POPLAVE U KINI Evakuisano više od 4.000 ljudi zbog opasnosti\nKineske hitne službe evakuisale su 4.430 ljudi u severoistočnoj provinciji Lijaoning zbog opasnosti od poplava, izvestila je danas kineska državna televizija.\nPrema izveštaju, obilne kiše prouzrokovale su da vodostaj u 13 manjih rezervoara pređe kritične nivoe, prenosi ruska agencija TAS S.\nObilne padavine izazvale su klizanje zemljišta na planinama, a najmanje jedan autoput je blokiran urušavanjem.\nVlasti pozivaju meštane da ne posećuju planinska područja, osim ako im je to neophodno.\nNajveće kiše registrovane su u prefekturi Bensi, gde je u jednom danu palo oko 258 mm kiše, što je skoro 2,5 puta više od uobičajenog za ovu sezonu.\nMeteorolozi predvidjaju da će se kiše potrajati i naredna dva dana.\nNovi protest u centru Zagreba: Više od 10.000 ljudi protivi se kovid potvrdama\nNajveći broj novozaraženih u Južnoj Koreji: Drugi dan zaredom više od 3.000 slučajeva\nŽENA POGINULA U KLIZIŠTU U Kanadi evakuisano 7.000 ljudi, više njih se vode kao nestalo


Predstavljena epska pjesma o ofanzivi na Ilijaš | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Predstavljena epska pjesma o ofanzivi na Ilijaš\nNa Palama je predstavljena epska pjesma „Junska neprijateljska ofanziva na Ilijaš 1995. godine“, autora Dragoslava Brnovića, u kojoj su opjevani srpski junaci proteklog odbrambeno-otadžbinskog rata.\nNa promociji, koju je sinoć u Kulturnom centru Pale organizovalo Udruženje guslara i epskih pjesnika Republike Srpske, Brnović je rekao da je pisao o ilijaškim Nemanjićima, ilijaškim brigadama, o generalu Ratku Mladiću.\n„Jedini dobitak za srpski narod iz svih ovih ratova jeste Republika Srpska, sve ostalo je poraz do poraza“, rekao je Brnović na čije je tekstove snimljeno 110 nosača zvuka.\nPredsjednik Udruženja guslara i epskih pjesnika Republike Srpske Zoran Rebrinović rekao je novinarima da je sazrelo vrijeme za ovakvu epsku pjesmu.\n„Prije četiri godine smo počeli sa istraživanjem i iz raznih izvora dobili smo informacije o proteklom ratu, tako da smo odlučili da opjevamo dio sarajevskog ratišta, a to je Ilijaš“, istakao je Rebrinović.\nOn je dodao da su u prvom dijelu epske pjesme opisali karakter rata, a da planiraju i drugi dio, koji će obuhvatiti bitke i bojišta, jer je sarajevsko ratište mnogo puta bilo mjesto stradanja i pogibija.\n„U tradiciji srpskog naroda svaki se veliki događaj opjevavao, pa su se te pjesme generacijama prenosile, zato mi iz Udruženja duže vrijeme radimo na prikupljanju podataka iz raznih izvora, da bi njegovali kulturu sjećanja na odbrambeno-otadžbinski rat“, naveo je Rebrinović.\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić istakao je da je promocija epaskih pjesama vrlo bitna, da se ne bi zaboravila istorija i žrtve rata.\n„Mislim da nema Srbina – vojnika, komandira, komandanta, koji je učestvovao u bitkama za slobodu svog naroda, koji ne bi poželio da se nađe u epskoj pjesmi i bude opjevan od narodnog pjesnika i naroda, jer je to garancija za besmrtnost i istoriju bez obzira na sva savremena dostignuća i mogućnosti tehnike – kamera, televizija“, naglasio je Savčić.\nOn je dodao da je došao da podrži pjesnike, narodne stvaraoce, koji na ovaj način bilježe događaje iz odbrambeno-otadžbinskog rata, što je garancija da će ostati trajno u istoriji.\nEpska pjesma „Junska neprijateljska ofanziva na Ilijaš 1995. godine“\nu narednom periodu biće predstavljena i u Zvorniku, Istočnom Sarajevu, Bijeljini i Brčkom.\nUdruženje guslara i epskih pjesnika\nPrethodni članakU pola godine ostvaren suficit od 3.083 KM\nNaredni članakU ponedjeljak promocija zimskih sadržaja


Kristina Ćetković – po profesiji omladinska radnica i novinarka. Pored Fakulteta političkih nauka, smjer novinarstvo, završila je Univerzitetski kurs „Liderstvo i razvojni rad sa mladima", koji je u Crnoj Gori sprovodio PRONI (Project Of Northern Ireland) ispred Jončoping univerziteta iz Švedske. Nakon završenog kursa volontirala a zatim i radila u Forumu MNE (Forum Mladi i neformalna edukacija), koji u Crnoj Gori sprovodi programe namijenjene mladima, od aprila 2007. do oktobra 2009. godine. Kao omladinska radnica vodila je projekte i aktivnosti namijenjene mladima u omladinskim klubovima u Baru i Ulcinju. U više navrata bila je koordinatorka i trenerica tokom omladinskih kampova. Od oktobra 2007. godine do aprila 2008. godine bila je angažovana kao asistentkinja predavača/ica na univerzitetskom kursu „Liderstvo i razvojni rad sa mladima u zajednici. Od avgusta do oktobra 2010. godine volonterala je na projektima „Mladi u Crnoj Gori" i „Mladi i mediji".\nOmladinski rad napušta zbog studentskih obaveza na Fakultetu političkih nauka. Bila je stipendistkinja Opštine Bar. Specijalističke studije je završila na smjeru novinarstvo, a trenutno je na master studijama – Odnosi s javnošću. Novinarstvom je počela da se bavi, prvo pišući za prvi studentski portal u Crnoj Gori „Tragom", a kasnije i uređujući rubriku „Univerziteti". Nekoliko godina radila je na portalu Analitika. Pisala je za VICE Srbija i crnogorsko izdanje LGBT magazina „Optimist".\nTokom 2016. i 2017. godine bila je zadužena za implementaciju projekata: „Balkan bez mržnje", koji je u Crnoj Gori sprovodila NVO „35mm" finansiranog od strane Erasmus+ Programa, „Marginalizovani od strane sistema: Ne više" koji je imao za cilj promociju i poštovanje prava pacijenata, potrošača i radnika finansiranog od strane Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori; „Crna Gora bez mržnje" namijenjen smanjenu mržnje i nasilja na internetu, finansiranog od strane Direktorata za mlade - Ministarstvo sporta i „Azil u zemlji progonjenih" finansiran od CEDEM-a.\nTrenutno je angažovana na projektima: „Kreirajmo Crnu Goru bez mržnje", „Neispričane priče: novinari u opasnosti", „Pravednost a ne pristrasnost - iskorijenimo kronizam!" i „(Ne)Zastupljeni u medijima".\nOd neformalnog obrazovanja koje ima izdvaja završenu „Školu novinarstva" u organizaciji Instituta za medije Crne Gore, „Školu Rodnih studija" sprovedenu od strane Kancelarije za rodnu ravnopravnost, Univerziteta Mediteran i UNDP-a, te „Školu demokratije" Centra za građansko obrazovanje.\nJedna je od osnivačica NVO „sPas" koja se bavi zaštitom životinja. Voli da čita, vozi biciklo... Slobodno vrijeme provodi u šetnji sa psom Pinom i mačorom Alexom.


Barselona i Olimpijakos su opipavali puls oko Dobrića, ali uprava šampiona ABA lige je obradovala navijače zvaničnom objavom da je reprezentativac Srbije produžio uogovor sa klubom do 2023. godine.\n- Ognjen Dobrić je rođen u Kninu 26. oktobra 1994. godine, visok je tačno dva metra, a prošao je sve mlađe selekcije KK Crvena zvezda u koju je stigao pre jedne decenije 2011. godine iz matičnog Mladenovca gde je napravio prve košarkaške korake.\nU tom periodu kao veliki zvezdaš prošao je put od izuzetno talentovanog juniora koji je osvajao srebrnu i bronzanu medalju sa mlađim selekcija Srbije (2013. i 2014. godine u Pragu i na Kritu), talentovanog seniora koji se "kalio" u FMP-u tri sezone, do prvog profesionalnog ugovora sa KK Crvena zvezda koji je potpisao 2016. godine.\nVeć na kraju prve profesionalne sezone 2016-2017 osvojio je triplu krunu i titulu najkorisnijeg igrača Superlige. Standardni član Crvene zvezde bio je i u narednim sezonama (osvojio je u sezonama nakon toga 2017-2018 i 2018-2019 još jednu titulu ABA lige, dve titule nacionalnog šampionata, Kup Radivoja Koraća i Superkup) a ponovo je zablistao u upravo završenoj sezoni 2020-2021 u kojoj je bio prevaga u finalnim utakmicama ABA i Superlige Srbije i bio važan šraf u velikim uspesima i titulama Crvene zvezde.\nProduženjem ugovora sa KK Crvena zvezda Ognjen Dobrić koji je sa klubom već osvojio 10 trofeja pokazao je ogromnu privrženost crveno-beloj boji, jer je i pored nekoliko vrlo unosnih ponuda iz Evrope i regiona, odlučio da ostane na Malom Kalemegdanu i bude jedna od uzdanica našeg tima u narednim sezonama - stoji u saopštenju Crvene zvezde.\nInače, Dobrić je prošle sezone u ABA ligi prosečno beležio 12,1 poen, 3,5 skokova i 1,6 asistencija po utakmici.\nJedan od najboljih igrača Crvene zvezde, reprezentativac Srbije i dete kluba, Ognjen Dobrić produžio je ugovor sa crveno-belima do leta 2023! #kkcz #TogetherWeCan #CrvenoBelaPorodica pic.twitter.com/ksx3Wm3gpO — KK Crvena zvezda (@kkcrvenazvezda) July 6, 2021\nKK Crvena zvezda Ognjen Dobrić košarka Produženje ugovora


Tramp ipak nije poverovao Putinu - Sputnjik Srbija\n07:31 25 Novembar 2020\n19:19 09.07.2017 (osveženo 21:02 09.07.2017) Preuzmite kraći link\nRukovodilac aparata Bele kuće Rajns Pribus izjavio je za televiziju „Foks njuz“ da predsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp nije poverovao izjavama ruskog lidera Vladimira Putina da se Moskva nije mešala u predsedničke izbore u SAD.\nRusija neće menjati svoju politiku zbog Trampa\n„Predsednik Tramp apsolutno nije poverovao u negacije predsednika Putina“, rekao je Pribus, piše „Hil“.\nOn je naveo da je Tramp na sastanku sa ruskim kolegom odmah pokrenuo ovu temu i usprotivio mu se po tom pitanju, makar dva puta.\n„To nije bio samo petominutni fragment razgovora, tome je bio posvećen značajan deo sastanka“, dodao je on.\nRanije su mediji saopštili da su Tramp i Putin 40 minuta sastanka u Hamburgu posvetili „mešanju“ Rusije u tuđe izbore.\nRuski zvaničnici su više puta negirali optužbe o pokušaju mešanja u predizborne kampanje drugih država.


Upozorenje građana Maglaja: Stvari koje nam šaljete prodaju se,molimo vas da hranu dajete direktno u ruke! - Radio Nasa Rijec Chicago\nSituacija u Maglaju je i danas teška, iako se voda povukla stanje je i dalje dramatično.Pomoć sa svih strana stiže u grad i svi su uz Maglaj.Zbog teške situacije i dosta vode koja je još u nekim udaljenijim djelovima grada neki su dobili dio pomoći u hrani dok do nekih još uvijek nije stigla. Na facebook grupama „Maglaj“ i „Informacije iz Maglaja „ možete pronaći sve informacije ukliko želite pomoći, gdje , kome i koja vrsta pomoći je trenutno najpotrebnija. U ovim grupama nalaze se ljudi koji cijelu sedmicu objavljuju postove i informacije o ugroženim, kao i o trenutnom stanju u Maglaju. S obzirom na velike količine hrane koja se šalje za Maglaj dobro je znati kome uručiti kako bi pomoć stigla do svih.\nTakođer u ovoj grupi građani Maglaja se žale da pomoć ne stiže do svih onih koji je trebaju kao i da neki koriste ovu situaciju.Ovo su samo neki od postova:\n” Situacija u gradu je dramaticna, masovno se kradu stvari, hrana i preprodaju po enormnim cijenama. Ako znate nekog da je na putu za Maglaj trenutno informisite ga da ne ostavlja pomoc nigdje usput, u nekim sabirnim centrima, vec ukoliko je moguce vozi direktno U grad i podijeli sve direktno iz auta, kedija, kamiona“\n„Upravo pricam sa sestrom na telefon,zamolila je sve vas koji raspolazete donacijama da vise ne saljete u Misurice, da posaljete na Bijelu Plocu,tacnije Polja,ljudi dole GLADUJU !!!! Omerdino polje takodjer i Lijesnica! Kaze da nesto poduzmete,NEKI LJUDI MASOVNO KRADU DOK DRUGI NEMAJU STA JESTI.Ljudi poduzmite NESTOOOOOOO !!“\n”Dobro,ok,pokusavam da shvatim.Objasnite mi:Gladan sam,zivim u Maglaju ili Lijesnici,kome i gdje treba da se obratim za pomoc?? Treba mi odgovor kratko i jasno?!”\nOvim putem apelujemo na sve građane da ukoliko uoče da neko koristi ovakvu situaciju da sve prijave policiji ili pripadnicima CZ koji su na terenu i koji će sigurno učiniti sve da svi budu obezbjeđeni i da svi doboju pomoć u hrani i drugim stvarima koje su im sada potrebne.\nIzvor: Facebook grupa Informacije iz Maglaja, Maglaj\nŽeljezno Polje : Zemlja puca hiljade tona je u pokretu\nEmisija 19.maj 2014.


