda se po semaforu austrijskog ministarstva ulazi u žutu situaciju, u kojoj je obavezno nošenje maske i napolju. Fizičko vaspotanje se održava van školske sale, u njoj samo uz dodatne mjere zaštite. Moguće je i zatvaranje nekih škola, kao i nastava online.\nSljedeći stepen je narandžasti, a u toj situaciji se zabranjuje dolazak stranih osoba u škole, otkazuju se ekskurzije, nastavno osoblje sastanke održava online, a sve s ciljem da se što više smanji izloženost kontaktima s drugim, potencijalno zaraženim osobama. Uz to, za učenike od 9. razreda moguće je održavati nastavu s manjim grupama učenika. Kada se dođe do crvenog stepena, onda se većinom prelazi na online nastavu.\nTestiranje učenika i nastavnika\nU austrijskim školama će se raditi testiranje učenika na koronavirus grgljanjem, jer se pokazalo da velikom broju mlađe djece jako smeta uzimanje uzorka iz usta i nosa štapićem. Svake tri sedmice će se tako testirati reprezentativna grupa od 15 hiljada učenika i 1200 prosvjetnih radnika, a s ciljem da se pronađu i asimptomatski nositelji koronavirusa pa se tako u što većoj mjeri spriječi širenje zaraze u školama, kao i da se “prepoznaju pravi razmjeri infekcije.\nPilot-studija je već sprovedena u Beču na više od pet hiljada učenika i nastavnika, a pokazalo se da su uzorci koje se dobiju grgljanjem jednako upotrebljivi kao i oni kada se koriste štapići.\nMinistar Fasman je najavio da će vjerovatno “doći do privremenog zatvaranja nekih škola” u slučaju pojave koronavirusa u njima, kao i do “učenja na daljinu”, ali je cilj “izbjeći potpuni lockdown“.\nRoditeljima austrijskih školaraca do početka školske godine – koja počinje 7. odnosno 15. septembra, zavisno u kojoj saveznoj pokrajini – biće ponuđena i posebna telefonska linija na koju mogu nazvati i pitati sve što im nije jasno ili ih dodatno zanima.\nFasman je istakao da su on i njegovi saradnici iskoristili ljeto kako bi razradili novi koncept nastave u pandemiji, poboljšali realizaciju online nastave i “naučili na greškama u toku proljeća”.\nSada je kod online nastave potrebno da se nastavnici međusobno informišu u vezi sa zadacima koje daju učenicima, kako ih ne bi previše opteretili.\nJedino što je u ovom trenutku nepoznato je koliko zaraženih treba da bude za određene boje na semaforu, ali te brojke treba da odredi austrijsko ministarstvo zdravlja, koje je najavilo da će to učiniti do kraja avgusta. Sve ostalo je u vezi sa izvođenjem nastave u doba pandemije u Austriji već poznato i jasno.


Zoran Milošević | Kurir\nTag: Zoran Milošević\nSEĆATE LI SE DEČAKA KOJI SE OBESIO POSLE MUČENJA U KLADIONICI? Oglasio se njegov otac i otkrio zbog čega su ga maltretirali! 23\t1.7k\nMLADIĆ (22) SE OBESIO ZBOG ZLOSTAVLJANJA: Otac sa umrlicom sina protestuje ispred suda! 34\t619\nISPLATILO IM SE: Srbima koji su radili u Rusiji DVE penzije! 4\t34\nSvaki treći radnik u Srbiji radi na crno 8\t9


PERIC MOTORS DOO - auto plac, Batočina | Polovni automobili - auto oglasi, prodaja vozila, auto delovi\nAdresa: Kragujevačka bb\nRadno vreme: radnim danima 09-18 h\nSve kategorije Putnička vozila Kombi/Laka dostavna vozila Auto delovi Motocikli delovi i oprema Felne i ratkapne\nAudi A4 1.9 TI\nBMW 320 2.0 Restajling\nMercedes Benz A 170 Elegance long\nŠkoda Octavia 2.O TDI DSG\nVolkswagen Golf 6 1.6 TNG\nFord Transit 2.O TDCI\nKacige Moto Oprema Wintex\nPogledajte nasu ponudu na www. wintex. at Peric Motors doo generalni uvoznik i distributer moto opreme Wintex Mozete nas posetiti u nasem maloprodajnom objektu svakog dana sem nedelje od 09-18 h Kragujevacka bb, 34227 Batocina na magistrali Batocina -Kragujevac 3 km od naplatne rampe Batocina. Veliki izbor moto- opreme po povoljnim cenama . Ocekujemo Vas Wintex dizajniran da stiti.


