Vreme 1465 - SAD – Kraj blokade savezne administracije: »Meksicki« zid razdora\nOGRADA IZMEĐU MEKSIKA I SAD U TIHUANI: Granica svetova\nMediji su to poetično opisivali kao "igru živaca" dvoje najmoćnijih ljudi u Sjedinjenim Američkim Državama, u kojoj je nakon 35 dana predsednik ipak "prvi trepnuo", čime je okončana najduža blokada savezne administracije u istoriji SAD. Za oko 800.000 zaposlenih u saveznim organima, međutim, u tih 35 dana za igru nije bilo vremena – valjalo je snalaziti se, po cenu unižavanja, i preživeti u okolnostima kada blokada savezne vlade automatski znači i blokadu isplate zarada.\nU trenutku kad se ovaj broj "Vremena" pojavi na kioscima, svima njima počeće da stižu čekovi sa zaradama koje su ih, voljom političara, promašile tokom januara. I taman kada budu namirili sva zaostala dugovanja, račune, hipoteke i ostalo, obuzeće ih zebnja od toga da li će im se za koju nedelju čitav košmar iz kog su tek izašli – ponoviti.\nIstina, zakon koji je predsednik Donald Tramp potpisao 25. januara, čime je deblokiran rad dela savezne vlade, ne predviđa novac za izgradnju zida na granici s Meksikom, a Trampovo tvrdoglavo insistiranje na toj budžetskoj poziciji je i dovelo do blokade, ali time na neizvesnost nipošto nije stavljena tačka. U igri moći sa predsedavajućom Predstavničkog doma Kongresa Nensi Pelozi predsednik je možda prvi popustio, ali daleko od toga da je time priznao poraz; to, na kraju krajeva, ne bi ni ličilo na Donalda Trampa.\nNe bi ličilo na Trampa ni to da lako odustane od budžetskog finansiranja izgradnje zida, tog njegovog najzvučnijeg predizbornog obećanja. Deo dila sa demokratama u Kongresu, naime, bilo je usvajanje zakona kojim će se deo vlade finansirati samo do 15. februara – do tog roka zakonodavci imaju da nađu rešenje za zid koje ga zadovoljava, u suprotnom – ni nova blokada nije isključena.\nTREĆA BLOKADA U MANDATU: Minula blokada, koja je trajala od 22. decembra prošle godine do 25. januara, gurnula je na marginu atraktivnosti drugu godišnjicu Trampovog predsedničkog mandata (20. januara). Za Trampa to nije ništa novo – i na prvu godišnjicu savezna vlada je bila u blokadi, istina samo dva dana.\nDo čak treće blokade za dve godine Trampovog mandata doveo je njegov stav da neće potpisati zakon o privremenom finansiranju dela saveznih ministarstva i službi ukoliko u njemu nije predviđeno 5,7 milijardi dolara, koliko je tražio za izgradnju zida na granici s Meksikom.\nSet zakona kojima se finansira savezna vlada (ima ih 12), trebalo bi, po pravilu, da bude donet pre početka nove fiskalne godine u SAD, 1. oktobra. Kada do toga ne dođe, što je već postalo praksa, zakonodavci pribegavaju privremenom finansiranju vlade, u nadi da će u oročenom periodu uspeti da pronađu kompromis. No, ako ti zakoni na kraju ne budu izglasani u istom obliku u oba doma Kongresa ili predsednik odbije da ih potpiše, nastupa blokada ili ono što se sa nekim delovima vlade i bukvalno događa – zatvaranje (government shutdown).\nKako je do početka oktobra Kongres usvojio samo pet od 12 takvih zakona, za preostale delove vlade bilo je potrebno obezbediti privremeno finansiranje, prvo do 7. decembra, koje je onda produženo do 21. decembra u ponoć.\nUoči isticanja tog roka Tramp je počeo ozbiljnije da shvata oštre kritike koje su stizale od istaknutih konzervativnih novinara, u kojima je čuo i glas svoje zabrinute baze, kojoj više od tri godine obećava i zid i zaustavljanje ilegalne imigracije, te saopštava da bez novca za zid više nema nameru da proglašava zakone. U poslednjim trzajima radikalnijeg dela odlazeće republikanske većine u Predstavničkom domu, put do blokade dodatno je ubrzan.\nGUBITAK PR RATA: Trampova odluka da posle 35 dana dozvoli da se radnici vrate na posao, a vlada, barem privremeno, nastavi da funkcioniše, naišla je na burno negodovanje kod onih koji su ga toliko kuražili da održi reč, datu u antologijskom razgovoru pred TV kamerama s liderima kongresnih demokrata. "Biću ponosan ako izazovem blokadu vlade", poručio je početkom decembra isprovocirani predsednik SAD Čaku Šumeru i Nensi Pelozi.\nU američkim medijima, među razlozima zbog kojih je Tramp posle 35 dana pristao na ponudu koja je bila na stolu i pre 22. decembra, dominira onaj da je postao svestan kako je izgubio PR rat s demokratama.\nKako je blokada odmicala, mediji su bivali prepuni priča o mukama federalaca poslatih na prinudne odmore i bez plate, koji su prinuđeni da idu po hranu u narodne kuhinje, uzimaju dopunske poslove, nose kućne aparate u zalagaonice i piju lekove za smirenje jer nemaju novca da plate račune i hipoteke. Nastupili su problemi u avio saobraćaju zbog naglog manjka zaposlenih na bezbednosnoj proveri putnika. Zapravo, deo radnika zakon je primorao da i dalje odlaze na posao, ali su neki pronašli način da se "osvete", pa su počeli naglo da se "razboljevaju" i izostaju s posla.