Nakon intervjua, nove krivične prijave protiv Dijane Hrkalović i Nebojše Stefanovića | CEMAFORUM.rs\nNovi policijski sindikalni savez podneće krivičnu prijavu protv bivše državne sekretarke Dijane Hrkalović, bivšeg ministra policije Nebojša Stefanovića i drugih NN lica zbog zloupotrebe položaja, rečeno je iz sindikata za Nova.rs.\nJučerašnji intervju Dijane Hrkalović pokazalo je da su ona, tadašnji ministar Nebojša Stefanović i drugi njihovi saradnici, čija imena nije pomenula, kršili zakon i zloupotrebljavali službeni položaj, jer su preduzimali radnje koje njihu u njihovoj nadležnosti. Zbog toga će Novi policijski sindikalni savez protiv njih podneti krivičnu prijavu“, najavio je potpredsednik ove sindikalne organizacije i pripadnik MUP Srbije Milan Dumanović.\nOn pojašnjava da po Zakonu o policiji i drugim pravnim aktima ni ministar policije, ni sekretar Uprave kriminalističke policije niti državni sekretar, nemaju ovlašćenja i prava da se mešaju u istragu ili da ih vode.\n„To samo pokazuje koliko oni nisu znali svoj posao i da su od Ministarstva unutrašnjih poslova napravili privatnu firmu“, objašnjava potpredsednik Novog sindikalnog policijskog saveza Milan Dumanović.\nPodsećamo, bivša sekretarka MUP Dijana Hrkalović u jučerašnjem intervjuu portalu „objektiv“ iznela je niz optužbi na račun bivšeg ministra policije Nebojše Stefanovića, među kojima su i one koje kažu da je opstruisao istragu protiv ubica Vlastimira Miloševića u januaru 2017. godine.


Izdanja – Narodno pozorište Timočke krajine "Zoran Radmilović"\nIzašlo je iz štampe najnovije izdanje časopisa „Razvitak“ koje će biti promovisano 20. aprila u Centru za kulturu u Kotlujevcu. Toga dana , u centru će […]\n1.4.2019. u 19:00 Glavolomke timočkih aforističara i humorista“\nPovodom 1.aprila – Međunarodnog dana šale u foajeu zaječarskog teatra biće priređena promocija knjige „Glavolomke timočkih aforističara i humorista“ autora Miodraga Cekovića, u izdanju Narodnog pozorišta […]\nPoštovani čitaoci pred vama je najnoviji broj Razvitka, časopisa za kulturu, umetnost i društvena pitanja koji izlazi već šest decenija. U ovom broju možete čitati pesme […]


Lifestyle - LG 121 | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 121 > Lifestyle - LG 121\nDugo očekivani 88-inčni 8K OLED TV sa vodećom LG OLED tehnologijom nudi neverovatno iskustvo za gledaoce\nKompanija LG Electronics (LG) najavila je početak prodaje prvog 8K OLED televizora na svetu (model 88Z9), uz pretprodaju u Južnoj Koreji, a očekuje se da uređaj u Severnoj Americi i Evropi bude dostupan u trećem kvartalu 2019. godine. Kao kompanijin najveći OLED televizor do sada, 8K OLED TV predstavlja inovaciju koju je omogućila displej tehnologija bez premca kompanije LG. Ovaj sjajni novi model ističe superiornost OLED ekrana nad konvencionalnim LED ekranima i pruža besprekorno iskustvo gledaocima.\nTelevizor koristi napredni panel sa preko 33 miliona samoosvetljujućih piksela koji omogućuju fantastičan kvalitet slike, najrealističnije boje u širokom uglu gledanja, beskonačni kontrast i prikaz savršene crne. Na 88-ičnom televizoru slika je izuzetno oštra zahvaljujući 8K Ultra HD rezoluciji (7,680x4,320) koja poseduje 16 puta više piksela od Full HD-a i četiri puta više od UHD-a.\nUz α9 Gen 2 8K procesor, LG 8K OLED televizor ima poboljšane mogućnosti obrade sa efikasnom 8K nadogradnjom i poboljšanim redukovanjem šuma, što rezultira najrealnijom 8K slikom kada se nadograđuje iz 4K ili 2K sadržaja. Procesor takođe analizira uslove okoline kako bi postigao savršeni nivo osvetljenosti ekrana.\nModel LG 88Z9 povećava iskustvo gledalaca svojim impresivnim audio performansama. Kvalitet zvuka je unapređen inteligentnim algoritmom koji dvokanalni zvuk pretvara u uverljiviji virtuelni 5.1 okružujući zvuk. Duboko učenje značajno poboljšava učinak analizom sadržaja kako bi proizveo poboljšane zvučne efekte u filmovima, dublji bas kod slušanja muzike i jasnije glasove prilikom gledanja sportskog sadržaja. Korisnici mogu podesiti zvuk u skladu sa uslovima vidljivosti ili jednostavno pustiti da LG televizor podesi postavke zvuka koje odgovaraju uslovima prostorije.\n„Biti prvi na tržištu sa prvim i najvećim 8K OLED televizorom na svetu, pokazuje našu posvećenost vođstvu u ultra-premium TV segmentu i omogućavanju vrhunskog iskustva gledanja“, poručio je Brajan Kvon (Brian Kwon), predsednik kompanija Mobile Communications i Home Entertainment u kompaniji LG. „Kompanija LG je bila prva koja je uvela OLED na tržište i planiramo da nastavimo da uvodimo najsavremenije tehnologije koje će pomerati granice mogućeg u kućnoj zabavi“.


[es] - Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno\nProblem sa 2 WD Hard Diska - strashno\n[es] :: Storage :: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno\n[ Pregleda: 3091 | Odgovora: 15 ] > FB > Twit\nGraf. dizajner, "Digi-Max",\ndigitalna shtampa i graf. studio\nČlan broj: 235504\nProblem sa 2 WD Hard Diska - strashno 12.10.2009. u 14:12 - pre 153 meseci\nE, ovako, drugari, treba mi pomoć, već počinjem da se nerviram i paničim. Bilo kakav savet bi bi mnogo pomogao. Problem je sledeći:\nImam jedan hard disk WD320AAKS već godinu i više od pola dana, radio je savršeno do nedavno. Stalno sam se štekao da oslobodim koji GB,\npa kad sam došao do neke love, kupio još jedan isti takav hard. Oba su ista modela, samo mi se čini da je taj stari drugačijeg izgleda od ovog\nnovog koji je Blue. I tako, ubacim ja taj novi, sve sredio, prebacio podatke, namestio lepo particije, sve savršeno radilo oko nedelju dana.\nOdjednom je počelo da šteka, usporava pri extractovanju iz WinRar-a, obično kopiranje, pokretanje programa, itd. I skontam da to taj stari\nhard odjednom ne valja. Na njemu imam dve particije, prva je sistemska C: 40 GB, a druga ostatak. U Windows-u je sve bilo super, ali kad sam\nradio bilo šta na toj D: particiji, on je nenormalno usporavao. Primer: kopiram film sa te particije na ovaj novi hard. 700 MB, otprilike bi trebalo\n30 sekundi, počne tako, pa na 10% ()piše 172 min remaining, pa ubrza na 14 min, pa se poveća, smanji, itd. Na kraju film se kopira za nekih\npola sata. E onda je počeo i da usporava i windows, kako startup, tako i rad na C: particiji.\nMalo mi je nenormalno to da je baš sad rešio da se pokida kad sam ubacio ovaj drugi hard. Ljubomoran...\nOno što sam ja pokušao je da defragmentujem, sve ok, proverio viruse sa AVG, nema, bad sectore sa HD Regenerator, nema, HD Tune Up\noptimizing, sve ok... Promenio sam i SATA i kablove za napajanje između oba harda, ali opet isti problem.\n2 x WD3200AAKS Caviar 16MB 7200rpm 320GB Blue\n2 x KingMax 1GB 800MHz DDR2\nSapphire Radeon 2600XT 256MB DDR4\n...ostalo mislim da nije ni bitno\nOčajno zahvalan na pomoći...\nP.S. izvinjavam se na ovako povelikom objašnjenju.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 12.10.2009. u 18:27 - pre 153 meseci\nOtkači novi hard pa proveri kako radi samo stari. Meni liči da napajanje ne može da gura oba.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 13.10.2009. u 07:14 - pre 153 meseci\nProbao sam do otkačim taj novi, opet je stari isto radio šugavo.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 07.11.2009. u 19:49 - pre 152 meseci\nne valja i stari i novi...\nkupio sam wd 320g sata i crko je za 3 meseca (isto ko sto ti kazes-to sa kopiranjem itd. itd.)\nprodavac mi ga zamanio sa novim (ovoga puta wd 500g sata) i sve potpuno isto za 3 meseca... i ovaj je crko (dace mi novi,ovoga puta mozda i wd 1tb)\nma j**** ti i 10 novih od 10 tb ne mogu vise da rezem, crko mi rezac od rezanja!!!\nima li koga da ga bar zao za mene?\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 09.12.2009. u 19:46 - pre 151 meseci\nI ja sam slične (=lošije, mnogo lošije) sreće. Uzeo sam hard WD od 1TB, black edition, 5 god. garancije, i za 10 dana, samo što sam ga napunio podacima, ode elektronika, ili šta već. Još tragam šta da radim. Bitni podaci su mi na njemu.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 09.12.2009. u 22:03 - pre 151 meseci\n@weller: Da sam na mestu tvog prodavca predložio bih ti eventualno da zameniš napajanje u računaru(!??)\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 10.12.2009. u 15:00 - pre 151 meseci\ndoista, weller koje napajanje ti rabiš?\nako 2 hdd-a rade 3 mjeseca onda valja posumnjat i na nešto drugo...\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 12.12.2009. u 11:34 - pre 151 meseci\nprekinite sa tim glupostima da su wd hdd ovi losi\nsamo ih ima najvise.\nkad ste culi da je crkao neki samsung ili hitachi skoro, niste, jer ih u srbiji niko ne kupuje. to je prosto bar\ne sad ja se pridruzujem horu KUPI NAPAJANJE KOJE VALJA\nmakar lc power sve je bolje od tog codegena.\nza preporuke vidi\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 12.12.2009. u 16:07 - pre 151 meseci\npa valjda može naći i bolje od toga lc-a...neki fortron od 350-400w za 30-40ak eura....\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 12.12.2009. u 16:40 - pre 151 meseci\n[OT]Lakse ce ovde naci LC Power, a ima ih solidnih u cenovnoj kategoriji od 40 do 50 evra (primer: LC6550GP2 koji se moze naci za 43-44 evra.). Fortron kao brend se u Srbiji retko nalazi, ali ima drugih brendova za koje napajanja pravi FSP/Fortron Source. Tu prvenstveno mislim na Gigabyte, OCZ i Thermaltake. Ima i Zalmana ali preceruju sa cenom [/OT]\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 13.12.2009. u 01:12 - pre 151 meseci\ndusanissimus: ...kad ste culi da je crkao neki samsung ili hitachi skoro, niste, jer ih u srbiji niko ne kupuje...\nŠiriš dezinformacije, bez ikakvog osnova!\nZadnjih dve godine sam prodao / ugradio priličan broj raznih Hitachi diskova i nešto manje Samsung - nijedan se do sada nije vraćao na reklamaciju!\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 13.12.2009. u 03:57 - pre 151 meseci\nJa imam Hitachi od 500GB na racunaru sa koga pisem.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 13.12.2009. u 12:02 - pre 151 meseci\nja imam 5 WD ova i to od 160 (caviar se), 320, 2x640 (se16, odnosno blue - aaks) + 400 caviar se ata\nrade izmedju 4 godine i najnoviji ima 2 meseca\nsustina koju sam hteo da kazem jeste prodao si gomilu samsunga i hitachija\nali to i dalje ne znaci da wd ne cini 80% posto trzista\nnije dezinformacija prosto je tako.\nprosto je ovde pitanje brojeva a ne pouzdanosti\nima ih najvise pa izgleda ko da su najlosiji a nisu.\ndruga dimenzija problema je ovo\nwd se isporucuje uz prakticno svaki oem racunar koje isporucuju nasi "proizvodjaci" racunara, jer ih je prosto najlakse nabaviti\nproblem sa tim je sto se uy te konfiguracije mahom isporucuju oem frontier, jnc, kme i ko zna jos kakva kusista sa "napajanje 400W ATX"\na ako smo nesto ovde utvrdili to je da je losa struja uzrocnik 90% kvarova hddova. jel tako ili nije?\nuostalom mi ovde koji diskutujemo smo znacajno "racunarski pismeniji" od prosecnog korisnika racunara u srbiji, jel tako?\nnapravimo anketu medju PROSECNIM korisnicima racunara.\ni ako im das opciju da po slicnim parama kupe hard disk i ponudis im WD, seagate, samsung ili hitachi sta mislis sta ce izabrati?\njedini brend za koji su culi?\ndruga je prica ko je kome objasnio da li je hitachi ili samsung dobar.\nu glavama ljudi samsung pravi klima uradjaje i ves masine i nema sta da trazi sa hddovima a hitachi je ona firma sto moje drug ima njihovu mini liniju iz 1987me.\ni tu se opet vracamo na prosecan profil korisnika wd hdd ova oni su ljusi koji su kupili gotov racunar sa losim napajanjem.\nti pricas o ljudima koji znaju sta kupuju a razlika je nebo i zemlja. bez uvrede.\ntoliko od offtopica asto se tice prvobitnog problema koji je pokrenuo temu napajanje je krivo gotovo sigurno.\njer nemoguce da dva diska koja nisu iz iste serije na isti nacin crknu a da krivac nije nesto drugo nego proizvodjac hdda.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 13.12.2009. u 15:53 - pre 151 meseci\nja isto njegov post nisam shvatio kao nešto isključivo, već kao figuru govora, a koja znači "većina diskova prodanih u srbiji je wd".\nšto bi sasvim fino objasnilo zašto se na ovom forumu ljudi najviše i žale na wd.\njer kako ja pokazah u drugom postu wd nije ništa specijlano lošiji od ostalih proizvođača ako se gleda newegg feedback.\ni istina je ovo da ako diskovi crkavaju u redovnim intervalima, treba prvo provjerit napajanje.\npokretač teme ima codegen(vrlo loše) a weller vjerovatno ima slično napajanje....\nu takoj situaciji se ne treba čudit kad hdd crkne nakon 3 mjeseca rada...\nja zamalo kupio hitachi 320gb povoljno...srećom se sjetio da imam preko 1tb na vanjskim diskovima, a svi wd.\ni nedavno jednog od njih zezalo jeftino napajanje te externe ladice, počeo se čudno ponašat, gasi se, nestaje iz windowsa itd.....srećom uredovah na vrijeme, spojih bolje napajanje od druge ladice...\n(nadam se o tome napisat štogod, kad istražim stvar do kraja...moram palit osciloskop da vidim kolko je curilo ripple-a jer je postojala izravna veza sekundar->izlazni napon itd.)\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 20.01.2012. u 14:39 - pre 125 meseci\nPozdrav svima.. Evo i mene da vratim temu iz mrtvih...\nNaime, ima isti hard kao i Sticky2B (WD320aaks). Kupljen je pre par godina i garancija je istekla.\nNisam nesto iskusan sa hardovima, al mislim da je otisla elektronika.. Windows je poceo da izbacuje "plavi ekran" sve cesce i sada prakticno ne moze i da radi.\nZakacio sam ga na drugi komp preko usb-a i pokusao da prebacim podatke, ali nisam uspeo jer se on zaglupi posle 2 minuta... Od prilike je svaki put isto vreme.\nHard Disk Sentinel izbacuje da je disk u redu, da nema bad sektora, life time je vise od 1000 dana i onda posle par minuta kaze da je disk unknown.\nZanima me da li neko ima elektroniku koja je ispravna i voljan je da mi proda ili ima neko resenje kako bi popravio ovu plocu na njemu... Plocu sam probao da preduvam, al rezultata nije bilo. Imam vaznih podataka na hardu, pa bi zato hteo da popravim plocu.\nRe: Problem sa 2 WD Hard Diska - strashno 20.01.2012. u 16:33 - pre 125 meseci\nPonude za elektroniku za hard disk slati preko privatnih poruka. Inace hard nece proraditi cistom zamenom elektronike, makar bila i od iste serije diskova proizvedenih iste nedelje... ;) Temu zakljucavam jer je stara i zato sto na ovom forumu nije dozvoljeno pisati poruke komercijalnog sadrzaja.