Kuda ide pomoć koju dele bogate siromašnim zemljama\nOd Trumanovih jaja do Maršala\nPo tvrđenju Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) tokom 2016. godine 30 zemalja članica Komiteta pomoći razvoja podelili su 142,6 milijardi dolara kao finansijsku pomoć siromašnijim zemljama. Sjedinjene Države, Nemačka, Velika Britanija, Japan i Francuska dali su najveći deo strane pomoći. Kina ne pripada toj organizaciji, a sumu njene pomoći siromašnijima Peking ne objavljuje, ali se po nekim podacima ta zemlja nalazi na samom vrhu država donatora. U proseku Amerika je tokom poslednjih deset godina kao pomoć podelila blizu jedan odsto svog državnog budžeta, što bi bilo 32 do 34 milijardi dolara. U odnosu na svoju ekonomiju Švedska, na primer, je poklonila deset puta više od Amerike. Osim novca za pomoć civilnom društvu, Sjedinjene Države mnogim državama dodeljuje i vojnu, bezbednosnu, donaciju, koja nije mala, uzmimo Izrael kao primer, i u tom slučaju iznosi 3,2 milijardi dolara godišnje, zaključuje Milan Balinda, urednik Magazina Tabloid i dugogodišnji novinar američkog dnevnika Majami Herald\nPo nekim podacima Kina je između 2000. i 2014. ponudila 350 milijardi pomoći stranim zemljama. Radi se o 140 država i teritorija u kojima Kina sponzoriše više od 4.000 projekata, a sve to skupa stavilo bi Kinu kao najvećeg darodavca sveta. Samo u 2009. Kina je ponudila 69,9 milijardi kao pomoć, a to bi bilo dvostruko više nego što normalno godišnje daje Amerika. Veći deo kineski pomoći usmeren je na razvoj trgovine, a manji na razvoj industrije i blagostanje. Najviše od tih kineskih para dobijaju zemlje članice kineskog razvoja poznatog po imenu Jedan pojas jedan put. Dakle, najviše se radi na transportu, stovarištima i komunikaciji. Donacije za poljoprivredu, šumarstvo i ribarstvo iznosile su samo tri odsto celokupne sume.\nNa drugom mestu izdašnih donatora nalazi se Amerika. Od 2002. godine Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) postepeno je podizala budžet spoljne pomoći i sada je nešto veći od 32 milijardi dolara. Sve skupa, što uključuje i druge američke agencije, međunarodna pomoć iznosi godišnje oko 34 milijardi dolara. Tokom 2016. fiskalne godine, što su poslednji dostupni podaci, Amerika je finansijski asistirala preko 100 zemalja. Izrael, Avganistan i Egipat najveći su primaoci američke pomoći. Više od jedne trećine tog budžeta za pomoć usmeren je na dugogodišnje projekte koji promovišu privredni rast i programe javnog zdravlja. Oko 23 odsto doniranog novca usmeren je kao humanitarna pomoć u slučajevima prirodnih nesreća.\nNemačka sa sumom od 24,67 milijardi u 2016. nalazi se na trećem mestu donatora. U odnosu na prethodnu godinu taj budžet pomoći porastao je za 36,1 odsto i to pre svega zahvaljujući pomoći upućenoj bliskoistočnim izbeglicama. Budžet pomoćo iznosi 0,7 odsto bruto nacionalnog dohotka. Velika Britanija pomaže sa 18,01 milijardom. Pakistan, Etiopija i Avganistan su zemlje koja svaka dobija po 300 miliona pomoći iz Londona. Nigerija, Sirija, Sijera Leone, Južni Sudan i Tanzanija primaju svaka nešto više od 200 miliona. Japan sa pomoći od 10,37 milijardi nalazi se odmah iza Britanije.