\nFederalcima je, inače, zakonom zabranjeno da štrajkuju, ali su svoje nezadovoljstvo zato izrazili kroz proteste na ulicama. Dodatni pritisak na Trampa usledio je kada su na sto počela da mu pristižu istraživanja javnog mnjenja, i ona u kojima mu pada rejting, a pogotovo da većina Amerikanaca kao glavnog krivca za izazivanje blokade – suprotno njegovim procenama – označava upravo predsednika SAD. Još jedna njegova zabluda bila je da većina federalaca glasa za demokrate, te da blokada ne pogađa njegove birače.\nNaposletku, nervoza zbog trajanja blokade i posledica koje su se već osećale počela je da obuzima i Trampove republikance na Kapitol hilu, koji su prvih nekoliko nedelja sa sebe uporno skidali odgovornost. "Ne vredi da usvajamo bilo kakve zakone koje predsednik sigurno neće potpisati", ponavljali su kao mantru republikanci u Senatu. Do uznemirenja u njihovim redovima nije došlo samo zbog pizme u javnosti, već i zbog upozorenja ekonomista o posledicama blokade po privredni rast i ekonomiju. Prema procenama kampanje Standard&Poor’s, blokada je koštala američku ekonomiju najmanje šest milijardi dolara – ironično, to je malo više od iznosa koji Tramp traži za izgradnju zida.\nGOSPOĐA "NE": Posebno neprijatno iznenađenje, naročito za Trampa, predstavljalo je ponašanje kongresnih demokrata. Predvođeni novom-starom predsedavajućom Predstavničkog doma Nensi Pelozi, demokrate su čitavih 35 dana uspevale da očuvaju jedinstvo u stavu, koje je Pelozi uporno isporučivala i predsedniku i javnosti – ne, ne damo ni cent za zid.\nTramp je, po običaju sa zakašnjenjem, shvatio značaj pobede demokrata na izborima za Predstavnički dom u novembru i stavljanja pod njihovu komandu tog doma Kongresa: od 3. januara 2019, kada je startovao novi saziv, demokrate, a naročito predsedavajuća, za sve ima da se pitaju. To uključuje i dobru volju da dozvole predsedniku da održi tradicionalni govor o Stanju nacije – Pelozi je početkom januara najpre uputila poziv predsedniku da se obrati Kongresu, da bi ga naknadno povukla i sugerisala mu da ga održi posle deblokade i vraćanja radnika na posao (govor će ipak biti održan 5. februara). Posle javnog izliva besa zbog tog poteza, Tramp je ubrzo shvatio da je izvršna vlast ipak ravnopravna s zakonodavnom, a da pored prekaljene Nensi Pelozi više nije najmoćnija osoba u zemlji.\nSada, dok se topi vreme do isteka oročenog privremenog finansiranja, ali i isto takvog primirja, u dvostranačku komisiju koja bi trebalo da pomiri međustranačke razlike, iz opreza, malo ko polaže nadu. Pre svih, Donald Tramp, koji sumnja u povoljan epilog za sebe, dok istovremeno sa Tvitera poručuje da ne odustaje od zida.\nNovu blokadu, prema pisanju medija, republikanci ni u ludilu ne priželjkuju, a pitanje je i da li bi javnost ponovo bila blagonaklona prema demokratama. Sva je prilika da se ni Trampu ne mili da opet bude glavni krivac. U činu pristanka na primirje ponovo je aktivirao ideju o uvođenju vanrednog stanja da bi imao pokriće za preusmeravanje budžetskog novca za zid i time, navodno, sprečio humanitarnu katastrofu i očuvao bezbednost na južnoj granici, što stalno ponavlja.\nTramp je, barem nezvanično, već u kampanji za reizbor i jasno je da u tu kampanju ne može zvanično zakoračiti bez pokazivanja makar mašina koje grade zid. Sada je pitanje da li će ga u novom zakonu, do mere da može da proglasi pobedu, zadovoljiti novac za izgradnju zida-koji-zapravo-nije-zid-već-zaštitna-ograda, što bi mu demokrate u najboljem slučaju mogle ponuditi u zamenu za regulisanje položaja imigranata koji već žive u SAD; ili će se, eventualno, upustiti u pravnu bitku oko opravdanosti uvođenja vanrednog stanja, računajući da će na kraju puta Vrhovni sud, kao kod nekih drugih kontroverznih odluka, i ovaj put stati na njegovu stranu.


Košarkaški klub Mega Mozzart » Intervju Vasa Micić\nIntervju Vasa Micić\nUsli ste u sezonu kao potpuni autsajderi. Kakva su bila tvoja ocekivanja pred start KLS?\nNe toliko velika, nisam ocekivao bas ovoliki uspeh… Imao sam problema sa teskim povredama. Cilj mi je bio da se pokazem u sto boljem svetlu, a pre svega da ostanem zdrav. Medjutim kako je liga odmicala, kako smo sve bolje igrali tako su I apetiti rasli. Postali smo kvalitetna ekipa, koja je mozda I jedina evidentno napredovala, a time se I izborila se za visoki plasman.\nKakva je atmosfera u timu? Kako komentarises cinjenicu da se u timu nalzi Noica Velickovic kao najiskusniji igrac, a sa druge stane recimo Jokic, koji je godinu dana mladji od tebe?\nSama cinjenica da a Novica igra sa nama je velika cast. Takva kosarkaska licnost I borac, je bila neophodna nasoj ekipi. On je bio pokretacki sraf koji nam je falio. Bodrio nas je, podrzavao I gurao napred. S druge strane Jokic je jako talentovan igrac, I to je mozda bio I kljuc uspeha. Spojili smo se, stvaorili vrlo pozitivnu atmosferu, uzajamno postovanje , izneli smo teret I pokazali da smo dobra ekipa.