Šumski vrtići osvajaju svet\nOtvoren prostor, čist vazduh, priroda, zemlja i lišće krase sve popularnije vrtiće u šumama, koje nakon velikog uspeha koji su zabeležili u Nemačkoj, polako stiču pristalice širom sveta. Kako prenosi Radio 021, ovaj novi način vaspitavanja dece podrazumeva povratak prirodi gde je najmlađima dozvoljeno da se u parkovima penju na drveće i igraju pored vatre. U Nemačkoj za sada ima preko 1.500 „šumskih obdaništa“, a sve ih je više i u Japanu i Južnoj Koreji, dok raste interesovanje za istim i u SAD-u i Kanadi.\nIdeja je da deca što veći deo dana koji provode u vrtiću, u stvari provedu na otvorenom, u parku, šumi, prirodi. U ovim obdaništima nema napravljenih penjalica, klackalica i ljuljaški. Deca se penju na svako drvo na koje mogu da se popnu, pomažu jedni drugima i bodre manje hrabre drugare. Vaspitači ih drže na oku i pomažu, ali samo prilikom spuštanja. "Ovo ih čini daleko pažljivijima i opreznijima, jer moraju da steknu poverenje u sebe“, smatraju vaspitači.\nSvoje vreme deca i vaspitači provode praveći kućice na drvetu ili vence od cveća, za užinu beru sveže voće i uče o vatri i drugim prirodnim pojavama. Za niske temperature na raspolaganju su prenosivi šatori i male drvene učionice u kojima onda svi zajedno pale logorsku vatru i prepričavaju dogodovštine.\nBoravak na otvorenom dobar je i za „čeličenje“ organizma, pa tako deca razvijaju jači imunitet, te se smanjuje broj prehlada i gripa, a kroz druženje u prirodi razvijaju samopouzdanje, uče korisne stvari i stiču prave vrednosti. Ove „školice u prirodi“ započele su tokom ere hipika i emancipacije studenata, a prvi „šumski vrtići“ otvoreni su u Nemačkoj početkom šesdesetih godina prošlog veka, prenosi Radio 021.


Zlatni ljiljani Tuzle u akciji renoviranja spomenika svojih saboraca | Aktuelno.ba\nPovodom 9. maja Dana Evrope, Dana borbe protiv fašizma i Dana Zlatnih ljiljana, članovi Udruženja dobitnika najviših ratnih priznanja “Zlatni ljiljan” Grada Tuzla su u proteklom periodu pokrenuli akciju sanacije spomen obilježja svih zlatnih ljiljana Tuzle a kako to i dolikuje borcima za slobodu krenuli su od spomenika ratnog komandanta Mirsada Fidahića.\n“Prilikom obilazaka mezarja i spomen obilježja naših zlatnih sinova Tuzle koji su dali svoje živote za slobodu jedine nam domovine Bosne i Hercegovine uvidjeli smo tokom prethodnih godina da spomenici nisu jednoobrazni i da su tokom vremena pretrpjeli i oštećenja te smo pokrenuli ovu akciju koja ima za cilj da svi spomenici naših zlatnih ljiljana budu jednoobrazni, renovirani i bar malim dijelom onakvi kakve oni zaslužuju.\nEvo danas smo ovdje na spomen obilježju našeg komandanta Mirsada Fidahića, nakon toga idemo obići renovirani spomenik heroju Gornje Tuzle i Zlatnom ljiljanu Samiru Kuranoviću, sutra smo u Solini na spomen obilježju našem Pašanu Kovačeviću i tako imamo namjeru urediti i sanirati sve spomenike i mezare naših najhrabrijih sinova a završni čin će nam biti rekonstrukcija i restauracija spomenika Zlatnim ljiljanima Tuzle na Slanoj Banji”- kazao je Edin Haračić-Klej, predjednik Udruženja Zlatnih ljiljana Tuzle.\nPrilikom našeg boravka u Gornjoj Tuzli, na mezaru heroja i Zlatnog ljiljana Gornje Tuzle Samira Kuranovića zapazili smo da porodicama ovo mnogo znači i da su iskazali sve pohvale za našu akciju.\n“Moj brat Samir, jedan od dva Zlatna ljiljana Gornje Tuzle je kada je to bilo najpotrebnije bio hrabar i odvažan, dao je svoj život za našu Bosnu i moram reći da su me njegovi saborci Tuzle, njegovi živi Zlatni ljiljani prijatno iznenadili ovim činom i ovim putem im se od srca zahvaljujem na ovom gestu.Želim se ovom prilikom zahvaliti Mensuru Aliću koji mi je još davno pomogao da mezar mog rahmetli brata bude na izvjestan način obilježen a sada su njegovi saborci završili sve započeto. Posebno mi je drago što će svi Zlatni ljiljani Tuzle od sada imati iste nišane i što će svi oni koji obilaze mezarja saznati više o njima i njihovom herojskom djelu a vjerujte do sada se o njima jako malo zna”- kazao nam je brat rahmetli Samira, Ibro Kuranović.\nU nedjelju će se obilježiti i 9. maj Dan zlatnih ljiljana i ovo je naša simbolična poruka da nikada nećemo zaboraviti herojska djela najhrabrijih sinova Tuzle, istakli su danas iz Udruženja Zlatnih ljiljana te ovom prilikom svim “Ljiljanima” Tuzle čestitali ovaj dan.


Finska stimuliše povećanje nataliteta: Za svako novorođenče naknada 10.000 eura - Svjetlo Dunjaluka\nFinska stimuliše povećanje nataliteta: Za svako novorođenče naknada 10.000 eura\nFinska se posljednjih godina suočava sa sve većim padom stope nataliteta, što je posebno zabrinulo tamošnje vlasti, te su odlučili poduzeti konkretne mjere, a jedna od njih su i poticaji za rađanje više djece, javlja Anadolu Agency (AA).\nOpćinske vlasti Lestijärvija su prije nekoliko godina skrenule pažnju na sve ozbiljniji problem pada nataliteta u tom gradu, te su donijeli odluku da će za svako novorođenče roditeljima isplatiti čak 10.000 eura.\nGradske vlasti su saopćile da će u periodu od 10 godina za svako novorođenče roditeljima platiti 10.000 eura kako bi podstakli mlade da rađaju što više djece. Slične pronatalitetne mjere se provode u još nekim finskim gradovima koji se također suočavaju sa poražavajućom demografskom slikom.\n‘Samo zato što sam rođena u BiH suočila sam se s valom mržnje za koji nisam znala da može postojati…\nPogledajte koju vakcinu je primio Recep Tayyip Erdogan


Partizan ruitinirao Anortozis, Menig se na najlepši način predstavio "grobarima" - Sportska centrala\n16 sep 2021. 22:55\nAnortozis – Partizan 0:2(0:1)\nMenig 42′, Rikardo 68 ‘\nAnortozis: Lorija – Korea, Arajuri, Risvanis, Hušbauer, Popović, Artimatas, Anderson, Hristodulopulos, Rusijas, Varda\nPartizan: Popović – Miljković, Vujačić, Saničanin, Obradović, Zdjelar, Šćekić, Marković, Natho, Menig , Rikardo\nFudbaleri Partizana slavili su u prvom meču grupne faze Lige Konferencija pošto su posle ubedljive igre savladali Anortozis na Kipru 0:2.\nSamo u prvih par minuta Partizan se povukao pred svoj gol, želeći da proveri kakve su napadačke opcije rivala. Nije bilo opasnosti po Popovića, a prvi atak crno-belih bio je nedovoljno konkretan, dodavanje Rikarda za Markovića nije urodilo plodom. Prva prava šansa viđena je u 9. minutu, Miljković se ubacio po desnoj strani, šutirao snažno, ali i neprecizno. Posle prekršaja Šćekića, slobodan udarac sa više od 30 metara izveo je Hristodulopulos, i to kako, jedva je Popović uspeo da odbrani.\nNajbolju šansu u prvom delu poluvremena imao je opet Miljković Ponovo su domaći zaboravili na desnog beka Partizana, on se našao gotovo oči u oči sa Lorijom, ali je malo oklevao kod udarca i šut je izblokiran. Korner je bio slaba uteha za Partizan u tom 16. minutu. Nakon toga beležimo dva udarca Lazara Markovića, ali Lorija nijednom nije bio u opasnosti. Šćekić je u 33. minutu zaradio žuti karton, a samo dva minuta docnije mogao je da se upiše u strelce. Opet je Partizan izveo korner, centrirao je Natho, loptu je glavom na drugu stativu prebacio Miljković, a udarac Šćekića je golman Lorija morao da zaustavi uz pomoć stative.\nZaledila su se srca navijača Partizana u 38. minutu kada je na zemlji ostao Rikardo Gomeš. Dugo se odličnom napadaču ukazivala pomoć, ali se on, na sreću, vratio u igru. Domaći su imali još jedan pokušaj sa distance, šutirao je Hušbauer, ali je lopta otišla pored desne stative, mada je Popović zaplivao za njom. I onda- gol! Igrao se 42. minut, opet je Rikardo dobio duel sa rivalom, odložio loptu na desnu stranu za Markovića, ovaj je imao zicer, ali je Lorija odbranio. Međutim, na odbijenu loptu je natrčao Kvinsi Menig i postigao svoj prvenac u Partizanu. Do poluvremena je opet u napadačkoj akciji bio Miljković, pokušao je dribling, ali je zajedno sa loptom završio u gol autu.\nU drugom poluvremenu Partizan je prvu šansu imao posle 5 minuta igra, a Rikardo nije bio precizan na dodavanje Natha.\nu nastavku Partizan je porpilično fizički pao. Anortozis je bolje delovao na terenu i imali su dobru priliku preko Deletića, ali je Popović odlično intervenisao.\nIpak, u 68. minutu, Rikardo je dobio loptu na ivici kaznenog prostora, na dodavanje Jovića, i iz okreta je fenomenalno šutirao pod samu prečku i doneo prednost od 0:2.\nOdmah potom, Rikardo je imao novu priliku, ali je golman domaćih ovoga puta dobro intervenisao i tada kao i prilikom natrčavanja Jojića.\nDo kraja meča viđeno je rutisnko odrađivanje posla crno-belih, koji su verovatno već bili mislima na „Večitom derbiju“ koji je na programu u nedelju.\nFudbal MilosN - 9 dec 2021. 11:53\nFudbal Toni - 9 dec 2021. 11:10\nFudbal MilosN - 9 dec 2021. 10:52