\nZa Ameriku sve je počelo nakon Drugog svetskog rata i sa takozvanim Maršalovim planom. Taj plan je bio najuspešniji američki program strane politike u čitavoj njihovoj istoriji. Francuska, Italija, Velika Britanija, Zapadna Nemačka i druge zapadne evropske zemlje dobile su tadašnjih 13 milijardi dolara pomoći što bi danas iznosilo nekih 135 milijardi dolara, a potrebno je uzeti u obzir da je tada u Evropi, i u svetu, živeo mnogo manji broj ljudi. Tim novcem omogućen je ekonomski oporavak, podignut moral stanovništva i smanjena je privlačnost komunizma. Sve je to dobro poznato, ali šta je manje poznato je da je Maršalov plan najviše doprineo početku tenzija Hladnog rata između Zapada i Istoka. Maršalov plan je utabao put NATO savezu i cepanju Evrope. Juna 1947. general Džordž C. Maršal, poznat kao „organizator pobede" i šef generalštaba za vreme Drugog svetskog rata, nalazi se tada na mestu ministra spoljnih poslova u Trumanovoj administraciji. Tokom jednog predavanja na Harvard univerzitetu objasnio je stanje u Evropi i objasnio da je potrebno da Amerika „uradi sve što je u njenoj moći" i pomogne posrnulom kontinentu. Bilo je to istorijsko izlaganje koje je promenilo američku spoljnu politiku.\nMaršalova zapažanja bila su veoma jednostavna i veoma jasna: ekonomske krize uzrokuju socijalno nezadovoljstvo, a to nezadovoljstvo proizvodi političke krize. Evropski nacionalni dugovi bili su astronomski, a monete i banke bile su veoma slabe. Rudnici i fabrike su se raspadali. Pruge i pomorstvo bili su skoro neupotrebljivi. Prosečan seljak nije mogao da proizvodi jer nije imao sredstava da nabavi ono što mu je za proizvodnju potrebno i većina obradivih površina nisu obrađivane. Nije bilo dovoljno hrane po gradovima Evrope. Zaključio je da ako se Evropa ne oporavi, popašće pod komunističke vlasti, a na čemu je Staljin sve vreme radio. Komunističke partije već su imale jaku podršku u Francuskoj i Italiji, a građanski rat između levice i desnice već se odigravao u Grčkoj. Američki političari su se zabrinuli da će u Zapadnoj Evropi Kremljin postići hegemoniju na celoj teritoriji Evrope bez da ispale i jedan metak. Istovremeno je shvaćeno da je američki izolacionizam jedan od uzroka Drugog svetskog rata. Izazovi nisu bili toliko tehničke prirode, koliko potreba za političkom vizijom koja bi se bazirala na, pre svega, kulturnom nasleđu.\nMaršalov plan je uključivao i Zapadnu Nemačku i pre svega njene kapacitete u proizvodnji uglja i čelika. To se nije dopadalo ni Moskvi ni Parizu i Francuzi su zahtevali garancije da Nemačka neće opet ojačati i postati agresivna. Te je garancije dobila i Američka je vojska još dugi niz godina ostala u Nemačkoj, praktično do samog ujedinjena Istočne i Zapadne Nemačke. Maršalov plan je bio ponuđen celoj Evropi. Rusiji i zemljama komunističkog bloka, ali je Staljin to odbio plašeći se za opstanak njihovih političkih sistema i društvenog uređenja, pa je tako „izvisila" i Jugoslavija. Osim „Trumanovih jaja". Mada, sve one hidrocentrale i železare, putevi i elektrifikacija... kreditirani su američkim kreditima i donacijama jer je nakon rata Jugoslaviji bio veliki problem imati dovoljno hrane. Nema te hidrocentrale koju mogu da izgrade gladni radnici. Malo po malo francusko-nemački dogovor o uglju i čeliku prerastao je u tesno saradnju unutar Zapadne Evrope, NATO paktu i kasnije Evropskoj Uniji. Američki predsednik Bil Klinton i njegovi savetnici naivno su verovali da mogu da izazivaju ruski bezbednosni parametar bez posledica. Svaki santimetar pomeranja NATO saveza ka istoku povećavao je rusko nepoverenje prema Zapadu.