\nDa li mislis da bi bili ovde gde ste sada da na klupu Mege nije dosao Milojevic?\nMislim da je dolazak Milojevica upravo kljuc uspeha. Vlada nam je puno pomogao, ali dolazak Dejana na mesto glavnog trenera je bio presudan moment u klubu. Veliko strahopostovanje imamo prema njmu, svojim ophodjenjem I trudom je postao deo ekipe, a svoju borbenost je preneo I na nas\nKakvi su utisci iz Krusevca?\nOdlicni, Crvena Zvezda I Partizan jesu klubovi za koje su Krusevljani navijali. Ali moram da priznam da smo I mi imali veliku podrsku, pogotovu kad smo igrali protiv Vojvodine, cela hala je bila uz nas.\nPozvan si da se pridruzis reprezentaciji U19? Kako se osecas povodom toga, kakva su ocekivanja?\nUzeleo sam se tog sistema, duha reprezentacije. To je prelepo iskustvo, I sama cinjenica da cu igrati u timu sa drugovima je zaista ohrabrujuca I motivisuca. Prisutna je prevelika zelja da se dodje do uspeha, do Svetskog prvenstva. Sama generacija dosta obecava, dosta dobrih, mladih igraca- a to jeste buducnost Srpske kosarke.\nNajtezi poraz I najdraza pobeda\nNajtezi poraz definitivno, je od Vojvodine. Tad smo izgubili drugo mesto na tabeli I to nam je svima tesko palo.\nNajdraza pobeda: Pa ponovo cu reci Vojvodina, samo utakmica kada smo mi njih pobedili u Novo Sadu. Pokazali smo da mozemo da odgovorimo pritiscima, I prakticno tom pobedom obezbedili smo plasman u Jadransku ligu.\nPlanovi za sledecu sezonu?\nCeka me puno rada I treniranja sa reprezentacijom. Pokusacu malo da se odmorim, a nadam se i uspesnoj sezoni sa Megom.\nIntervju Luka Drča\nPlay Off – Mega – Zvezda


ZAHTJEV ZA SAZIVANJE VANREDNE SJEDNICE OV BANOVIĆI – Pokret Demokratske Akcije Banovići\nNaslovnica/Novosti/ZAHTJEV ZA SAZIVANJE VANREDNE SJEDNICE OV BANOVIĆI\nZAHTJEV ZA SAZIVANJE VANREDNE SJEDNICE OV BANOVIĆI\nNa osnovu intervjua sa generalnim sekretarom Energetske zajednice u Beču Janezom Kopačom objavljenom u Nezavisnim novinama, gdje gospodin Kopač izjavljuje da je primio pismo gradonačelnika Banovića (op.,a.) u kojem se kaže da „Banovići žele da ozbiljno završe sa ugljem“, Klub vijećnika Pokreta demokratske akcije u Općinskom vijeću Banovići, kako je i obećao, uputio je Zahtjev za hitno sazivanje vanredne sjednice Općinskog vijeća Banovići koji možete pogledati u nastavku.\nUprkos našoj borbi o očuvanju lokalne zajednice, kroz strateške projekte Termoelektrane, Cementare, kojeg naši poslanici na svim nivoima vlasti brane i zastupaju (što je gospodin Kopač i spomenuo u svom intervjuu a odnosi se na poslanicu u Federalnom parlamentu gospođicu Elzinu Pirić), pojedinci, dodvoravajući se određenim politikama koje dokazano ne misle dobro Banovićima, čine sve što je u njihovoj moći da unište ideje za opstanak i produženje vijeka našeg mjesta,naših Banovića.\nNas, Vijećnike PDA u OV Banovići uopšte ne iznenađuje ovakvo ponašanje aktuelnog Načelnika jer smo svjedoci činjenice da u svom Programu rada Načelnik općine Banovići nije ni jednom riječju spomenuo strateške projekte Termoelektrane i Cementare, iako smo mi upozoravali i Zaključcima tražili da se mora iskazati podrška ovim projektima, što naravno nije podržano od aktuelne većine.\nNačelnik Gutić je u svom sinošnjem nastupu na Facebook-u, gdje je odgovarao na pitanja građana, kazao kako Pismo namjere upućeno Vijeću ministara i Ministarstvu za ekonomske odnose i vanjsku trgovinu. Dalje je Gutić kazao da je to vezano za “Sofijski sporazum” i da “taj sporazum predviđa jedan fond od 9 milijardi maraka, iz tog fonda će se moći povući sredstva za energetsku efikasnost, odnosno izradu postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora…”.\nOvim putem želimo upoznati načelnika Gutića da je država Bosna i Hercegovina kažnjena sa nemogućnošću pristupa projektima Evropske energetske zajednice, odnosno uvedene su sankcije BiH 19.01.2021. godine, što žnači da BiH neće moći učestvovati u donošenju odluka o pitanjima budžeta Evropske energetske zajednice i izvršenja budžeta u periodu od dvije godine.\nPozivamo Načelnika Begu Gutića da javnosti predoči pomenuto pismo na koje se poziva generalni sekretar Energetske zajednice u Beču Janez Kopač u interviju za Nezevisne novine, a mi ćemo svakako zamoliti naše državne i federalne poslanike da isto traže putem federalnih i državnih institucija.