Poslao: 12 Mar 2007 22:57\nPoslao: 13 Mar 2007 06:44\nPa da, normalno da posade oklopnih vozila i aviona imaju Nomex odijela, istih karakteristika, ovo mi je novina jer sada i obicna pjesadija ima isti nivo zastite...\nPoslao: 13 Mar 2007 18:01\nkNikS ::Digitalni multicam?\nvidis da su boje u MultiCam spektru.\nzato sam je nazvao digi multicam\nPoslao: 13 Mar 2007 19:16\nA svasta.. ne gledam. Pravo da ti kazem - nema potrebe da menjas favorita, pogledaj malo bolje kolko te dve stvari lice\nAko bi se odlucili za izvidjacku, tu ima dva potencijalna problema...\nPrvo, jedna stvar bi morala da se promeni - da se tackice malo povecaju i da se sredi da udeo zelene bude neznatno veci - sto mislim da i nije mnogo tesko - kako bi se, opet ponavljam, razlikovala od dominantno smedjeg MarPata.\nJel ovakva multi sara zadovoljava kriterijume one liste za razlicita okruzenja ili bi morala da se malo koriguje za svako od njih?\nInace, koji je tvoj izbor u svemu ovome - prskana izvidjacka, digitalni tigrovi kao onaj koji sam ja na prethodnoj strani izdvojio ili nesto trece?\nZna li se ko je prozivodjac onog tigra?\n@Krazy Kat; all.........\nPo ko zna koji put skrecem paznju na obavestenje u vezi postavljanja slika.\nPovedite malo racuna o tome jer cu svako sledecu sliku obrisati.\nPoslao: 14 Mar 2007 23:08\nTaman sam pomislio da cemo se provuci..\nDopuna: 14 Mar 2007 23:08\nEvo, marpata, digitalnog multicama (ajde da pretpostavimo da je ovo prskana) i digitalnog tigra.\nTigar je dovoljno razlicit od marpatu, najbolja konvencionalna sara i jos digitalizovana. Nosila ga je ranije nasa policija i VRS. Trebace de se adaptira za onih nekoliko podneblja.\nIzvidjacka - male prepravke i resen problem slicnosti sa marpatom. Odlicna sara za sva podneblja, mogla bi da bude nasa kapljicasta verzija multicama...\n..pitanje je sad ?\nPoslao: 15 Mar 2007 01:14\nUh ova zadnja mi se cini najprikladnijom. BRAVO KNIKS! Eh da ovo vide ljudi iz VS zaduzeni za uniforme. Vrlo savremeno moderno i prakticno.\nPoslao: 15 Mar 2007 03:18\nAko mislis na onu desno onda se slazemo. Zna li neko kako se ta uniforma zove i ko je proizvodi?\nzixo ::Uh ova zadnja mi se cini najprikladnijom. BRAVO KNIKS! Eh da ovo vide ljudi iz VS zaduzeni za uniforme. Vrlo savremeno moderno i prakticno.\nPolako, polako.. jes da sam navijao za digitalnog tigra ali ja sam samo nalepio tri unifrome sa onog kolaza koji je postovao cinoeye. A tigar se provlaci po temi jos odavno.\nA sto je najsmesnije.. juce sam bio na Avali... kad sam video koje su dominanatne boje tamo u ovo doba godine a sve su sanse da se na tlu nece previse toga menjati cak i kada olista, i sam bi bio zadovoljan izvidjackom.. Pogotovo sto mi je pala na pamet jedna extra ideja za kamuflazu na vozilima koja bi se super dopunjavala sa kamuflazom na uniformama (kao recimo one tri boje na tenkovima Bundeswehra i slicne boje na flecktarnu)...\nPoslao: 15 Mar 2007 15:07\nkNikS ::Ona svetlozelena-braon-crna kao na "Munji" mi je odvratna, prvo zato sto lici na tezak sliht NATOu (najvise lici na Francuze) a i zato sto je zelena nemoguce drecava. Ona na Giraffe-i mi se svidja... ali da ne offtopicuejmo - upravo pravim temu.. Imam par stvarcica na pameti...\nNego.. bojim se da sam dosadan - ima l' sta o onome tigru, da vidimo ko je proizvodjac, neki uzorak - da prchkmo malkice sa bojama?\nJa opet mora da se vratim na moju tezu: jel treba svaki vojnik da sa sobom nosa bar 5-6 kompleta raznijeh sara da bi se ukolpio u okolinu?\nOvaj topic je pregledan 2730366 puta\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, Bane san, caesar, crnitrn, darkangel, Dimitrise93, DJORDJE-NO-1, Drug pukovnik, ekser222, indja, Lieutenant, mercedesamg, nenad81, raketaš, Recce, stegonosa, stemark, VES 11119, vlvl, zillbg, zlaya011


Matične rešetke Arhive - Pčelar doo Vršac\nPočetnaOnline prodavnicaOprema za košniceMatične rešetke\nMatične rešetke ograničavaju prostor u kome treba da se nalazi matica. Otvori na matičnoj rešetki su od 4,1mm do 4,2mm. Osnovna karakteristika rešetke je da pregrađuje celu površinu košnice.\nMaticna resetka zicana, plastificirana\nMatične rešetke su namenjene radu sa košnicama tipa LR i DB10 .Materijal izrade je plastificirana žica. Pomoću matične rešetke ograničava se prostor u kome treba da se nalazi matica. Otvori na matičnoj rešetki su od 4,1mm do 4,2mm. Osnovna karakteristika reštke je da pregradi celu površinu košnice, odnosno prostor na koji želimo da ograničimo kretanje matice, otvori na njoj su pravilno i ravnomerno odmereni na celoj površini i stepen obrade je takav da pčele, kad prelaze kroz otvore rešetke, nekrzaju krila ili ne ozleđuju neki drugi deo tela.\nMaticna rešetka žičana, pocinkovana\nMatične rešetke su namenjene radu sa košnicama tipa LR i DB10 .Materijal izrade je pocinkovana žica koja dodatno može biti plastificirana. Pomoću matične rešetke ograničava se prostor u kome treba da se nalazi matica. Otvori na matičnoj rešetki su od 4,1mm do 4,2mm. Osnovna karakteristika reštke je da pregradi celu površinu košnice, odnosno prostor na koji želimo da ograničimo kretanje matice, otvori na njoj su pravilno i ravnomerno odmereni na celoj površini i stepen obrade je takav da pčele, kad prelaze kroz otvore rešetke, nekrzaju krila ili ne ozleđuju neki drugi deo tela.\n32030 – Matična rešetka žičana DB12, plastificirana\nMatične rešetke su namenjene radu sa košnicama tipa DB12 .Materijal izrade je plastificirana žica. Pomoću matične rešetke ograničava se prostor u kome treba da se nalazi matica. Otvori na matičnoj rešetki su od 4,1mm do 4,2mm. Osnovna karakteristika reštke je da pregradi celu površinu košnice, odnosno prostor na koji želimo da ograničimo kretanje matice, otvori na njoj su pravilno i ravnomerno odmereni na celoj površini i stepen obrade je takav da pčele, kad prelaze kroz otvore rešetke, nekrzaju krila ili ne ozleđuju neki drugi deo tela.\n32032 – Matična rešetka žičana DB12, pocinkovana\nMatična rešetka u širem drvenom ramu LR/DB10\n32210/20 – Matična rešetka u užem drvenom ramu LR/DB10\n32320 – Matična rešetka peforirana folija DB12\nMatična rešetka namenjena je radu sa košnicama tipa DB12. Materijal izrade je PVC folija koja je precizno i ravnomerno perforirana. Jednostavnost korišćenja i cena predstavljaju glavnu karkateristiku ovog tipa matične rešetke. Pomoću matične rešetke ograničava se prostor u kome treba da se nalazi matica. Otvori na matičnoj rešetki su od 4,1mm do 4,2mm. Osnovna karakteristika reštke je da pregradi celu površinu košnice, odnosno prostor na koji želimo da ograničimo kretanje matice, otvori na njoj su pravilno i ravnomerno odmereni na celoj površini i stepen obrade je takav da pčele, kad prelaze kroz otvore rešetke, nekrzaju krila ili ne ozleđuju neki drugi deo tela.\n32451 – NIKOT matična rešetka DB10, plastična\n138020 – Ram izolator matice za 1 LR ram\n138120 – Ram izolator matice za 3 LR rama\nMatične rešetke, Oprema za košnice, Pčelarski noževi, Pribor i alat za pčelare


UNIPROMET - Gradjevinarstvo.rs\n32000 ČAČAK, SRB\nBULEVAR OSLOBODILACA ČAČKA 92 A\n032 357 040, DIREKCIJA\n032 357 030, FINANSIJE\n032 5461 014, PROIZVODNJA\n063 618 963, CINKARA\n032 357 050\nZORAN BOJOVIĆ, direkcija\nKompanija Unipromet osnovana je 1989. godine kao privatna porodična kompanija. Preko tri decenije se bavi proizvodnjom i ugradnjom zaštitnih ograda koje su u skladu sa evropskim (EN 1317 standard) i drugim međunarodnim standardima kao što su GOST R (ruski) i AASHTO (američki). U ovom periodu kompanija se specijalizovala za proizvodnju, isporuku i ugradnju opreme za zaštitu na putevima, panela za zaštitu od buke i čeličnih cevi i izrasla u regionalnog lidera. Godišnje preradi preko 80.000t (mesečno 6.500t) čelika i aluminijuma i veći deo (čeličnih) proizvoda cinkuje u sopstvenom pogonu za toplo cinkovanje.\nČitav proces obrade metala objedinjen je na 50.000m² radnog prostora i 150.000m² zemljišta smeštenog u dve fabrike. Jedna fabrika je pozicionirana u Kraljevu gde se proizvode različite vrste čeličnih šavnih cevi a druga u Čačku gde se proizvode zaštitne ograde, aluminijumski paneli za zaštitu od buke i druga oprema za puteve (pešačke ograde, portali i stubovi za vertikalnu signalizaciju itd.)\nUnipromet ima preko 520 zaposlenih koji su pokretačka snaga kompanije i garancija kvaliteta i daljeg uspeha. Vlastiti razvojni centar omogućava kontinuirano unapređivanje postojećih i razvoj novih proizvoda. Specijalisti Uniprometa takođe učestvuju u zajedničkom razvoju i unapređenju sigurnosnih sistema sa stručnjacima drugih evropskih proizvođača zaštitnih barijera. Članstvo u "Gütegemeinschaft Stahlschutzplanken eV" društvu dobrog kvaliteta i "Studiengesellschft Stahlschutzplanken eV" društvu za razvoj, poznatijem kao RAL kao i stalna kontrola kvaliteta koja se vrši u modernim laboratorijama poput TUV i BASt iz Nemačke i SWISS TESTING iz Švajcarske omogućava pristup svim tržištima koja su prihvatila standarde EN 1317.\nKompanija poseduje flotu od preko 20 kamiona za međunarodni transport kao i 10 mobilnih timova za postavljanje zaštitnih ograda, žičanih ograda i izgradnju zidova za zaštitu od buke. Tokom godina kompanija je stekla poverenje mnogih partnera iz regiona i širom sveta. Posedovanje ISO 9001, CE i GOST sertifikata omogućava izvoz preko 55% proizvodnje na tržišta 30 zemalja – od Nemačke, Švajcarske i Italije, preko zemalja regiona Rumunije, Bugarske i svih zemalja nastalih iz SFRJ, preko Rusije i Turske, do Senegala i Libije.\nProizvodnja i ugradnja različitih sistema čeličnih zaštitinih i žičanih ograda za puteve.\nProizvodnja i ugradnja reflektujućih, apsorpcionih i transparentnih panela za zaštitu od buke.\nProizvodnja šavnih cevi.\nProizvodnja stubova za vinograde i konstrukcije za protivgradnu zaštitu.\nProizvodnja čeličnih konstrukcija za fotonaponske elektrane.\nZaštita čeličnih konstrukcija postupkom toplog cinkovanja.\nUslužna prerada metala i konfekcionisanje limova po zahtevu kupaca.\nTrgovina proizvodima crne i obojene metalurgije.\nPošaljite e-mail za UNIPROMET\nMetalni profili /P\nProizvodnja hladno oblikovanih čeličnih nosača za izgradnju puteva\nSigurnosne mreže /P\nProizvodnja žičane zaštitne ograde\nOdbojnici (branici) /P\nProizvodnja čelične zaštitne ograde za puteve i mostove i portala i stubova za vertikalnu signalizaciju; Poizvodnja pregrada u razdelnom pojasu na putevima za zaštitu od svetla farova iz suprotnog pravca ili zaštitu objekata od svetla\nUgradnja opreme za puteve i mostove\nUnipromet - na svetloj strani puta\nUnipromet-Magnum AC10 i AL12\nUnipromet-UNICON A i UNICON R\nInteresovanje za srpske firme na Međunarodnom sajmu građevinarstva i enterijera u Kazahstanu\nKraljevačka firma S.O.K. instalira šestu solarnu elektranu\nVelimir Ilić vodi građevinare u Irak\nSrpski građevinari u Poljskoj na sajmu "Budma 2012"\nKonstrukcije za solarne panele\nČelična zaštitna ograda\nObrenovac - Surčin\nPreljina - Požega\nKoridor Niš - Pirot\nUnipromet - Preljina Požega, radovi u toku


Feed Lab - ALPEX FEED\nFEED LAB – usluge analiza mikrotrejserima\nFEED LAB kao ogranak kompanije ALPEX feed nastao je kao zajednički poduhvat u kome učestvuju Alpex feed (www.alpexfeed.rs) i DATA PLUS (www.data-plus.co.rs).\nFEED LAB nudi kompletnu uslugu klijentima vezano za optimizaciju procesa mešanja i to kroz ispravnu metodu uzorkovanja, neophodnu za validaciju kvaliteta mešanja i određivanje nivoa ostatka koji se iz jedne smeše prenosi u drugu.\nOvu uslugu pruža primenom analitičkog modela zasnovanog na mikrotrejserima. Ovi rezultati utiču na funckionisanje sistema za bezbednost hrane i ukoliko je potrebno FEED LAB daje preporuke za implementaciju.\nFEED LAB poseduje licencu izdatu od MTSE (Micro Tracers Services Europe GmbH) kojom se potvrđuje validnost analitičkog modela koji u svojim ispitivanjima FEED LAB koristi. U Evropi je trenutno 8 licenciranih laboratorija od strane MTSE.\nAnalitički modelAnalitički model\nŠTA SU MIKROTREJSERI?\nČlanak u „Muhle & Mischfutter“, broj 21, 08.11.2018\nIstovremena analiza prenosa ostataka iz jedne u drugu šaržu i homogenosti mešanja primenom mikrotrejsera\n„PETS International“ oktobar 2018\nPotrebna je česta analiza homogenosti i prenosa ostataka između šarži kako bi se potrošačima u industriji hrane za kućne ljubimce garantovala sigurnost proizvoda i izvrsnost.\nTrgovinski časopis „Feed Magazine | Kraftfutter “br. 3/2009\nAnalitička metoda zasnovana na mikrotrejserima je pouzdana metoda za određivanje homogenosti i unakrsne kontaminacije u opremi za mešanje u skladu sa Uredbom o higijeni hrane za životinje (EC) br. 183/2005.\nTrgovinski časopis „De Molenaar“ br. 11/2014\nMikrotrejseri nisu svrstani u grupu opasnih materija prema Uredbi REACH (EC) br. 1907/2006 i sve više se koriste kao preventivna mera za sledljivost stočne hrane kako bi se garantovala bezbednost proizvoda.\nTrgovinski časopis „De Molenaar“ br. 21/2006\nSERTIFIKACIJA ANALITIČKOG METODA\n5.7 Metoda ispitivanja tačnosti procesa za mešovitu hranu za životinje sa mikrotrejserima\nOva metoda ispitivanja za određivanje uniformnosti brašna i žitarica može se koristiti na standardnim premiksima i smešama napravljenim mešanjem mlevenih sirovina za hranu za životinje u fabrikama hrane za životinje. Metoda se takođe može koristiti za određivanje procenta prenosa sirovina u smešama hrane za životinje.\nOpšti postupak za ispitivanje unakrsne kontaminacije u proizvodnji smeša pomoću mikrotrejsera\nPostupak za određivanje unakrsne kontaminacije i homogenosti mešavina brašna prilikom pripreme smeža za ishranu životinja, koristeći mikrotrejsere koji, u zavisnosti od njihovih svojstava, mogu zameniti konvencionalne dodatke.\nKratka ekotoksikološka procena\nFraunhofer institut za toksikologiju i eksperimentalnu medicinu Hannover, Nemačka\nAlpex Feed doo – Feed Lab\nBraće Novakov 61, Silbaš, Srbija\n+381 21 2100 262