\nAli, pre nego što je Džordž Maršal transformisao američku spoljnu politiku u Evropi, izgubio je političku borbu u Kini. Nakon Drugog svetskog rata tokom 13 meseci, od kraja 1945. do početka 1947, on je bio specijalni izaslanik u Kini gde je radio na pokušajima da se prekine rat između Mao Cetunga i Čiang Kajšeka. Postigao je veoma zavidne rezultate, a onda se umešao Staljin i rat se nastavio sve dok komunisti nisu pobedili. Tako je Amerika izgubila Kinu, a deo te krivice bez sumnje pripada i generalu Maršalu. Druga je stvar što novac sam po sebi nije dovoljan da bi se stvorio i uspešno sproveo Maršalov plan. Sjedinjene Države su utrošile ogromnu sumu novca u Iraku i Avganistanu, do kraja 2017. to bi bilo preko 208 milijardi dolara. Sa tim novcem postignuti su mizerni rezultati.\nU ondašnjoj Evropi postojala je većinski apolitična birokratska struktura koja je bila sposobna i raspoložena da radi na rekonstrukciji svojih zemalja, a to nije slučaj ni u Iraku ni u Avganistanu. Potom, u Evropi je postojao unutrašnji i spoljni bezbednosni mir, nije bilo ni Al Kaide, ni Talibana, a ni Islamske države. Vlade Iraka i Avganistana nikad nisu postigle potpunu kontrolu nad zemljama u kojima vladaju.\nBilo kako bilo, pomoć stranim zemljama čini Ameriku sigurnijom, ili to je makar bio njihov stav sve do nedavno. Prošlog marta Bela kuća predložila je smanjenje međunarodne pomoći za 33 odsto. Mnogi kritičari strane pomoći koriste argument da se opravdanost te pomoći bazira na „anegdotnim podacima" i pogrešnim verovanjima u moć dolara da transformiše zemlje kojima je pomoć upućena. S druge strane, čak je i Ministarstvo odbrane prepoznalo važnost meke moći koja se fokusira na programe namenjene da „zadobije srca i um" američkih neprijatelja. I dok niko ne poriće važnost Maršalovog plana i njegovu ulogu u posleratnoj Evropi, sumnje postoje kako takva novčana pomoć deluje u modernom vremenu. Postoje podaci da zemlje koje dobijaju najviše sredstava po glavi stanovnika kada je u pitanju zdravstvena briga, veoma brzo postižu merljivo pojačanje u državnoj stabilnosti i manji stepen korupcije, između ostalog. Veza između zdravstvene pomoći i mira prerasla je u takozvani koncept „strateška zdravstvena diplomatija". Shvaćeno je i prihvaćeno da pomoć za zdravstvo ispunjava dva cilja - humanitarni i strateški. Vojna i druge vrste pomoći igraju svoju ulogu do izvesnog stepena, ali za zdravstvenu je dokazano da donosi brze i opipljive rezultate.\nMeđu zemljama koje najviše donacija dobijaju od Amerike na prvom mestu je Avganistan, uključujući ekonomsku, humanitarnu i bezbednosnu pomoć. Sledi Jordan pa Kenija. Potom Tanzanija, Uganda, Zambija i Nigerija. Kada se kao merilo uzme samo bezbednosna pomoć (za vojsku, policiju i slično) na prvom mestu je i dalje Avganistan, a sledi Izrael. Nakon Izraela idu Irak i Egipat, a onda Sirija i Jordan. Nedavno je budžet USAID smanjen za 30 odsto, kao i budžet Ministarstva spoljnih poslova koje takođe dodeljuje pomoć stranim zemljama. Američki predsednik Tramp objašnjavao je odluku o smanjenju budžeta pomoći sledećim, između ostalih, rečima u jednom intervjuu za Vašington post: „Pogledajte samo neke zone naših gradova. I onda vidite, znam jer sam video, gradimo škole u Iraku i oni ih dignu u vazduh. A onda mi podignemo drugu školu i ta će se dići u vazduh... A opet mi ne možemo da sagradimo školu u Bruklinu. Nemamo novac za obrazovanje jer ne možemo da gradimo u našoj sopstvenoj zemlji... I kom trenutku kažeš 'Hej, moramo da povedemo brigu o nama samima'." Ni jedna od 20 zemalja na vrhu liste koja dobija pomoć od Amerike ne nalazi se na Zapadnoj hemisferi. Radi se o siromašnim i razorenim zemljama.