Приказивање чланака по тагу ovan - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nU sezoni smo kada se ovce jagnje i vrlo brzo će doći vreme da odlučimo šta ćemo raditi nadalje sa našim grlima. Najveći deo stada ostaje za dalju reprodukciju, dok će ostatak biti škartiran, odnosno prodat klanicama ili bolje reći, biti iskorišćen za proizvodnju hrane.\nKako bi se donela ispravna odluka i obezbedio napredak stada, bilo da se radi o proizvodnji mleka, mesa ili vune, potrebno je dobro oceniti svaku jedinku. Kod ovaca treba uzeti u obzir činjenicu na značajan uticaj spoljašnje sredine i to što se sa generacije na generaciju prenose geni. Zbog toga se kod ovaca gledaju osobine same jedinke, ali i njenih srodnika. Na ovaj način dobijamo pouzdanje u proceni. Kada je u pitanju ocenjivanje jednog ovna, nije isto da li smo u obzir uzeli njegovih pet, deset ili petnaest ćerki.\nProcena vrednosti ovce po fenotipu\nNa samom početku da razrešimo šta je to fenotip. Fenotip je skup svih osobina jednog organizma, koje su nastale zajedničkim delovanjem genotipa i uslova sredine u kojima se dati organizam razvija. Fenotip se osim u širem smislu može posmatrati, slično kao i genotip, i u užem smislu, kao jedna osobina koju određuje neki genotip.\nKod ovaca fenotip ne uključuje samo produktivnost već i morfološki izgled jedinke. Imajući u vidu da proizvodnja ovaca može biti preusmerena na meso, mleko i vunu, u tom smislu se i vrednosti pojedinih fenotipa rangiraju. Kako na primer ovca sa dobro izraženim širinama, dubinama i slabim prirastom nije dobra za proizvodnju mleka, već ćemo je ocenjivati u populaciji za proizvodnju mesa. Tako imamo razvrstavanje u ovčarstvu na fenotipove prema osobinama plodnosti, telesne razvijenosti, prinosa i kvaliteta mesa, mleka i vune. Kada je reč o osobini plodnosti ovaca, nju ne možemo posmatrati pre dostizanja polne zrelosti. Kod procene ovnova za nas su značajni razvijenost i funkcija polnih organa, nagon za parenjem, količina i kvalitet ejakulata ( semena tečnost). Kada su u pitanju ženke, posmatra se estrus, odnosno polni žar, trajanje bremenitosti, veličina legla i masa jagnjadi na rođenju.\nOno što je karakteristično za ovce, je da plodnost veoma varira i to ne zavisi samo od genetike, već i od spoljašnje sredine. Kada gledamo spoljašnju sredinu posmatramo visinu grebena, leđa i krsta, zatim dubinu i širinu grudi, širinu kukova i obim grudi, buta i cevanice. Kod osobina koje se odnose na telesnu masu utvrđuje se prinos i kvalitet mesa kod jagnjadi u tovu i nakon njihovog klanja. Kod jagnjadi najčešće treba pratiti sledeće osobine: telesnu masu pri rođenju, sa trideset, šezdeset i devedeset dana, posmatramo i dnevni prirast, kao i ukupni prirast do devedeset dana uzrasta. Za ove svrhe su nam od značaja izmeriti koliko ovca ili ovan dnevno unesu hrane i kakva im je konverzija (koliko hrane pojedu za jedan kilogram prirasta). Nakon klanja jagnjadi gleda se randman mesa, fizčko-hemijska i tehnološka svojstva mesa.\nNa osnovu analize podataka koje ste dobili utvrđuje se pogodnost za dalji odgoj životinja. Kod ovaca koje se planiraju za proizvodnju mleka od značaja je dužina trajanja laktacije (muže), količina mleka i sadržaj mlečne mast ii protein u mleku. Praksa je pokazala da ove osobine veoma variraju. Što se tiče kvaliteta vune, najviše uspeha i istraživanja ima u Rusiji, Australiji i Novom Zelandu. Kada se ocenjuje grlo posmatra se masa grla, randman, visina pramena, finoća, dužina i visina vlakna, njegova vijugavost, jačina i rastegljivost.\nProcena na osnovu porekla\nOvo procenjivanje ima izuzetan značaj za ovčarstvo, jer na osnovu porekla najbrže možemo doći do procene čak i pre rođenja jagnjeta. Ovo sve je moguće zahvaljujući činjenici što znamo da jagnje nosi pola gena od oca, a pola gena od majke, onosno po 25% od babe i dede po ocu i majci i 12,5 % od prababe i pradede. Na osnovu analize podataka iz pedigree može se steći uvid o odgajivačkoj vrednosti pojedinih životinja. Na primer, ove osobine igraju važnu ulogu kod ovnova jer kod njih nemamo utvrđivanje mlečnosti, ali će on imati veliki uticaj na nasleđe njegovih ćerki, unuka i praunuka.\nPrema pojedinim mišljenjima smatra se da od 80 do 90 % osobina produktivnosti kod ovaca zavise od ovna. Zbog toga oni imaju veliki značaj u procenjivanju vrednosti grla. Zato se primenjuje progeni test, odnosno naš zadatak je ovim testom da procenimo oca na osnovu potomaka. Evo kako to izgleda:\n-prva selekcija je 15 do 20 dana po rođenju\n-druga selekcija sa 4 do 5 meseci starosti ( u ovom period biraju se jedinke snažne konstitucije i dobre građe)\n-selekcij nakon navršenih 12 meseci (selekcija se radi za osobine telesne razvijenosti i prinos vune, biraju se grla koja imaju 20% veću masu i 25% veći prinos vune od prve klase određene rase ovaca)\n-konačna procena radi se u uzrastu od 18 meseci\nTestiranje odabranih ovnova se vrši parenjem sa ovcama prve klase iste starosti, ne mlađim od dve i po godine. Spermom jednog ovna osemenjava se 75 do 80 ovaca, kako bi se do jednogodišnjeg uzrasta odgajilo minimum 30 potomaka jednog pola. Da bi procenili ovna koji je otac potomaka posmatramo njihovu produktivnost i to kod oba pola. Kontroliše se masa, prirast, konzumiranje hrane i vodi se računa da li je bilo blizanačkih jagnjadi.\nIspitivanje kvaliteta mesa i njegov prinos radi se klanjem najmanje pet jagnjadi ovna koji se testira i kontrolišu se sve osobine napred koje smo pomenuli. Drugi deo testiranja ovnova odnosi se na žensku jagnjad gde posmatramo plodnost, proizvodnju mleka i materinske sposobnosti. Kod poređenja ovaca razlikujemo poređenje ćerki sa majkama i poređenje sa vršnjakinjama. Kada poredimo sa majkama, imamo problem uticaja starosti, farme i druge. Kada završimo progeni test dobijaju se sledeće tri ocene: dobar (pozitivan), prosečan (neutralan) i loš (negativan).\nU narednom broju pisaćemo o metodama za oplemenjivanje ovaca.\njan 05, 2018 85813 Teška\nfeb 02, 2018 82687 Stočarstvo\nnov 10, 2016 72627 Obnovljivi izvori energije (OIE)\nokt 31, 2016 71956 Ekologija zemljišta\nmar 21, 2018 39008 Šumarstvo\napr 20, 2018 35002 Ovčarstvo\nfeb 17, 2020 28320 Laka\nnov 08, 2017 22629 Kozarstvo\nnov 17, 2017 20648 Pčelarstvo\nmar 15, 2018 19392 Sitne životinje