DW: Protesti protiv korumpiranog premijera | Aktuelno\nNaslovna SVIJET DW: Protesti protiv korumpiranog premijera\nDW: Protesti protiv korumpiranog premijera\nZa Jižija Pehea, dekana Njujorškog univerziteta iz Praga, postoje tri razloga koji su naljutili njegove sunarodnike i koji su zbog toga u nedjelju izašli da demonstriraju protiv Babiša: prvi je sukob interesa kad je riječ o subvencijama EU, drugi je krivično gonjenje i treći njegova komunistička prošlost što uključuje i saradnju s bivšom čehoslovačkom državnom policijom StB\nAndrej Babiš, premijer Češke/Getty Images/D. Kitwood\nOn je izuzetno bogat preduzetnik, drugi je po bogatstvu u Češkoj. Od 2017. je premijer Češke. Kada se taj multimilijarder prije dvije godine umiješao u češku politiku, u predizbornoj kampanji je obećao da će se oštro suprostaviti korupciji i tradicionalnim političkim elitama.\n„Međutim, ispostavilo se da on lično ima daleko više problema nego tradicionalni političari koje kritikuje“, kaže za DW Ladislav Cabada, politikolog sa Metropoliten univerziteta u Pragu. „Takvo licemjerje je glavni razlog zašto je protiv njega demonstriralo toliko mnogo ljudi“, kaže Cabada.\nZa Jižija Pehea, dekana Njujorškog univerziteta iz Praga, postoje tri razloga koji su naljutili njegove sunarodnike i koji su zbog toga u nedjelju 23.6. izašli da demonstriraju protiv Babiša: prvi je sukob interesa kad je riječ o subvencijama EU, drugi je krivično gonjenje i treći njegova komunistička prošlost što uključuje i saradnju s bivšom čehoslovačkom državnom policijom StB.\nNjegovim vjernim pristalicama to ne smeta. „Njima je manje-više svejedno“, kaže Petr Honzejk, novinar češkog ekonomskog lista „Hospodarske novini“. Mnogi smatraju da je to bilo davno i da su tada svi morali da prave kompromise, a oni birači koji i dalje glasaju za Komunističku partiju, nemaju nikakvih problema sa bivšom tajnom policijom.\nPrije nego što je uplovio u političke vode, Babiš je biošef velike kompanije „Agrofert“. Taj koncern je 2017. godine zapošljavao gotovo 33.000 radnika u 250 firmi. Firma je godišnje zarađivala 160 milijardi kruna (više od šest milijardi eura). Babiš je inače drugi najbogatiji čovjek u Češkoj, američki magazin „Forbs“ njegovo bogatstvo procjenjuje na tri milijarde evra. Godine 2013. kupio je medijsku grupu „Mafra“, izdavača visokotiražnih listova „Lidove novini“ i „MF DNES“. U to vrijeme dobio je i nadimak „Babiskoni“, po uzoru na italijanskog mogula i premijera Silvia Berluskonija.\nBabiš formalno više nije šef „Agroferta“, ali u vrijeme kada je to bio nastala je politička afera koja ga i danas opterećuje. „Agrofert“ je 2006. godine kupio propalu firmu „Inoba“. Danas se na tom mjestu nalazi rekreativni i konferencijski centar pod nazivom „Čapi hnizdo“ (Čapljino gnijezdo) čiju je izgradnju finansirala EU kao podršku malim i srednjim preduzećima. Zbog navodnih malverzacija prilikom izgradnje centra, policija od 2017. godine vodi istragu protiv Babiša. On ocjenjuje da je istraga „politički motivisana“ i optužbe naziva lažima.\nEksluzivna lokacija, eksluzivno arhitektonsko rješenje: „Čapi hnizdo“ (Čapljino gnijezdo) čiju je izgradnju finansirala EU\nIako je Babiš još 2014. godine bio zamjenik premijera i ministar finansija, a samim time odgovoran i za raspodjelu evropskih subvencija, ostavku na mjestu predsjednika Upravnog odbora koncerna podnio je tek u februaru 2017. godine kada ga je na to prisilio zakon. Danas je na čelu vlade koja odlučuje od dodjeli subvencija koje, pored ostalog, odlaze i u preduzeća koja posluju u okviru njegovog bivšeg koncerna. „Da je to čista češka stvar, vjerovatno bi mogla da se prikrije“, kaže Jižija Pehea: „Međutim, to nije samo stvar Češke, tako da je Evropska komisija naredila da se sprovede istraga o tome gdje su zaista otišla sredstva iz Brisela.“\nPredizvještaj iz Brisela objavljen je početkom juna. Prema navodima nekoliko medija, Andrej Babiš i dalje ima veliki uticaj na „Agrofert“. Ako konačni izvještaj potvrdi te navode, „Agrofert“ ili država Češka, moraće da vrate veliki dio evropskog novca koji je otišao u koncern.


Konvertujte mC u kC (Milikulon u Kilokulon)\nmC koliko kC\nMilikulon koliko Kilokulon\nKoliko Kilokulon čini 1 Milikulon?\n1 Milikulon [mC] = 0,000 001 Kilokulon [kC] - Merni kalkulator koji se može koristiti da konvertuje Milikulon u Kilokulon, između ostalog.\nKonvertujte Milikulon u Kilokulon (mC u kC):\nOdaberite jedinicu sa liste izbora koja odgovara vrednosti koju želite da konvertujete, u ovom slučaju to je 'Milikulon [mC]'.\nPomoću ovog kalkulatora moguće je uneti vrednost koja će se pretvoriti zajedno sa originalnom jedinicom mere; na primer, '122 Milikulon'. U tom slučaju, može se koristiti ili puno ime jedinice ili njena skraćenicana primer, ili 'Milikulon' ili 'mC'. Kalkulator zatim utvrđuje kategoriju jedinice mere koja treba da se pretvori, u ovom slučaju to je 'Električni naboj'. Nakon toga pretvara unetu vrednost u sve odgovarajuće jedinice koje poznaje. U rezultirajućoj listi sigurno ćete naći pretvaranje koje ste prvobitno tražili. Vrednost koja treba da se pretvori takođe se može uneti na sledeće načine: '20 mC u kC' ili '11 mC koliko kC' ili '57 Milikulon -> Kilokulon' ili '25 mC = kC' ili '50 Milikulon u kC' ili '57 mC u Kilokulon' ili '21 Milikulon koliko Kilokulon'. I u ovom slučaju, kalkulator odmah utvrđuje tačno u koju jedinicu prvobitna vrednost treba da se pretvori. Bez obzira koju od ovih mogućnosti iskoristite, poštedeće vas naporne pretrage za odgovarajućom opcijom u dugim listama za odabir sa mnoštvom kategorija i bezbrojnim podržanim jedinicama. Sve to ćemo mi obaviti pomoću kalkulatora, a posao je obavljen za delić sekunde.\nŠtaviše, kalkulator omogućava korišćenje matematičkih izraza. Shodno tome, ne samo da se brojevi mogu računati jedan sa drugim, kao na primer, '(14 * 87) mC'. Već se različite jedinice mere mogu neposredno međusobno spojiti pri pretvaranju. To može da izgleda, na primer, ovako: '122 Milikulon + 366 Kilokulon' ili '24mm x 94cm x 84dm = ? cm^3'. Jedinice mere koje se kombinuju na ovaj način prirodno moraju da idu zajedno i imaju smisla u pitanjima kombinacije.


Stoltenberg: Podgorica može da računa na NATO\nFoto: Anadolija/Arhiva | Stoltenberg: Podgorica može da računa na NATO\nSrna 09.06.2020 15:33\nPODGORICA - Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je danas u Briselu nakon sastanka sa crnogorskim predsjednikom Milom Đukanovićem da će Alijansa nastaviti da pomaže članice tokom bezbjednosne krize, te da, kao što NATO može računati na Crnu Goru, tako i Crna Gora može računati na NATO.\n"Tokom pandemije su koristili propagandu da potkopaju naše odnose. Oni koji žele da nas dijele, neće uspjeti. Investicije iz članica NATO-a su se duplirale, tokom pandemije virusa korona članice su pomagale opremom i finansijski", rekao je Stoltenberg na zajedničkoj konferenciji za novinare.\n"Vjerujem da smo se učešćem u zajedničkim aktivnostima dokazali kao pouzdan partner. To se pokazalo kroz učešće u raznim misijama - u Avganistanu, Kosovu, Letoniji, kao i u pripremama za misiju u Iraku", naveo je Đukanović.\n"Iza nas je prva najteža faza, faza borbe za ljudske živote. Crna Gora je pokazala visok stepen društvene odgovornosti, kompetentnosti ključnih državnih sistema. Prije nekoliko dana proglasili smo kraj epidemije i Crnu Goru korona 'fri' destinacijom", istakao je Đukanović.\n"Pred nama su i redovni parlamentarni izbori koji treba da budu održani u ovih nekoliko mjeseci i potrebno je oduprijeti se pritiscima koji žele da osujete evrointegracije", rekao je Đukanović.\nJens Stoltenberg Milo Đukanović NATO


Podrška i razvoj lokalnog poduzetništva: Nova IT oprema za Biznis centar Ilijaš\nHome Vijesti Podrška i razvoj lokalnog poduzetništva: Nova IT oprema za Biznis centar Ilijaš\nUtorak, 19 Stu 2019 08:48\nNačelnik Općine Ilijaš Akif Fazlić i ministar privrede Kantona Sarajevo Haris Bašić potpisali su ugovor o dodjeli poticajnih grant sredstava za razvoj subjekata male privrede u 2019. godini.\nVrijednost ugovora je 50.023,12 KM, a namjena odobrenih sredstava je sufinansiranje projekta "Jačanje kapaciteta u oblasti preduzetništva i upravljanja bazama podataka kroz edukaciju uposlenih lica u privrednim subjektima i lokalnoj samoupravi".\nUkupna vrijednost projekta je 63.320,40 KM, grant Ministarstva privrede je 50.023,12 KM, a učešće Općine je 13.297,28 KM.\nOsnovne aktivnosti koje obuhvata projekat je nabavka IT opreme za Biznis centar Ilijaš i to: 15 prijenosnih računara, "multiboard" tabla, multifunkcionalni printer, "wireless" mreža te instalacija opreme.\nDruga aktivnost je edukacija i to iz naprednog korištenja MS Excel i MSAccess i poslovne edukacije (vođenje tima, razvoj poslovnih vještina i digitalni marketing).\nOva sedmica 9754\nOvaj mjesec 16028


2001, br. 3, str. 211-216\nFor the historians of Serbian architecture and workers in the institutions for protection of cultural monuments the bequests of the architects of recent period represent valuable and unavoidable source. As a segment of investigation that makes possible direct and comprehensive insight into the work of certain authors the examination of bequests precedes the investigation of their structures in the field, of archives, cut-outs photographs and historiography. All-inclusive action of collecting and examining of family bequests of Serbian architects of the more recent time should induce modern architects to bequeath their works to the museum institutions first of all to the Department of architecture of the Museum of Science and Technology of Serbian Academy of Science and Arts where they would be protected and available to the general public. By concentration and adequate presentation of such inheritance in one place the access of the interested scholars would be much easier and that would also encourage the donation of such inheritances which are still in the private collections.\nĐurđević, M. (1997) Projekti ruskih arhitekata u Muzeju arhitekture - Petar Anagnosti. u: Ruska emigracija u srpskoj i drugim slovenskim kulturama, Beograd, teze referata, 50-51\nĐurić-Zamolo, D. (1996) Građa za proučavanje dela žena arhitekata sa Beogradskog univerziteta generacije 1896-1940. godine. PINUS zapisi, Beograd, 5, priredio A. Kadijević\nIlić, J. (1997) Doprinos S. N. Smirnova proučavanju srpskih starina. u: Ruska emigracija u srpskoj i drugim slovenskim kulturama, Beograd, teze referata, 57\nJovanović, M. (1992) Arhitekta Vladimir Popović 1876-1947. Saopštenja, Beograd, XXIV, 275-286\nKadijević, A. (1992) Rad arhitekte Momira Korunovića u zaštiti spomenika kulture. Glasnik DKS, Beograd, 16, 182-187\nKadijević, A. (1995) Arhitekti naučnici u novijoj srpskoj arhitekturi. Flogiston, Beograd, 2, 131-140\nLatinčić, O., Micković, E., Radojčić, M., Rakočević, B. (1997) Ruski emigranti u fondovima i zbirkama Istorijskog arhiva Beograda. u: Ruska emigracija u srpskoj i drugim slovenskim kulturama, Beograd, teze referata, 62-63\nManević, Z. (1995) Aleksandar Đokić. Beograd\nManević, Z. (1989) Milan Zloković. Beograd\nMarković, S. (1998) Graditeljska delatnost arhitekta Branislava Tasića. Leskovački zbornik, br. 38, str. 143-163\nMilovanović, M. (1996) Pregled delatnosti arhitekte Aleksandra Ivanoviča Medvedeva na području jutoistočne Srbije. Leskovački zbornik, br. 36, str. 19-26\nMitrović, V. (1996) Miroslav Krstonošić. Novi Sad\nStančić, D.S. (1999) Arhitekta Vladimir Nikolić. Novi Sad: Opštinski zavod za zaštitu spomenika kulture\nŠipka-Ergelašev, Z. (1980) Pera J. Popović - život i delatnost. Zbornik Matice srpske za likovne umetnosti, 16, 159-202\nŠuput, M. (1997) Đurđe Bošković. u: Enciklopedija srpske istoriografije, Beograd\nToševa, S. (1998) Oliver Minić kao istoričar i savremenik beogradske arhitekture. Mileševski zapisi, 3, 185-196\nToševa, S. (1997) Branislav Kojić. u: Srpski arhitekti novijeg doba, Beograd: Građevinska knjiga\nZdravković, I. (1969) Arhitekti naučnici. Starinar, Beograd, XIX, 281-284