\nAdministracija Bele kuće objavila je prošlog 19. avgusta da neće potrošiti više od 200 miliona dolara koje su odvojene za pomoć Palestincima na Zapadnoj obali i Gazi. Slična odluka doneta je prethodne nedelje da se neće potrošiti 230 miliona koje je obezbedio Kongres da bi se stabilizovale zone u Siriji. To je samo deo sume novca za koju je administracija rekla da razmatra da ukine, a radi se o tri milijarde pomoći namenjene zemljama širom sveta.\nInače, Vašington smatra da je Hamas koji upravlja zonom Gaze teroristička organizacija. Zaustavljanje novca dogodio se samo nekoliko nedelja pre nego što zaključi fiskalna godina i stoga Kongres ne bi imao vremena da reaguje. Sjedinjene Države zaustavile su doprinos Ujedinjenim Nacijama koje operišu škole i zdravstvene klinike u palestinskim izbegličkim logorima. To bi bilo u zonama Zapadne obale, Gazi, Jordanu i Libanu. Američka ambasadorka u UN, Niki Hejli, rekla je da Amerika neće dati više novac za to delovanje UN. Što se palestinskih izbeglica tiče radi se o više od pet miliona ljudi. To su deca, unuci i praunuci Palestinaca koji su proterani iz svojih kuća 1948. godine kada je formiran Izrael. Palestinci insistiraju da su tih pet miliona duša još uvek izbeglice i da kao takvi imaju pravo da se vrate u svoje kuće.\nJedan od razloga što je obustavljena pomoć Palestincima je i taj da palestinske vlasti (PA) plaćaju porodicima martira-terorista kao i zatvorenicima koji su osuđeni zbog terorizma u Izraelu. Moguće je da PA ne koristi američke donacije, ali kad njih ne bi bilo onda bi oni morali da snose troškove umesto Amerike i možda im ne bi ostalo novca za pomoć teroristima i njihovim familijama. S druge strane, koristeći finansijska sredstva kao političko oruđe pritiska uglavnom ne funkcioniše i PA neće zbog toga promeniti svoju utabanu politiku.\nSve do sada Sjedinjene Države su bile zemlja koja je najviše pomagala Palestincima mada nije direktno pomagala budžetu Palestinaca, kao što to radi Evropska Unija, već je ta pomoć išla preko raznoraznih svetskih organizacija. Zaustavljanje fondova za Palestinske potrebe dolazi u trenutku velike napetosti između Palestinaca i Vašingtona. Palestinci su bojkotovali američke funkcionere i odbijaju da nastave pregovore sa Izraelom. Bilo je nekih novih ideja koje je promovisao Trampov zet Džerid Kušner, inače izaslanik Bele kuće za pregovore oko mirnog rešenja između Palestinaca i Izraela. Pogoršanje se zaoštrilo nakon što je Amerika premestila svoju ambasadu iz Tel Aviva u Jerusalim.\nAmerički predsednik je rekao liderima američkih Jevreja i njihovim rabinima, uoči Roš Hašana praznika, da će pomoć Palestinskim autoritetima biti zaustavljena sve dok „ne postignemo dogovor". Predsednik je rekao svoje komentare nakon pitanja čuvenog pravnika Alena Deršovica da li bi jevrejsko društvo moglo da bude optimističko u pogledu postizanja mirovnog dogovora. „Mislim da je odgovor veoma jako - da! Zaista verujem da ćemo postići dogovor. Nadam se. Bila bi to velika stvar kad bi se dogodila." Odmah nakon američke odluke da „kazni" Palestince, Velika Britanija je objavila da će dati više novca palestinskim izbeglicama da bi se nadomestili fondovi za zdravstvo i školstvo. Izrael je rutinski kritikovao Ujedinjene Nacije, odnosno njihovu agenciju, da se ponaša pristrasno jer dozvoljava da se njihovi prostori po školama i klinikama koriste od strane militantnih Palestinaca.