OGLASI NEKRETNINA VLASOTINCE – KUĆE | OGLAŠAVANJE\nOglas za kupovinu ili prodaju kuće ili vikendice u VLASOTINCU možete uspešno postaviti za svega nekoliko minuta na ovoj stranici OGLASI NEKRETNINA VLASOTINCE – KUĆE. Samo postavljanje teksta oglasa, kao i fotografija nekretnina za kupovinu ili prodaju kuće ili vikendice u VLASOTINCU, jeste više nego jednostavno i potpuno besplatno. Bez ikakvog suvišnog prijavljivanja i registracije u mogućnosti ste da postavite svoj oglas sa fotografijama nekretnine koju prodajete, vezano za prodaju kuća ili vikendica u VLASOTINCU brzo i jednostavno.\nIspod ovog teksta nalazi se polje u kojem svoj oglas za kupovinu ili prodaju kuće u VLASOTINCU možete postaviti. Prilikom ispisa tekstualnog dela oglasa, otvoriće Vam se linija (gornji deo tabele u kojoj pišete oglas), gde su alati za promenu fonta, veličinu i boju teksta. U ovoj rubrici nalazi se sličica za fotografiju i klikom na nju možete automatski postaviti proizvoljan broj fotografija za kuću ili vikendicu koju prodajete u VLASOTINCU. Svakako da preporučujemo da ne preskočite ovu fazu postavljanja Vašeg oglasa jer kako naš narod kaže – slika govori hiljadu reči – postavljanjem fotografija potencijalnom kupcu kuće ili vikendice u VLASOTINCU pružićete pravu sliku o nekretnini koju prodajete.\nOglas koji ste postavili u rubrici iznad ovog teksta za kupovinu ili prodaju kuća ili vikendica u VLASOTINCU, automatski će biti prikazan i na desetinama drugih sajtova koji učestvuju u mrežnom oglašavanju kuća ili vikendica u VLASOTINCU. Ispod ovog teksta nalazi se spisak nekih od sajtova gde će Vaš postavljen oglas, odmah, automatski biti objavljen i to u isto vreme kad i na ovoj stranici. Želimo Vam uspešnu prodaju kuće ili vikendice u VLASOTINCU ukoliko ste prodavac i srećnu kupovinu ukoliko ste kupac.\nOvaj unos je objavljen KUĆE, NEKRETNINE, NEKRETNINE VLASOTINCE i označen KUĆE, NEKRETNINE, NEKRETNINE VLASOTINCE od oglasavanje. Označi permalink.


Arhiva najvažnijih sportskih vesti za 11.05.2016. - Sportske.net\nArhiva: sreda 11-05-2016\nBufonu stiglo iznenađenje iz Lestera\nJedan od najboljih golmana svih vremena se na tviteru pohvalio znakom pažnje koji su mu ukazali novi šampioni Engleske.\nIako je proleće proveo u Teleoptiku, ''otpisan'' iz prvog tima posle velike zavrzlame oko ugovora, Andrija Živković je i dalje svim srcem uz ekipu Partizana.\nLiga 1 - Ibra doneo bod ''Svecima''\nPosle večerašnjeg remija, Pari Sen Žermen je prednost na vrhu tabele uvećao na 28 bodova razlike.\nPosle trijumfalnog pohoda crno-belih do trofeja u Kupu Srbije, oglasio se i generalni direktor Partizana Miloš Vazura, koji je između ostalog pohvalio i ''Grobare'' na podršci tokom finala Kupa, iako su početkom drugog poluvremena izazvali višeminutni pre\nBez milosti! Strelac najvažnijeg gola u ovoj deceniji, surovo otpisan!\nNjemu samo još nedostaje da mu se nebo sruši na glavu. Danas ga šokirao telefonski poziv...\nPodela bodova na "Enfildu", Liverpul može do Lige Evrope!\nU meču pretposlednjeg kola ove sezone u Premijer ligi, između domaćeg Liverpula i Čelsija nije bilo pobednika.\n'Crne mačke' zaista imaju devet života, 'Svrake' i 'Kanarinci' lete u Čempionšip!\nPoslednje kolo Premijer lige biće lišeno drame bar kada je borba za opstanak u pitanju.\nSLIKE DANA - Partizanova dominacija u Kupu!\nBez primljenog gola od početka takmičenja do 13. trofeja u Kupu u klupskoj istoriji. Čestitke crno-belima!\nSeltik ima "novog" Larsona!\nNapadač Seltika Lej Grifits uradio je nešto što je u dresu slavnog škotskog kluba pošlo za rukom samo legendarnom Henriku Larsonu.\nBožinov je ostvario san, prvi trofej u karijeri! Evo kako se slavilo u svlačionici!\nNešto o čemu je godinama maštao, napadaču Partizana Valeriju Božinovu se večeras i ostvarilo!\nLevandovski izdominirao u čarapama\nSluša lopta poljskog napadača besprekorno i kada nije obuven...\nTako to radi Novica ''ubica'' - Pogodak uz zvuk sirene!\nTačku na prvo poluvreme utakmice između Mega Leksa i Partizana stavio je povratnik u redove crno-belih.\nPoluvreme - Partizan raspucan protiv Mege!\nPrvih 20 minuta meča drugog kola domaćeg šampionata između Mega Leksa i Partizana proteklo je u boljoj i veoma efikasnoj igri crno-belih.