Giulio Tampalini | Guitar Art Festival 2013 - Četrnaesti međunarodni festival gitare | Beograd | 12 - 17. mart 2013. | Učesnici\nčetvrtak, 14. mart 2013. | 20:00 | Atrijum Narodnog muzeja\nDjulio Tampalini je osvojio brojne nagrade na najvećim gitarskim takmičenjima kao što su Narciso Yepes u Sanremu, TIM u Rimu 1996. i 2000, zatim De Bonis u Kosenzi, Michele Pittaluga u Alesandriji, Fernando Sor u Rimu, kao i Andrés Segovia u Granadi.\nKao solista i u saradnji sa orkestrima održao je koncerte u Italiji, Evropi, Aziji i Americi i nastupio je na brojnim muzičkim festivalima, a u Vatikanu je u čast Pape 2001. godine nastupio i na Božićnom koncertu.\nZa svoje duplo CD izdanje Francisco Tarega: Complete Works for Guitar (Concerto izdanje) Tampalini je 2003. dobio priznanje Golden Guitar za najbolji CD godine na VI Međunarodnom gitarskom kongresu u Alesandriji. U saradnji sa izdavačkom kućom Suonare Records započeo je projekat u kom će iz 5 delova odsvirati kompletna gitarska dela Maria Kastelnuova-Tedeska.\nPrva 3 izdanja se već mogu naći na tržištu, a sadrže gitarska dela iz ranog perioda ovog firentinskog kompozitora (Sonata, Capriccio Diabolico, Tarantella, Aranci in fiore, Variations through the Centuries), kao i 2 kompletne kolekcije kompozicija pod nazivom Greeting cards i 24 Caprichos de Goya. Pored brojnih CD izdanja treba izdvojiti: Concierto de Aranjuez od Hoakina Rodriga, snimljen u saradnji sa orkestrom Međunarodnog festivala Arturo Benedetti Michelangeli kojim je dirigovao Pier Karlo Oricio, zatim dela komponovana između 2002. i 2005. kompozitora Anđela Đilardina u koja svakako spada i kompozicija Colloquio con Andres Segovia, kompletna zbirka kompozicija Six Rossiniane Maura Đulijanija, potom Koncert br. 1, op. 99, Kvintet op. 143, zatim delo M. K. Tedeska Romancero Gitano koje je snimljeno sa Orkestrom Hajdn iz Bolcana kojim je dirigovao Luiđi Azolini, kompletna dela za gitaru kompozitora Migela Ljobeta, kao i DVD na kom izvodi sva dela za gitaru H. V. Lobosa.\nĐulio Tampalini je profesor gitare naVisokoj školi za muziku Orazio Vecchi u Modeni i redovno održava majstorske radionice širom Evrope, Azije i Amerike. Svira na gitari Filipa Vudfilda i zvanični je predstavnik Aquila Corde Armoniche.


Izložba fotografija "Agresija u 78 slika": Najpotresniji trenuci stradanja Srbije i srpskog naroda tokom 78 dana NATO agresije - GEM info\nIzložba fotografija „Agresija u 78 slika“: Najpotresniji trenuci stradanja Srbije i srpskog naroda tokom 78 dana NATO agresije\n18. novembra 2021. 18. novembra 2021. Redakcija 0 Comments Agresija u 78 slika, centar za kulturu lazarevac, Dušan Milovanović, Miodrag Rakočević, nato bombardovanje\nU Centru za kulturu Lazarevac, u saradnji sa Bibliotekom „Dimitrije Tucović“, otvorena je izložba fotografija „Agresija u 78 slika“, kojom su sačuvani od zaborava najpotresniji trenuci stradanja Srbije i srpskog naroda tokom 78 dana NATO agresije. Ove slike zabeleželi su fotoreporteri beogradskih „Večernjih novosti“. Direktor kulturnog centra Čukarica, Miodrag Rakočević, rekao je da je kroz 78 izloženih slika simbolično predstavljen po jedan dan bombardovanja, a na njima se čita strah, patnja i bol našeg naroda. Rakočević je istakao da je organizator izložbe Kulturni centar Čukarica u saradnji sa Vojskom Srbije.\nNATO bombardovanje Savezne Republike Jugoslavije, trajalo je od 24. marta do 10. juna 1999. godine. Povodom 20-ogodišnjice bombardovanja urađena je izložba fotografija „NATO agresije u 78 slika“, čiji je autor Zoran Jovanović Mačak, fotograf Novosti, kao i još osam njegovih kolega. U gornjem holu Centra za kulturu Lazarevac otvorena je ova izložba, u saradnji sa Bibliotekom „Dimitrije Tucović“. Direktor Kulturnog centra Čukarica Miodrag Rakočević objašnjava da je 78 slika postavljeno jer je bombardovanje trajalo tačno 78 dana. Kroz fotografije prikazana je velika patnja naroda tokom ove agresije.\nNovinar, urednik i publicista u penziji Dušan Milovanović, istakao je da narod NATO agresiju treba da pamti kao svedočanstvo, prvenstveno kao civilno stradanje i dodao da ove fotografije treba da nas opominju i podsećaju, ne samo na to šta je bilo, nego da stalno imamo na umu da ta opasnost u ovakvom svetu nije potpuno uklonjena i da je vrlo bitno da znamo kako se sačuvati od nekih novih takvih pretnji i izazova. Na udaru napada našli su se vojni objekti, ali i objekti civilne namene kao što su elektoenergetska postrojenja, mostovi, pruge, toplane, bolnice, pa čak i škole.\nMiodrag Rakočević, direktor Kulturnog centra Čukarica\nDušan Milovanović, novinar, urednik i publicista\n„Veliko finale srpskog naroda u 20. veku zapravo oslikava ova izložba, gde je putem oka i aparata fotoreportera Večernjih Novosti i Agencije Tanjug prikazano svih 78 dana potresne pompeje“, rekla je direktorka Biblioteke „Dimitrije Tucović“ u Lazarevcu, Jasmina Ivanković.\nV.d. direktora Centra za kulturu Lazarevac Marko Mijušković istakao je da je suštinska poruka ove izložbe da se mladima prikaže najveći zločin koji se desio 1999. godine.\nIzložbu fotografija koje prikazuju stradanje ljudi i uništavanje dobara širom Srbije, građani Lazarevca moći će da pogledaju do 2. decembra u gornjem holu Centra za kulturu Lazarevac.\nShare the post "Izložba fotografija „Agresija u 78 slika“: Najpotresniji trenuci stradanja Srbije i srpskog naroda tokom 78 dana NATO agresije"\n← Kako će Lazarevčani obeležiti slavu ove godine?\nPočinje bušenje tri bunara na izvorištu Peštan →


Philip Gordon: BiH ne ide u pravom smjeru – Hrvatska riječ\nBosna i Hercegovina postigla je značajan napredak od razdoblja strahota iz 90-tih godina, ali u proteklih četiri ili pet godina ne ide u pravom smjeru – opasno je pojačana nacionalistička retorika, državne institucije i Daytonski sporazum su osporavani, a bilo je i pokušaja da se unazade reforme koje su neophodne za pridruživanje Europskoj uniji (EU) i NATO-u, izjavio je danas u Sarajevu pomoćnik državnog tajnika SAD za Europu i Euroaziju Philip Gordon.\nSudjelujući u radu Konferencije “Zapadni Balkan: Napredak, stagnacija ili regresija”, koja se u Sarajevu održava od 12. do 15. lipnja, Gordon je naglasio da, ukoliko bude nastavljen negativan trend, BiH rizikuje da zaostane za ostatkom područja.\n“Da bi se vratila na pravi put, BiH mora funkcionirati kao država koja za sve svoje građane može ostvarivati rezultate. Reforme su potrebne za njihovo dobro, ali su također potrebne da bi se ispunili zahtjevi EU i međunarodne obveze BiH. Samo veća integracija u Europu može osigurati stabilnost i mogućnosti koje građani BiH žele i koje su im neophodne za njihovu djecu”, poručio je Gordon, govoreći o podršci SAD zemljama zapadnog Balkana, posebno podršci koju njegova zemlja pruža BiH.\nUpozoravajući na činjenicu da su bh. političari trenutno više spremni “podgrijavati etničke strahove” i boriti se za vlastite političke interese, pomoćnik državnog tajnika SAD pozvao je domaće političke aktere na hitno formiranje vlasti na državnom nivou, poštivanje državnih institucija i Daytonskog sporazuma, te na reformu vlasti, što je neophodno za napredak u procesu euroatlantskih integracija.


[es] - Žene vole Linuxovce\n16.02.2003. Komentari na novi rad...\nŽene vole Linuxovce\n[es] :: Advocacy :: Žene vole Linuxovce\n[ Pregleda: 12367 | Odgovora: 42 ] > FB > Twit\nŽene vole Linuxovce 22.03.2004. u 17:19 - pre 215 meseci\nPosebno ako rade za Microsoft:\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 20:26 - pre 215 meseci\nCudno... s obzirom na to kakve se poruke na ovom forumu salju :), ne verujem da samo ja sticem utisak, da ovaj forum sve vise izgleda kao "es madzone".\nKako bi se "smanjili troskovi" i ne bi pogresno "navodili" novi clanovi da se ovde vodi neka "kvalitetna usko-tehnicka" rasprava, mozda, ne bi bilo lose, u toku sledeceg "redovnog spremanja es-a", razmotriti postavljanje ovog foruma kao _podforuma_, foruma "es madzone". Ocigledno je da su se ispunili svi uslovi za to: 90% poruka u temama, nakon (u proseku) prve 3-4 poruke u potpunosti izlaze iz tehnickog apekta (osim, naravno onda, kada se i sama tema, uopste ne nalazi u tehnickom aspektu kao ova), vredjanje po licnoj osnovi...\nStavise, iako je "es madzone" forum verovatno bolje moderisan :), i tamo (u okviru podforuma) se moze naci "outlet", ako je to mozda bio izgovor za postajanje ovog foruma do sada :), kao "stand-alone".\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 21:17 - pre 215 meseci\nIli mozda bi bilo jos bolje da se ovo zatvori?\nUredjivacka politika na advocacyju dozvoljava licne uvrede, tako da bi mozda mogli prvo to da promenimo, da ne bi bas isli do toliko ekstremnog koraka. Ocigledno je da je advocacy jedna od ruznijih strana ESa.\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 21:35 - pre 215 meseci\nDo sada nije bilo licnih uvreda na ovom forumu, barem ne nekih direktnih. Previse buke dizete niokocega. Narocito ako su uzme u obzir da to cinite u pogresnoj temi/forumu. Imate forum Predlozi/pitanja i Zalbe ako vam nesto smeta.\n@DT: Ovo je ubedljivo tema sa najboljim nazivom koja se pojavila u zadnje vreme u ovom forumu. Mada to sto je napisano moze da se primeni na bilo koju veliku kompjutersku kucu i grad u kome se ona nalazi.\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 22:17 - pre 215 meseci\n"The main reason I date computer guys is they are smarter than the everyday population," she said."\nbojim se da je potpuno razumem ;-)\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 22:41 - pre 215 meseci\nDa li je moglo sitnijim slovima? (morao sam da lupim Ctrl i + da bi pročitao poruku...) ;)\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:08 - pre 215 meseci\nOvo je ubedljivo tema sa najboljim nazivom koja se pojavila u zadnje vreme u ovom forumu.\nŠteta što je sarkastičan...\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:21 - pre 215 meseci\nSkoro se nisam toliko odusevio! Taman pomislim "kakvo li je sada pojebevanje u pitanju?", ali nadmasio si sve do sada. Svaka cast!\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:26 - pre 215 meseci\npa...reklo bi se da je mislio na naslov, a ne na tebe...\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:32 - pre 215 meseci\nOvo je strucna tema, naravno. "Ozenjen" je nekima bitna stavka za CV. ;)\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:36 - pre 215 meseci\nCini se, da ovaj forum (kao "stand-alone") postoji, samo da bi se "nacinio prostor" za _nekolicinu_ clanova radi "provetravanja ventila", a tome (ako je to vec neophodno) moze da posluzi i kao podforum, foruma "es madzone"?\nNe samo uvrede po licnoj osnovi, vec i teme koje nemaju mnogo toga zajednickog sa temom foruma, uostalom kao i ova tema.\nDa... izgleda... da je zaista bitno sa tehnoloskog aspekta, ovo misljenje "nimfo-statisticarke" :-) Sledeci ocekivani korak: rezervisanje prostora za "mirroring" serbiancafe-a :-)\nRe: Žene vole Linuxovce 22.03.2004. u 23:38 - pre 215 meseci\n@MAdafaKA: Znam da je naslov sarkastican, ali to ne smanjuje moje odusevljenje...\n@passenger: Kakve veze imaju te dve stvari jedna sa drugom?\nA zasto je ova tema ovde a ne u MadZone? Pa zato svo svaka tema koja u sebi sadrzi i namanji pomen linux/windows pre ili kasnije bude zrela za Advocacy.\nRe: Žene vole Linuxovce 23.03.2004. u 01:41 - pre 215 meseci\nPassanger, mislim da pricamo o istoj stvari. Mada nije mnogo bitno da li ce da bude podforum ili forum, poenta je da ovde moze da se napise prakticno sve, jer se ne moderise preterano. Prebacivanjem Advocacyja pod MadZone se taj problem ne resava. Mozda bi mogli da pokrenemo diskusiju o ovome na es-mods.\nRe: Žene vole Linuxovce 23.03.2004. u 02:10 - pre 215 meseci\nReljo, naravno da se problem moderisanja ne resava, ali ako vec postoji forum koji do odredjene mere, po samoj tematici i intenzitetu moderisanju, ima "tolerantniji" pristup prema ovakvim porukama ("es-madzone"), onda je primarno problem do klasifikacije ovakvih poruka na nivou foruma a sekundarno, do "boljeg" moderisanje.\nTako ce poruke biti u srodnijem (po tematici, slobodnijem) forumu, jer tamo i odgovara da budu, i nece biti zabune.\nMozda bi mogli da pokrenemo diskusiju o ovome na es-mods.\nDa. Ja sam zavrsio s ovom diskusijom u ovoj temi.\nRe: Žene vole Linuxovce 28.03.2004. u 21:03 - pre 215 meseci\nNe moraju da rade za M$ :))), evo ti zivi primer :)\nRe: Žene vole Linuxovce 28.03.2004. u 23:13 - pre 215 meseci\nNisu bas tako zivi primer(c)i kao sto bi zeleo, ali...\nAko si mu rekao, Deki!\nRe: Žene vole Linuxovce 16.05.2004. u 12:55 - pre 213 meseci\nDanas pada kiša, Nedelja je, imam posla preko glave, sav sam nešto u bednjaku, ali ovo kada sam pročitao sune mi je sinulo, slatko sam se nasmejao ha, ha, ha\nLONG LIVE ES!!!!!!!\nHa, ha, ha, najbolji ste...\nRe: Žene vole Linuxovce 16.05.2004. u 13:09 - pre 213 meseci\nPrelazim ja na Linux (ha,ha,ha)\nRe: Žene vole Linuxovce 06.03.2010. u 21:37 - pre 143 meseci\nkakva je ovo jebada? Link vodi na neku bezveze stranicu\nRe: Žene vole Linuxovce 06.03.2010. u 21:56 - pre 143 meseci\nGuru Meditation: kakva je ovo jebada? Link vodi na neku bezveze stranicu\nMozda zato sto je 6 godina star :)


ZABRANU KRETANJA PREKRŠILO 37 OSOBA U SARAJEVU | Hayat.ba\nZabranu kretanja za vrijeme policijskog sata tokom protekle noći na području bh. prijestonice prekršila je 51 osoba, potvrdio je Mirza Hadžiabdić, portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\nPolicajci su nesavjesnim Sarajlijama uručili prekršajne naloge.\nPodsjećamo, građanima je zabranjeno kretanje između 18 i 5 sati.