\nUN se odbacile takve tužbe kao neosnovane. Sečenjem paketa pomoći američka administracija „poravnala se" sa tvitom koji je još 2. januara objavio Donald Tramp u kome je stajalo da Palestinci primaju „stotine miliona dolara", ali da Sjedinjenim Državama ne daju „ni zahvalnost ni respekt".\nNeki američki funkcioneri tokom ove godine reagovali su na najavu Bele kuće o rezanju fondova insistirajući da bi tako nešto moglo da dovede do pobuna među Palestincima, specijalno u Jordanu gde se nalazi nekoliko miliona palestinskih izbeglica. Među funkcionerima nalazio se i ministar odbrane Džejms Matis kao i tadašnji ministar inostranih poslova Reks Tilerson. Na to im je indirektno odgovorila ambasadorka u UN Niki Hejli koja je isticala naklonost nekih agencija Ujedinjenih Nacija prema Palestincima i njihove anti-izraelske stavove.\nMeđu zamrznutim fondovima našlo se i 25 miliona namenjenih mreži palestinskih bolnica u Istočnom Jerusalimu. To bi bilo šest bolnica od kojih su dve visokog ugleda: Augusta Viktoria bolnica i Sent Džon. To su hrišćanske bolnice sa izraelskom licencom i kulturološki su palestinske, tvrdi Džerusalim post. Te dve bolnice su u tesnoj saradnji sa dve poznate izraelske bolnice u Zapadnom Jerusalimu.\nKrajem avgusta američko ministarstvo odbrane je objavilo da zamrzava pomoć Pakistanu u iznosu od 300 miliona dolara. Razlog za takvu odluku opravdava se optužbom da pakistanska vlada nije ništa uradila na suzbijanju terorizma. Ovo zamrzavanje je samo deo obustavljanja finansijske pomoći Islamabadu koje je najavljeno od strane američke administracije još u januaru. Tvrdi se da Pakistan ne preuzima dovoljno jake mere za suzbijanje delovanja Talibana i drugih terorističkih grupa.\nInače, Pakistan služi kao glavni put kojim se snabdevaju američke trupe u Avganistanu. Donald Tramp je tvitovao januara meseca pritužbe na ponašanje Pakistanaca: „Sjedinjene Države su blesavo kao pomoć dale Pakistanu više od 33 milijardi dolara u poslednjih 15 godina, a oni nama nisu dali ništa osim laži i prevara, smatrajući da su naše vođe budale. Oni teroristima koje tražimo u Avganistanu daju utočište, sa malo pomoći. Nema više!"\nPo jednoj odluci američkog ministarstva odbrane koju je Tramp potpisao prošlog marta, Pakistancima se neće dati novac da pokriju troškove svojih odbrambenih operacija ukoliko Amerika to konkretno ne odobri, a u skladu sa učinkom u borbi protiv terorizma. Nedavno izabrani premijer Pakistana, Imran Kan, nasledio je klimavu ekonomiju i očekuje se da će se povesti pregovori sa Međunarodnim monetarnim fondom za zajam od 12 milijardi dolara. Američki državni sekretar Majk Pompeo u julu je upozorio da novac od strane MMF ne bi smeo da bude iskorišćen da bi se vratili dugovi Kini. Amerika je takođe tražila da se Pakistan stavi na globalnu terorističku „sivu listu" što bi u mnogome otežalo Islamabadu da dobije međunarodne kredite. Pakistan je do sada nekako izbegao da stigne na tu listu.