FK Famos - Mjesto gdje fudbal nije samo igra - Trebevic.net\nFamos iz Vojkovića ponovo teži ka povratku u sami vrh Druge lige Republike Srpske grupa ”Istok”, a istovremeno ako se u dogledno vrijeme ukaže prilika, Motoristi će pokušati napasti Prvu ligu.\nPred početak sezone to je i bila neka ambicija, kako predsjednika kluba, Marinka Božovića, tako i povratnika na klupu Motorista, Vladimira Drinjaka. Igraju Motoristi sa usponima i padovima na startu sezone, a poslije tri vezane pobjede, u vikendu iza nas su doživjeli poraz od Leotara u Trebinju, 3:0.\n– Pobjeda domaćih je svakako zaslužena. Možda je rezultat malo previsok, možda nisu bili bolji za ta tri gola, ali to je svakako fudbal. Idemo dalje, ostavljamo iza sebe poraz u Trebinju i okrećemo se novim utakmicama, u kojima ćemo pokušati da nastavimo ostvarivati pobjede i da se zadržimo u samom vrhu tabele – rekao je za naš portal trener Famosa, Vladimir Drinjak.\nOn ističe da su se uslovi značajno poboljšali u ovom klubu.\n– Mogu da kažem da je Famos jedna velika porodica. Svi se mi sjećamo kakvo je tu nekada stanje u klubu bilo i kada sam ja prethodni put tu bio kako je vođenje kluba spalo na par ljudi. Sada je ovo mnogo ozbiljnija priča. Naš predsjednik, Marinko Božović, uradio je mnogo za klub, postavio ga na stabilne noge i bez obzira na to što kao načelnik Opštine Istočna Ilidža ima mnogo svojih i poslovnih i privatnih obaveza stavio je sebe ne raspolaganje klubu i to funkcioniše fantastično. Imamo sjajne uslove za rad, stadion sa prirodnom travom, stadion sa vještačkom travom. Uskoro nam je u planu postavljanje reflektora za trening, kako bismo mogli da treniramo i u večernjim satima. Na gostovanja idemo u odličnim autobusima, nekad sa obezbjeđena dva obroka ako je potrebno, imamo potpuno novu opremu i mnogo toga drugog.\nFamos je ipak nešto posebno. Rezultati nisu ono što odslikava sam klub, već je to sama organizacija unutar njega na svim nivoima, kao i jedno veliko drugarstvo.\n– Ja uvijek moram da pohvalim momke koji igraju za Famos. Mi imamo nekih tridesetak igrača na raspolaganju, svaki trening imam minimalno 19 igrača. Sa tim je uživanje raditi. Pri tome, velika većina njih ima svoje poslove, porodicu, djecu, ali mjesta za trening uvijek nađu. Iskreno, nekada se ni meni ne trenira. Prije nekoliko sedmica, kiša je značajno natopila teren, pada ”iz neba i zemlje” što kažu, i već sam se spremao da odložim trening, nije se ni meni dalo kisnuti, ali oni već čekaju da počnu trening. Šta ćemo, morali smo odraditi – kroz smijeh govori Drinjak – pa nastavlja:\n– To dovoljno govori o njihovoj posvećenosti radu. Famos je poseban klub po mnogo čemu, ali to druženje, posvećenost radu i želja da se igra za klub, iako od toga i nema neke prevelike finansijske koristi, što mnogi sada gledaju, čini ovaj klub posebnim.\nOn dodaje da uz svu ovu organizaciju napad na Prvu ligu Republike Srpske ne bi u dogledno vrijeme trebao biti nešto nemoguće.\n– Radi se o izuzetnoj organizaciji. Osim seniorskog tima, tu je omladinski pogon, koji broji više od 100 dječaka, sa svim kategorijama. Ove godine nemamo samo juniore, ali će ih sljedeće sezone svakako biti, a od kadeta pa do najmlađih svi igraju svoje lige i turnire. Sa ovakvom posvećenosti, motivacijom i predanosti kako predsjednika Božovića, tako i svih nas ostalih, Prva liga se sigurno može napasti. Ove sezone možda ne, ali naredne ili neke druge svakako.


Odela su u modi! | Sito&Rešeto\nNaslovna Moda Highlight Odela su u modi!\nOdela su u modi!\nIzgleda da su haljine dobile ozbiljnu konkurenciju! Odela su ponovo IN!\nU stvari, i dalje su aktuelna, kao i poslednjih par sezona. I to ne samo kada su poslovne prilike u pitanju!\nPrema dešavanjima na crvenom tepihu, u poslednjih par dana, sve navodi na zaključak da odela prete da oduvaju haljine u drugi plan sa modne scene. A gde ćete referentnije od toga jer ono što velike zvezde ponesu jednog dana već narednog postaje pravi, svetski, modni hit.\nBrandon Maxwell, net-a-porter.com\nEmilio Pucci, net-a-porter.com\nGabriela Hearst, net-a-porter.com\nF.R.S FOR RESTLESS SLEEPERS, net-a-porter.com\nLow Classic, net-a-porter.com\nLES HÉROÏNES, net-a-porter.com\nVivienne Westwood, net-a-porter.com\nženski ugao Moda proleće leto\nPrethodni članakOralni seks: Tehnika ”Pirueta”\nSledeći članakSnežana Jović: Etarska ulja – afrodizijak za vatromet u krevetu


Danas je Pon Feb 18, 2019 2:57 am\nTema posta: Problem sa uljem koje ulje doliti\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 8:19 am\nOd pre 5 meseci sam vlasnik 147 jtd 1.9 po gradu mi je za nekih 3000 km potrosio oko 700gr. ulja a posto sam trenutno na lefkadi a sa predjenih oko1200 km na putu mi je potrosio je 600 gr. ovde nema selenie turbo dizel ulja ,pa je pitanje koje ulje da dolijem i da li je to normalna potrosnja .koje ulje da uzmem za dolivanje ili da sipam neki aditiv\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 8:39 am\nPa potrošnka def. nije normalna pogotovo jtd. Dolij bilo koje ulje istih specifikacija kao ta selenija\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 9:31 am\n@Vlada011: potrošnja po gradu ti je 0,233L/1000km što je OK. Poređenja radi, nedavno sam računao potrošnju ulja (max-max) na mojoj benzinjari, isključivo grad i kratke relacije: 1,55L/5845km što mu dođe 0,265L/1000km. Potrošnja na otvorenom ti je 0,5L/1000km što je možda malo too much ali i ne mora da znači. Sipaj bilo koje ulje iste gradacije i tipa koje ti je već u motoru, kontroliši nivo do zamene a kad dođe termin za zamenu - imaš na ovom forumu obilje informacija o uljima.\nUživaj u godišnjem odmoru .