Naslovna Košarka Utakmice ABA lige ponovo odložene\nUtakmice ABA lige ponovo odložene\nPonovo će svi ljubitelji ABA lige biti u situaciji da neće gledati utakmice usljed odlaganja zbog korona virusa. Ovog puta su zbog epidemije odložene dvije utakmice.\nKako postoji više potvrđenih slučajeva COVID-19 u timu Cedevite Olimpije i Splita, iz regionalnog košarkaškog takmičenja odlučili su da odlože utakmice 23. kola Cibona – Cedevita Olimpija i Krka – Split.\nMečevi su trebali da budu odigrani danas, ali su odloženi, a nove tremine mečeva ćemo naknadno dobiti.\n.@kk_cibona – @KKCedOL, @bckrka – @kksplit_ games postponed\nRead more at: https://t.co/RiAFb2bV6P #ABALiga pic.twitter.com/2cU5vX23BL\n— AdmiralBet ABA League (@ABA_League) March 25, 2021\nOvih dana, povodom odlaganja utakmica oglasio se i Mornar. Ekipa iz Bara je najavila da neće igrati u poslednja dva kola sve dok ne budu završene odložene utakmice.\nOstaje da se vidi šta će biti do kraja, odnosno kako će se sve odvijati.\nPrethodni tekstRadonjić pred duel sa FMP-om\nSljedeći tekstPingvini na Santjago Bernabeu\nKošarka A.D. - 18/10/21 17:11 0\nŠejn Larkin: Bili smo, po mom mišljenju, najbolji tim u poslednje...\nL.N. - 21/09/21 15:56 0\nL.N. - 30/08/21 12:06 1


Ja sam deo Partizana: Zavrsena Agonija: Suma otisao iz Partizana!\nZavrsena Agonija: Suma otisao iz Partizana!\nNajskuplji igrač u istoriji Partizana definitivno ide na jednogodišnju pozajmicu u klub iz Haife, pošto je postigao dogovor sa crno-belima o načinu regulisanja duga\nSejduba Suma definitivno će narednih godinu dana nositi dres izraelskog Makabija iz Haife. Prema saznanjima MOZZART Sporta, Partizan i Makabi su postigli dogovor o pozajmici, a i Suma je utanačio sve detalje koji su kočili sporazum prethodnih dana.\nMakabi će dok traje pozajmica isplaćivati kompletnu platu reprezentativcu Gvineje, a Suma je pristao da „zamrzne“ potraživanja od Partizana iz prethodnog perioda, pa će mu crno-beli taj dug regulisati na kraju sezone.\nTakođe, prema dogovoru srpskog i izraelskog kluba, Makabi će u junu imati opciju da otkupi Sumin ugovor od Partizana. Ovaj vezista trenutno ima mesečnu platu od 46.000 evra.\nSuma je najskuplje pojačanje u istoriji crno-belih koji su prošlog leta za njega Slovanu iz Bratislave platili 1.650.000 evra. Nikako nije uspevao da se ustali u startnoj postavi i uđe u formu. Ni kod Miroslava Đukića, a ništa drugačije nije bilo ni kod njegovog naslednika Zorana Mirkovića.\nZa razliku od većine evropskih zemalja, letnji prelazni rok u Izraelu traje do sredine septembra i ovo je bila poslednja prilika da Partizan pronađe rešenje za fudbalera iz Gvineje.


Edukacija žena za pokretanje sopstvenog biznisa - Grad Prokuplje\nU okviru projekta „Vreme za uspešne žene“,koji sprovodi Evropski PROGRES u cilju edukacije žena sa teritorije Topličkog okruga,koje žele da započnu sopstveni biznis,3. aprila ,u Blacu biće organizovano predavanje o pisanju projekatana i biznis planova.\nOvo je prilika za sve zainteresovane žene iz Topličkog kraja,koje su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje ,da nauče prve korake u pokretanju sopstvenog biznisa i stečena znanja primene u praksi.\nEvropski PROGRES će do jula meseca sprovesti niz pripremnih aktivnosti,nakon čega će biti izabrani najuspešniji projekti koji će se finansirati bespovratnim sredstvima i pokrenuti oko 40 novih preduzeća u vlasništvu žena iz južne Srbije.


20 000,00 - 24 999,00 (329)\nOMF KASETA SA 4 FIOKE K4 I KLJUČ CRNA\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama O1F KASETA SA 4FIOKE I KLJUČ 40/50/65 Dimenzije 40/50/65 cm Top kasete kantovan ABS trakom debljine 2 mm Sve ostale ivice kantovane kant trakom Izradjena od univera 18 m Sastoji se od 4 fioke i ključa Podrazumeva se da se zaključava samo prva fioka Mogućnost ugradnje centralne brave,kod koje bi se zaključavale sve fioke Pokretna Karakteristika\tVrednost Kategorija\tKasete sa fiokama Robna Marka\tOMF Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nKomoda Praktik 24\nОпис Komoda je spoj više elemenata u jedan Gornja ploča je od univera 36mm Elementi su od univera 18mm Stranice se zaštićuju ABS trakom 2mm Poleđina elementa je od HDF-a 3mm Stoji na nogicama od 5 cm Izaberite boju iz naše palete boja 2 godine garancije Dostupna u dimenzijama 150x35x82.2, 200x35x82.2, 250x35x82.2 Za druge dimenzije nas kontaktirajte Isporuka i montaža na teritoriji Beograda besplatni za porudzbine preko 20 000 din dobijate sklopljen proizvod,spreman za upotrebu\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama NS STOLICA GEM gtp46 ts06 Visok naslon Kvalitetno antistatičko platno Sa rukonaslonima Ergonomski dizajn Oscilirajući naslon Regulisanje visine sedišta Precizno regulisanje visine i ugla naslona Osnova od visokokvalitetne plastike Karakteristika\tVrednost Kategorija\tRadne stolice Robna Marka\tNOWY STYL Ergonomske\tDa Materijal naslona\tPlatno Materijal sedalnog dela\tPlatno Naslon za glavu\tBez naslona Nosivost\tDo 120 kg Osnova\tPlastična Rukonaslon\tFiksni rukonaslon Visina naslona\tSrednji Bоја\tZelena Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nMET.GARDEROBER Z-VRATA 2/1 dim.40x50x180cm\nOMF STO B103G 140/70/74 SIVA\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama O1F STO B103G 140/70/74 cm Dimenzije 140x70x74cm ABS debljine 2 mm Debljina gornje ploče 25 mm Sto sa metalnim nogicama (GENIO) boje aluminijuma Karakteristika\tVrednost Kategorija\tKancelarijski stolovi Robna Marka\tOMF Nogare stola\tMetalne Tip stola\tRadni Visina\t74 cm Dužina\t70 cm Širina\t140 cm Bоја\tSiva Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nOMF STO B104V+KN103 BUKVA\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama O1F STO B104V+KN103 160x70x74 Dimenzije 160x70x74cm ABS debljine 2 mm Debljina gornje ploče 25 mm Sto sa univer nogicama U sastavu stola se nalazi noseća kaseta sa vratima Karakteristika\tVrednost Kategorija\tKancelarijski stolovi Robna Marka\tOMF Nogare stola\tDrvene Tip stola\tRadni sa kasetom Visina\t74 cm Dužina\t70 cm Širina\t160 cm Bоја\tBukva Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nOMF STO B104V+KN104 SIVA\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama O1F STO B104V+KN104 160x70x74 Dimenzije 160x70x74cm ABS debljine 2 mm Debljina gornje ploče 25 mm Sto sa univer nogicama U sastavu stola se nalazi noseća kaseta sa jednom fiokom i vratima Karakteristika\tVrednost Kategorija\tKancelarijski stolovi Robna Marka\tOMF Nogare stola\tDrvene Tip stola\tRadni sa kasetom Visina\t74 cm Dužina\t70 cm Širina\t160 cm Bоја\tSiva Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nKancelarijski sto Praktik C\nОпис Konstrukcija i gornja ploča izrađeni od univera 36 mm Sve stranice zaštićene ABS trakom 2mm Komoda se izrađuje od univera 18 mm Dimenzije komode: 120-130 x 45 Veoma stabilna konstrukcija Dostupan u više dimenzija : 150×150; 160×150; 170×150; 180×150 Za druge dimenzije nas kontaktirajte Izaberite boju iz naše palete boja Garancija 2 godine Isporuka i montaža na teritoriji Beograda besplatni za porudzbine preko 20 000 din dobijate sklopljen proizvod,spreman za upotrebu\nOMF STO B801GL 140/70/74 BUKVA\nO proizvodu Specifikacija Komentari Proveri dostupnost u radnjama O1F STO B801GL 140/70/74 cm Dimenzije 140x70x74cm ABS debljine 2 mm Debljina gornje ploče 25 mm Sto sa metalnim nogicama (GENIO) boje aluminijuma Karakteristika\tVrednost Kategorija\tKancelarijski stolovi Robna Marka\tOMF Nogare stola\tMetalne Tip stola\tRadni Visina\t74 cm Dužina\t70 cm Širina\t140 cm Bоја\tBukva Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Kako biste ocenili uslugu ove ordinacije(rezultat, kvalitet, ljubaznost, izgled ordinacije? Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara


PRIJEM ZA DANSKOG URBANISTU U GRADSKOJ KUĆI – Grad Niš\n· mr · 17. maja 2019.\nGradonačelnik Darko Bulatović primio je danas u gradskoj kući uglednog danskog urbanistu Jakoba Madsena koji će na Građevinskoarhitektonskom fakultetu u NIšu održati predavanje o aktuelnostima u ovoj oblasti po kojoj je Danska u samom svetskom vrhu.\nGradonačelnik Bulatović je zahvalio gostu iz Danske na iskustvima koje će preneti našim studentima i nastavnicima i poručio da je saradnja na akademskom nivou i približavanje stručnjaka iz naših zemalja važno i obostrano korisno.\nGlavni gradski urbanista Nikola Lečić je naglasio da se prilikom boravka u Danskoj uverio da su mnoga od urbanističkih rešenja koje je tamo video primenljiva i kod nas, posebno imajyći u vidu da su po broju stanovnika i površini Danska i Srbija veoma slične. On je izrazio nadu da će i gospodin Madsen imati šta da vidi u Nišu i da, možda, stekne i nova iskustva i znanja koja može iskoristiti u svom radu.\nSledeća objava: Svesrpski Sabor kola srpskih sestara\nPrethodna objava: 45. Majska pesma


Vesni Dedić uskraćena autorska i FINANSIJSKA prava! Bujošević ćuti dve godine, a odgovor niko ne daje! - alo.rs\nAUTOR: Vesna Đorđević DATUM I VREME: 18.08.2019. 07:00\nVoditeljka u problemu...\nVesna Dedić i Matija Bećković, Foto: Milan Ilić\nVesna Dedić kao da je na crnoj listi televizije za koju radi skoro dve decenije. Nakon što su joj menjali termin emisije a da je nisu obavestili, te ukidali i skraćivali emisiju „Balkanskom ulicom“, kako je izjavljivala, na svoju ruku, bez pitanja i obrazloženja, autorka i voditeljka sada je uskraćena i za iznos plate koji joj, kako kaže, pripada.\nNaime, na sajtu Javnog servisa objavljeni su iznosi mesečne zarade urednika, urednika dopisništva, urednika emisije 1, urednika emisije 2, kao i urednika emisije s autorskim doprinosom. Po nekom, samo Javnom servisu poznatom pravilu, Vesna je proglašena urednikom emisije 2, pa tako njena mesečna plata iznosi 62.113 dinara, umesto 90.062 dinara, koliko prima urednik s autorskim doprinosom, što Vesna Dedić jeste. Ona je ovu tabelu sa RTS sajta objavila na svom Instagram profilu i zapitala se ko umesto nje vodi i uređuje njenu emisiju već više od dve decenije.\n- Čitam na sajtu RTS a da sam ja urednik 2, a ne urednik s autorskim doprinosom. Ko je onda autor emisije „Balkanskom ulicom“?! Da li sam ono ja na RTS-u nedeljom?! - napisala je Dedićeva, koja je, kako nam je rekla, odavno to pitanje postavila i direktoru Javnog servisa, ali odgovor nikada nije dobila.\n- Ja sam pre nekoliko godina pisala Draganu Bujoševiću i istakla da je red da imam platu kao urednik s autorskim doprinosom, pošto ja to jesam, ali mi nikada nije odgovorio. I danas mi nije jasno ko su urednici s autorskim doprinosom RTS-a?! Na mom rešenju piše da sam ja urednik 2 i nikada do danas nisam dobila novo rešenje.Nestvarno mi je da na Javnom servisu neko prima platu kao autor, a da ja ne primam - kaže za „Alo!“ Vesna Dedić.\nAUTOR: Kurir/R.J. DATUM I VREME: 17.08.2019. 14:30 Zaboravili kralja narodne muzike?! Foto: Rajko Ristić/Alo! Šaban Šaulić je svojim radom na muzičkoj sceni, sa bezbroj hitova u karijeri dugoj 50 godina, zadužio ceo region. Sa ovom činjenicom složiće se sve njegove kolege koje su godinama sarađivale s njim, njegovi poklonici, čak i oni koji nisu slušali njegovu muziku, ali su ga cenili kao izvođača i autora.\nEkipa „Alo!“ poslala je mejl Oliveri Kovačević, urednici zabavnog programa RTS-a, s pitanjima povezanim sa situacijom u kojoj se našla Vesna Dedić, ali do zaključenja broja nismo dobili odgovor.