\nPrima li Amerika pomoć? Amerika je takođe primala pomoć iz mnogih stranih izvora. Ali to je bilo u ranijim vremenima. Tokom rata za nezavisnost svaka veća bitka imala je pomoć iz inostranstva, bilo u ljudstvu, opremi ili novcu. Međunarodna pomoć takođe je poslata nakon udara uragana Katrina, ali generalno Sjedinjene Države nerado primaju stranu pomoć. Mnoge zemlje nude Americi pomoć nakon raznoraznih prirodnih katastrofa, ali se ta pomoć uglavnom ljubazno odbija. U pomoć bi moglo da se računa i reakcija NATO zemalja nakon terorističkog napada na zgrade bliznakinje u Njujorku. Isto tako, neke zemlje su dodelile Americi besplatne vojne baze na svojim teritorijama.\nA 1: Kako USAID deli novac pomoći\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID) je američka vladina agencija koja je odgovorna za administraciju svih civilnih donacija za inostranstvo. Osnovana je 1961. godine i glavni joj je štab u Vašingtonu. U njihovom statutu stoji da im je misija da se bori protiv krajnjeg siromaštva i promoviše razvoj. Zalaže se za demokratska društva istovremeno doprinoseći bezbednosti i blagostanju Sjedinjenih Država.\nVeoma mali deo novca, negde oko četiri odsto, USAID daje direktno stranim vladama. Gro dolara se raspoređuje organima civilnog društva. Retko ta agencija daje sredstva direktno, već za to koristi razne načine distribucije. Sarađuje sa raznim fondacijama, nevladinim organizacijama, lokalnim i regionalnim organizacijama, kooperativama, privatnim volonterskim organizacijama i međunarodnim organizacijama. U te međunarodne spadaju i agencije Ujedinjenih Nacija. Razlog zašto se novac ne daje vladama je taj da u vladama ima korupcije.\nKoriste se i nevladine organizacije, tzv. Krovne, čiji je jedini zadatak da predlaže USAID gde bi novac trebalo uputiti i kasnije ta sredstva raspoređuju. Inače, američka inostrana pomoć je kompleksni sistem agencija sa više od 20 federalnih agencija.USAID je jedna od njih, mada daleko najveća od ostalih, osim kada se radi o vojnoj pomoći i tada novac ide preko Ministarstva inostranih poslova.\nUSAID je polu-nezavisna agencija koja operiše pod političkim voćstvom američkog predsednika, Ministarstva inostranih poslova i Saveta za nacionalnu bezbednost. Sama dobija fondove preko Ministarstva inostranih poslova. Pomoć koju svet dobija od Amerike nije ograničena samo na delovanje državnih agencija. Mnogi programi širom sveta zavise od privatnih donacija. Sam Bil Gejtc, osnivač Majkrosofta, do sada je u humanitarne svrhe svih vrsta, najviše u zdravstvo, uložio preko 23 milijarde dolara. A velika novćana pomoć Izraelu stiže od evangelističkih crkava Amerike, a i ostatka sveta. Evangelisti to rade da bi se ispunila proročanstva o povratku Isusa koji će se pojaviti samo ako su Jevreji još u Izraelu i ako obnove Hram na istom mestu na kome je bio u doba kralja Davida, u Jerusalimu.\nInače, oko 49 odsto američke pomoći inostranstvu ide kroz američkih neprofitnih i profitnih kompanija i američkih obrazovnih institucija. Ostatak ide preko međunarodnih i lokalnih organizacija. Kritičari američkih programa pomoći tvrde da taj novac ne postiže ono zašta je namenjen zbog loše organizacije distribucije i korupcije. Još 2013. godine današnji predsednik Tramp tvitovao je da „Svaki peni od 7 milijardi dolara koje idu u Afriku za vreme Obame biće ukraden - korupcija je razuzdana!"