\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 9:38 am\nHvala na brzom odgovoru ,moguce na otvorenom da trosi vise ,posto je cipovan,a ja ga nisam stedeo\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 11:31 am\nNema na čemu. Može da bude zbog čipa i zbog načina vožnje. Može da bude i zbog samog ulja. Može da bude... ma boli te baš uvo, sipaj, kontroliši nivo, vozi i uživaj. Pozdrav\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 11:44 am\nNe mozes benzinca da poredis, za JTD je to prevelika potrosnja, 600g moze da potrosi od zamene do zamene. Takodje koliko znam Selenia Turbo Diesel nije najbolje ulje za taj motor, to moze da bude jedan od razloga vece potrosnje. Ne moze bas da te boli uvo kod turbo dizela kad trosi ulje, jer moze da se zavrsi iberturazom\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 12:53 pm\nSta mu to znaci iberturaza\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 2:19 pm\nČitam i ne verujem...pa za koji jtd je normalna potrošnja 0.5l na 1000km. I poredi čovek sa ts ili jts i kaže normalno. I nema veze čipovanje sa potrošnjom ulja,dospi tamo ulje i kad se vratiš kući probaj detektovati problem i rešavati.\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 2:22 pm\nDrugar, provjeri karike na turbini čim budeš u prilici, pa dalje redom.\nJa sam sličan problem imao na 156.\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 3:44 pm\nVlada011 je napisao:\nPoslato: Uto Jul 10, 2018 10:52 pm\nKuku sta radis u toj situaciji\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 10:04 am\nUbaciš u najveći stepen prenosa i pustiš kvačilo, jedino tako ga možeš ugasiti.\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 1:15 pm\nJel se kvačilo pušta postepeno (pa se rizikuje da izgori) ili se pušta naglo (pa se rizikuje da se nešto polomi, menjač ili šta već)? Vidim u komentarima ispod videa podeljena mišljenja.\nTakođe se raspravlja oko zapušavanja usisa vazduha krpom kao rešenja.\nA ima i predloga da se aparat za gašenje aktivira u usis.\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 1:27 pm\nPa priđi mu ti sa krpom ili aparatom,a klipnjača samo što nije proletela kroz blok pa u čelenku.\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 1:28 pm\nDok bi ubacio krpu ili aprat za gasenje, ode motor u tri lepe. Kocnica, najvisi stepen prenosa i brze pustanje kvacila od onoga kad kreces kolima, nece se nista polomiti. Jedini nacin da se ugasi auto, provereno\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 4:13 pm\nMa ja bih svakog dizela u iberturi "štopovao" pp-aparatom.\nI to sa prahom, da prah pokupi ulje.\nŠalu na stranu ali ne daj Bože nikome da doživi ovu pojavu.\nŠto se tiče potrošnje ulja: u ranijoj dokumentaciji Alfa Romeo je deklarisao kao maksimalnu potrošnju ulja 600ml/1000km, u novijoj korisničkoj dokumentaciji to je 400ml/1000km.\nČinjenica je da motor u dobrom stanju ne troši ni blizu deklarisane količine. Činjenica je i da se u praksi kod dobrih motora, sa dobrim uljem i u prosečnim režimima vožnje može izgurati interval od 10kkm bez dolivanja ulja. Činjenica je i da vozimo polovna vozila sa velikim kilometražama i da sipamo ulja za koja nam niko ne garantuje kvalitet.\nTako da, Vlada011, sipaj i ne misli.\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 4:42 pm\nPusti forestgampa ocigledno se ne razume u jtd, elem sve kolege osim njega su ti dale savete, vise nego na mestu i poslusaj ih.\nPoslato: Sre Jul 11, 2018 5:30 pm\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 6:57 am\nHvala na savetima i predlozima sta raditi u takvoj situaciji,jos jedno pitanje kako preporucujete da vozim da bi izbegao tu iberturazu do BG.\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 9:56 am\nAko imas uslova, probaj da skines donje crevo interkulera sa interkulera pa da vidis ako ima nesto ulja da istocis ili pukupis, kako god, i ondak bi trebalo da budes miran po pitanju iberture.\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 10:20 am\nZnao bi da skinem ali ne znam gde se nalazi jel to iza onog plavog creva\nPoslednji put menjao Vlada011 dana Čet Jul 12, 2018 10:52 am, izmenjena samo jedanput\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 10:27 am\nCrevo turbine ima odozgo neko crevo jel to da skinem ili donje crevo interkulera\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 10:51 am\nKako sliku da postavim\nPoslato: Čet Jul 12, 2018 11:33 am\nDonje crevo interkulera, odozdo


КРИВИЧНЕ ПРИЈАВЕ против познатих који се боре против вакцина!\nKRIVIČNE PRIJAVE protiv poznatih koji se bore protiv vakcina!\nGRUPA od 270 roditelja iz cele Srbije na čelu sa dr Tomislavom Stevanovićem iz Zrenjanina i Vladimirom Cimermanom iz Beograda podneli su Prvom osnovnom sudu u Beogradu krivičnu prijavu zbog izazivanja panike i nereda protiv 43 osobe koje su protivnici vakcinacije dece. Prva na spisku prijavljenih je Slađana Velkov iz Vladičinog Hana sa trenutnim prebivalištem na nepoznatoj adresi u Skoplju. Na listi su i poznate estradne i javne ličnosti. Među njima Jelena Karleuša, Maja Volk, Mirjana Bobić Mojsilović, Miroljub Petrović…\nKrivična prijava je obimna i u njoj je taksativno navedena svaka za podnosioce sporna delatnost tuženih. Tako se među 43 antivakcinera našao i poznati niški imunolog za koga je u prijavi navedeno da „postoje osnovane sumnje da za pare odlaže vakcinaciju do daljnjeg ljudima koji ne žele da vakcinišu decu“.\n– POKUŠALI smo da se naučnim dokazima borimo protiv laži antivakcinera, ali su stvari otišle predaleko. Trenutno imamo 1.200 zaraženih i tri smrtna slučaja i nemamo vremena za gubljenje – kaže Stevanović, dodajući da su mesecima radili na prikupljanju dokaza. Najveći broj roditelja koji podržava ovu krivičnu prijavu je iz Niša.