Integracija "BAROMETAR": Raspoloženje Austrijanaca prema strancima\nVaša kuća ideja – IDEAHOUSE\nNaslovna VestiAustrijaIntegracija „BAROMETAR“: Raspoloženje Austrijanaca prema strancima\nAustrija Društvo PolitikaVesti\nIntegracija „BAROMETAR“: Raspoloženje Austrijanaca prema strancima\n03. dec 2017 u 12:30\nZa "Integracioni barometar" svake godine se sprovodi anketa među 1.000 austrijskih državljana na temu zajedničkog života s ljudima doseljeničkog porekla. Rezultati treba da posreduju mišljenje koje Austrijanci imaju o integraciji. I ove godine je najveće neraspoloženje prema muslimanima.\nAktuelni „Barometar integracije“, koji po nalogu Austrijskog fonda za integraciju redovno sprovodi istraživač javnog mnenja Peter Hajek, pokazuje da je pogoršano raspoloženje u austrijskom stanovništvu kada se radi o zajedničkom životu sa strancima. Ispitanici pritom posebno kritički gledaju na odnos između muslimana i ostalih stanovnika.\nBarometar integracije pokazuje da tačno polovina ispitanika smatra da je zajednički život pozitivan, a druga naravno obratno. U poređenju sa anketom koja je sprovedena u proleće 2017. pokazuje se lako pogoršanje raspoloženja, posebno prema muslimanima. Tri četvrtine ispitanika je uvereno da postoji paralelno društvo, koje dovode prvenstveno u vezu sa muslimanima. Kada je reč o islamu, izgleda da im je stav nešto diferenciraniji. S jedne strane čak tri četvrtine anketiranih smatra da islam ne spada u Austriju, dok ih s druge strane opet isto toliko misli da onaj islam koji se orijentiše prema evropskim vrednostima može da bude deo Evrope. Osam od deset ispitanika traži strožije kontrole džamija, kako bi se sprečilo delovanje radikalnih grupa. Čak 86 procenata zahteva tačnije kontrole mogućeg financiranja džamija iz inostranstva, a 84 posto je za to da se tzv. islamska obdaništa strožije kontrolišu.\nSmanjivanje socijalne pomoći za azilante u Gornjoj Austriji sa 914 na 560 evra 72% Austrijanaca smatra ispravnim, a 48% čak posebno ispravnim. Protiv olakšavanja sticanja austrijskog državljanstva nema ništa samo 13 posto (!) ispitanih, a za dvojno državljanstvo se izjašnjava mršavih 23 posto.\n53 posto ispitanih se oseća vrlo ili dosta nesigurno\nKada se radi o osećaju lične sigurnosti čak 53 procenta ispitanih oseća se nesigurnije od kada su se doselile izbeglice (to su pretežno žene, manje obrazovani, ljudi iz većih gradova). Kada se radi o temi obrazovanje i školstvo, 72 posto anketiranih zahteva učestvovanje svih učenika i učenica u nastavi plivanja, bez obaziranja na religijske razloge, 88 posto podržava uvođenje druge obavezne godine posećivanja obdaništa za decu koja loše govore nemački, a 86 procenata se zalaže za strožije kontrolisanje znanja nemačkog jezika personala u vrtićima (zna se kojim).\n72 posto je za to da izbeglice koje dobijaju socijalnu pomoć (zauzvrat?) moraju da obavljaju društveno-korisne radove. 63 procenta podržava predlog da se državljanima EU socijalna pomoć isplaćuje tek posle 5 godina boravka u Austriji, a celih 80 posto traži da se dečji dodatak koji se isplaćuje roditeljima za decu u EU-inostranstvu izjednači sa nivoom tog dodatka u zemljama u kojima deca žive (znači snizi).\nFranz Wolf, direktor Austrijskog fonda za integraciju smatra da se navedeni rezultati trebaju posmatrati u svetlu prognoze o rastu udela muslimanskog stanovištva u ukupnom stanovništvu Austrije. Udeo muslimana u ukupnom stanovništvu će do 2050. značajno porasti, čak i ako ne bi više uopšte bilo novih doseljenika te veroispovesti. U tom slučaju bi njjhov broj porastao za 2,4 posto (sa 6,9 na 9,3 posto) pokazuje studija PEW- Research Centera.\nTaj porast se s jedne strane svodi na starosnu strukturu muslimanskog stanovništva: u celoj Evropi ih je 25 posto mlađih od 14 godina, u poređenju sa samo 15 posto ostalih. S druge strane je uzork u broju novorođene dece, koji kod muslimanki u Austriji po ženi iznosi 2,2, a kod ostalih žena 1,5. U slučaju srednjeg tempa kontrolisanog doseljavanja, njihov broj bi do 2050. porastao na 10,6 posto, a kada bi se muslimani doseljavali kao za vreme krize s izbeglicama, onda bi u Austriji polovinom veka živelo skoro 20 posto muslimana. Wolf zbog toga smatra da je integracija muslimana u Austriji od velikog značaja i da zbog očekivanog porasta ima apsolutni prioritet.\nPrema integraciji i strancima mnogo su kritičnije Austrijanci sa nižim obrazovanjem (bez mature), mlađi građani i građani srednje starosti u opštinama sa više od 5.000 stanovnika, a posebno u gradovima.\nAustrija barometar integracije integracija rezultati stranci\nAustrija: Vlada ukinula Zakon o zabrani pušenja\nNOVO U AUSTRIJI: Zabrana pušenja u autu u prisustvu dece


eKapija | Startna cena kukuruza 13 dinara po kilogramu\nIzvor: Tanjug | Subota, 14.09.2013.| 11:08\nStartna otkupna cena kukuruza novog roda mogla bi da iznosi izmedju 13 i 14 dinara po kilogramu bez poreza na dodatu vrednost (PDV), izjavio je Tanjugu direktor Produktne berze u Novom Sadu Žarko Galetin, istakavši da ne očekuje probleme u otkupu te žitarice.\nOn je objasnio da cena kukuruza prošlogodišnjeg roda ne može da posluži kao reper za poređenje sa medjunarodnim tržištima s obzirom da imamo kukuruz koji je zaražen i lošeg kvalieta.\nGaletin očekuje da će se naše tržište u perspektivi "vrlo korelativno" ponašati sa međunarodnim tržištima, s obzirom na procene da je novi rod kukuruza dobrog kvaliteta i nije zaražen bilo kakvim bolestima, a pogotovo ne aflatoksinom.\n- Ne očekujem probleme u otkupu kukuruza, s obzirom na to da informacije Ministarstva poljoprivrede, kao i sa terena, govore da je kukuruz dobrog kvaliteta, a skladišta dobro pripremljena i tretirana, kao i da nema ostataka aflatoksina - rekao je on.\n- Očekujem da će novi rod imati i dobro tržište i da će prve izvozne isporuke pokazati da je naš kukuruz dobrog kvaliteta i da ćemo povratiti izgubljenu poziciju na svetskom tržištu kukuruza koji smo izgubili prošle godine, zbog pojave aflatoksina - kazao je Galetin.\n- Cena kukuruza će biti bezmalo duplo niža nego prošle godine, ali poljoprivredni proizvođači su na neki način spremni na to - rekao je Galetin.


Doručak uz Kanban i kiflice BAD SISTEMS | Blog\nDoručak uz Kanban i kiflice\n18.06.2019 - Danas smo na Kreativnom utorku, koji se organizuje na svake druge nedelje u Startap centru, imali prilike da doručkujemo uz Kanban i kiflice. Jovan Soldatović je mladim ljudima predstavio na kreativan i slikovit način metodu koja olakšava organizaciju rada u jednoj kompaniji, ali takodje može poslužiti i za pokretanje novih ideja i preduzetničkih poslova - sve to uz doručak i interakciju sa posetiocima.\nJovan nas je uveo u celu priču o Kanban metodologiji, koja je nastala u Engleskoj 1940. godine u kompaniji Speedfire koja se bavila proizvodnjom avionskih krila i avionskih delova motora. Medjutim, prvi put je našla primenu u Japanu 1950. godine u kompaniji Toyota kao neka vrsta unapredjenja poslovanja u fabrici. Obzirom da tada nije bilo računara radnici su koristili sistem kartica na kojima su zapisivali imena osoba kojima je bilo potrebno da se dostavi neki alat neophodan za proces rada – kartica je bila u kesi zajedno sa alatom i ljudi koji su bili zaduženi za raznošenje delova znali su do koga alat treba da dodje.\nPored toga, postojale su različite faze u procesu rada kao što je prikupljanje inventara, sastavljanje delova i slično. Kartice su bile najsitniji deo celog procesa rada, a grub prevod japanske reči Kanban je karticu možete videti.\nOno gde Kanban nama danas pomaže jeste organizacija procesa rada govori Jovan. Bilo da je proces rada loš ili dobar vi možete da ga prikažete vizuelno – to znači da svaku fazu vašeg rada možete definisati po koracima kako biste došli do krajnjeg produkta i mogli da ga prodajete navodi Jovan.\nKanban vam danas omogućava da uz vizuelni prikaz uvidite koji su to potencijalni problemi i kakva je vaša vrsta organizacije. Pomoću toga možete uočiti koj proces rada biste mogli da ubrzate, poboljšate ili eventualno izmenite. Da biste koristili Kanban metodologiju možete se baviti bilo kojim preduzetničkim poslom koji ima više faza rada – ne morate biti nužno deo IT sektora.\nOno što Vam je neophodno za Kanban jeste radna tabla – to može biti običan zid ili bela tabla – bilo šta što ima radnu površinu gde ćemo da prikažemo naše faze rada. Sledeća stavka su kartice – to je najsitniji deo Kanbana – task koji želimo da obavimo. Ono što je najbitnije na kraju jeste priča koja stoji iza proizvoda – kako je produkt nastao i šta sve moramo da uradimo da bi on bio dobar – user storytelling.\nKanban nam omogućava jednostavan način poslovanja jer nam nudi jednostavna rešenja, dok nam je komplikovaniji proces kreiranja Kanban metode. Ako je vaš proces rada loš, samo korišćenje Kanban metode vam neće pomoći da on bude bolji, ali će vam omogućiti da uvidite gde je vaš proces loš i šta je ono što treba da promenite govori Jovan.\nNaš tim iz BAD SISTEMS-a je tri godine radio na kreiranju aplikacije KANBANSI koja je bazirana na Kanban metodologiji poslovanja i omogućava svim sadašnjim i/ili budućim preduzetnicima jednostavniji način rada uz korišćenje aplikacije.\nSvi prisutni su nakon predavanja dobili vaučer za besplatno korišćenje KANBANSI aplikacije u periodu od godinu dana.


Prilagođena korisniku, pregledna, moderna i brza – tako se predstavlja nova web stranica firme AxFlow.\nPoslednjih meseci intenzivno se radilo na obnavljanju nove web stranice AxFlow-a. Reč je o vodećoj firmi za primene i usluge u sektoru obrada fluida i transport medija.\nNakon ponovnog aktiviranja, nova web stranica nudi moderan i pregledan izgled koji je jednostavan za upotrebu. Ovde je velik naglasak stavljen na izgled i jednostavnu funkcionalnost. Sa samo nekoliko klikova možete ciljano doći do željenih informacija. Kao posebnu karakteristiku dodali smo opcije filtera s ciljem da naše proizvode možete brzo, pregledno i lako pronaći bez puno pretraživanja.\nNa Vašem pametnom uređaju takođe možete posetiti našu web stranicu, jer smo prilagodili vizualnu pojavu korisniku, za brzu i jednostavnu upotrebu.\nNova web stranica nudi ne samo informacije o proizvodima i uslugama, već i zanimljive činjenice o strukturi preduzeća, održivosti, vizijama i vrednostima AxFlow-a. Najvažnije vesti iz sveta pumpi su pregledno predstavljene i dostupne za preuzimanje. Ako želite započeti svoju karijeru kod AxFlow-a, možete se prijaviti na otvorenu poziciju za jednu od naših 30 sedišta širom Evrope, Australije, Novog Zelanda ili Južne Afrike.\nMolimo Vas za razumevanje, jer se mogu pojaviti greške u početnoj fazi. Naravno, trudimo se rešiti ih što je pre moguće i vrlo smo Vam zahvalni na pomoći. Možete nam poslati e-poštu na adresu office@axflow.at. (Napomena: Upotreba Internet Explorer-a 8 ili starijeg sustava ne preporučuje se jer nije kompatibilan s dizajnom web stranice.)


Sleepless (2017) Online Sa Prevodom 🎬 Sleepless\nSleepless online sa prevodom\nPočetak prikazivanja filma: 13 Jan 2017\nO filmu Sleepless\nOvo je rimejk francuskog akcionog filma pod nazivom “Sleepless Night”. Priča prati ljutog oca koji upada u noćni klub u potrazi za kidnapovanim sinom. On je policajac koji ima veze sa organizovanim kriminalom. Njegov sin postao je žrtva ucene i nerazrešenih računa.\nPlot na engleskom Sleepless


Podgoricom - datum: 2018-07-17 OŠ „NIKO MARAŠ” DOBIJA DONACIJU Renoviraće toalet\nUčenici Osnovne škole „Niko Maraš” u Bijelom Polju od septembra će piti česmovaču jer će ova vaspitno-obrazovna ustanova biti priključena na gradski vodovod. U ovom selu u toku je priključenje potrošača na vodovodnu mrežu.\nDirektor škole Dragoljub Maraš navodi da će u vrijeme ljetnjeg raspusta u školi biti radno.\n–Jedna nevladina organizacija nam je obećala da će đački toalet prilagoditi licima sa invaliditetom. Do početka školske godine biće završeno farbanje i krečenje ali i generalno čišćenje, tako da će škola spremno dočekati đake u septembru – naveo je Maraš.