POČETNAGENERALPosloviNa pažnju kandidata koji su imenovani u TCDD od 2828. Zakona o socijalnim uslugama\n11 / 01 / 2020 Poslovi, GENERAL\nna pažnju kandidata dodijeljenih tcddye zakonom o socijalnim službama\nDržavne željeznice Republike Turske (TCDD) namirile su kandidate, do datuma 07.02.2020/XNUMX/XNUMX, zajedno sa potrebnim dokumentima TCDD Generalni direktorat za ljudske resurse Odjeljenje za imenovanje i razdvajanje podružnice ili naš regionalni ured (Haydarpasa-Ankara-Izmir-Sivas-Malatya i Adana Afyon) Ljudski resursi Oni se moraju osobno prijaviti Direktoratu za usluge.\n1) Izvještaj zdravstvenog odbora (punopravne državne bolnice ili službene univerzitetske bolnice) Izvještaji medicinskih odbora dobiveni nakon datuma najave rezultata smještaja smješteni u okviru zakona br. 2828 vrijede. Imenovati u izvještajima Zdravstvenog odbora Detalji koje treba navesti;\nInspekcija boje (ishihora test)\nScreening test (za stimulanse i lijekove)\nIspitivanje sluha (prosjek čistog zvuka kao rezultat audiometrije)\n2) 2 kopije overene notarske diplome (Ako je predočen original diplome, fotokopiju diplome odobrit će službenik TCDD-a.)\n3) 2 Potvrda o otpuštanju (za one koji su odslužili vojnu službu) ili Izvještaj o vojnom statusu (Oni koji su odgodili) (E-vlada vrijedi.)\n4) Uzorak sertifikovane lične karte 2 (ako je dostavljena originalna lična karta, fotokopiju lične karte odobrava službenik TCDD-a.)\n5) 2 Dugoročni kvar na uslugu socijalne sigurnosti (putem e-vlade)\n6-) 1 KPDS / YDS rezultat dokumenta (obavezan za podnosioce zahteva koji su postavili zahtev KPDS / YDS u KPSS vodiču za podešavanja).\n7) Rezidencija (nagodba i drugi adresni dokument putem e-uprave)\n9) 2 Kazneni spis (E-vlada je važeća.)\n10) 1Pcs Plastična datoteka, 2pcs file košulje\n11)Obrasci (Kliknite na obrasce za obavljanje transakcija)\na) Ugovor 1 kom (dupleks ispis će biti popunjen i potpisan na jednoj stranici),\nb) Obrazac zahtjeva za posao (Popunjava se i potpisuje rukopisom na jednoj stranici),\nc) Obrazac deklaracije materijala (dupleks ispis će biti popunjen i potpisan na jednoj stranici),\nd) Etički kodeks državnih službenika (popuniti i potpisati rukopisom),\nNa pažnju kandidata koji su se nastanili u turskoj državi\nKPSS 2018-2 Preferencije Kao rezultat kandidata koji su se nastanili u TCDD\nPodnosiocima prijava za organizovanje kursa inženjera u Sivasu\nPodnosiocima prijava za kurs inžinjera u Karsu\nPodnosiocima prijava za kurs inžinjera u Erzincanu