\nE nazdravlje od sutra cipovanje e pa nece vam to gospodo proci Vucicevi botovi podnoce krivicne prijave. A gde su prava roditelja. Sta je sa slobodama pojedinaca da svoju deci gaje na priroda i zdrav nacin Moj pradeda nije bio vakcinisan poziveo je 108 god moj deda nije bio vakcinisan poziveo je 98 moj otac nije bio vakcinisan poziveo je 80 ja imam 62 i nemam nameru skoro umirati a mislim da sam dobio samo jednu vakcinu sta li ceka moga sina i njegovu decu mogu samo da predpostavim\nZaboravio sam da kazem svi vi koji mislite svojom glavom preti vam ozbiljna opasnost od botova ovog bezumnog rezima\nSta bi rezim dao da u svojim redovima ima jednu Mirjanu Bobic Mojsilovis al posto su intelektualno inferiorni njoj su totalno nezanimljivi. Mirjana nedaj polupismenim i neobrazovanim zlotvorima da te ucutkaju. MIRJANA BRITKA SABLJA\nUpravo tako, hvala ti na ovome sto si rekao.\nProf.Dr Milan Pantelić says:\nMoj deda i otac nisu bili vakcinisani i prvi je, nažalost,umro od malih boginja u svojoj 48.g. a otac već u 44-toj od iste bolesti. Strašno!!! Zbog toga sam odlučio da se posvetim medicini. Ja sam još kao malo dete, zahvaljujući razumnoj majci uredno vakcinisan i evo doživeo sam već 75-tu živ, zdrav, čio i veseo. Bilo kakva vakcina je bolja nego da nemate nikakvu zaštitu, jer ste onda u "ruskom ruletu" sa mogućim virusom: Ili imate sreće da ga ne sretnete tokom života ili nemate, ali onda je dockan za bilo kakvo kajanje i dozivanje naknadne pameti. Toliko o "dugovečnosti" nevakcinisanih!\nOvo ludilo Plaćenika farmakomafije podseća na histeriju u Americi...\ni dlaje ne razumem sta je problem , sve se ovo moze izbeci jednim prostim nacinom ....samo doktor koji daje vakcinu da garantuje svojom licencom za vakcinu ..... mislim nije mala stvar ubrizgati u telo svog deteta nesto za sta se i ne zna sta je u tome .....a ako ima podataka da je napravaljeno i od teskih metala i cak embriona mrtve dece ..... iskreno bez potvrde sastava -SAMO LICENCA DOKTORA ...da vidis kako bi se svi ucutali ...\nJoš je bolje da vakcine ne budu obavezne, kao što nisu obavezne ni u jednoj drugoj zemlji. Kakav je to način da nam na silu bodu decu! Nisu to oni rodili da polažu pravo da to rade, bilo da je dobro ili loše za dečje zdravlje. Roditelji kao da i ne postoje. Njih niko ništa ne pita, čak su, evo, odlučili da ih zatvore, a ako decu ne bude imao ko da čuva, njih će oduzeti i odvesti u neki svoj štrokavi smeštaj pun boleština i parazita. Strašna vlast, gore nije bilo otkad je sveta i veka.\nLazar,a šta tebe boli briga za njihovo ludilo'? Kako te ne brine to da se i kako odbranimo od toga ludila,nego te baš mnogo brine njihovo ludilo! Oooooo,Bože,da li je ovo moguće?\nVelika Metlo, ne znam sa čim te ja toliko inspirišem. Pusti me na miru. Prošli put sam ti odgovorio, kada si se, isto kao sada, obrušio na mene, ali admin nije pustio moj odgovor. Molim te da komentarišeš TEKST a ne mene. Stojim iza svake svoje reči, a svako od čitalaca će razumeti u skladu sa svojom inteligencijom.\nLazar,od kada se kapitulantsvo i kukavičluk nazivaju inteligencijom? Ti fino napiši da ne želiš odgovore na tvoje komentarluke,i ne brini neću ti ni slova napisati!\nTomislave Stevanoviću, ko ovde širi paniku??? Gde je tih 1200zaraženih,koja ustanova ih je registrovala i kada? Ako nam dajete podatke onda bi dobro bilo da navedete iz koga okruga, na koji dan? Danas na radiju čujem brojku, od 45 obolelih(valjda je bila reč o Bgd) Može li se proglasiti epidemijom taj broj oboleklih? Što se tiče vaše tužbe, kako ste vi dokazali da se oni bore protiv vakcinacije? Možda se ti ljudi bore za pravo izbora, nije li to civilizacijska tekovina? Čime ste vi ugroženi u celoj priči, borite se za dobrobit srpske populacije, nije nego... Jeli ova konfrontacija delotvorna u ovom trenutku, ili je isplativa, kao ono sa Konom i onim čuvenim gripom , koji nas je koštao kao Sv. Petra kajgana, pa se sada o njemu raspravlja na planetarnom nivou??? Pitaljnja bi bilo mnogo, ali da ne smaram svet....\nMI,sama činjenica da su njihova deca vakcinisana,znači zaštićena su,je dovoljan razlog da se nemaju šta plašiti zaraze svoje dece,nego se ovde radi o ispiranju mozga sluđenoj Srbadiji,koja se ne bi pobunila ni kad bi joj decu svu odveli! Najbolje je vreme kad su realiti programi u toku da im pokupe decu,jer se tada ni mrdnuti neće da ih zaštite! Skoro 60 godina su u komunizmu sa kakvim-takvim konforom zaluđivali Srbadiju da bi postigli ove rezultate danas,a to je totalna apatija i kukavičluk! Što ponašanje naroda i potvrđuje! Narode,nazdravnje ti bilo,hahahahahaha.....!\nsays, To što je neko vakcinisan , ne znači da je zaštićen. U epidemiji(?) Variole,vere,svi oboleli su bili vakcinisani, pa su ipak oboleli..... Ovde je neko spomenuo lekarsku licencu, kojom bi lekar garantovao da je vakcina bezopasna, slažem se to može biti jedna od opcija. Kako su to zamislili vakcinaciju neproverenim vakcinama, bez garancije, sa obavezom. Gde još to ima???\nMi,pre izbijanja epidemije "variole vere"je bilo ponuđeno jugoslovenskim vlastima da kupe dosta veliki kontingent vakcina upravo protiv "variole vere",ali je vlast odbila,da bi istog trena bila suočena sa epidemijom! Odmah su poručili taj kontingent,ali je dosta njih već bilo zaraženo i nisu se mogli spasiti! Zato je lekar,koji je kasnije naravno smenjen,i pitao "odakle sada odjednom tolika količina vakcina,koje nismo imali do tada"?\nDajte dokaze o sastavu i kvalitetu vakcine! Zasto bezite od toga? Dajte naucnu raspravu, a ne kaznjavanje razumnih ljudi.Zasto vakcine nisu obavezne u Britaniji i drugim zemljama EU?\nNa Zapadu nisu obavezne vakcine..U Madjarskoj,Hrvatskoj,Bosni,Crnoj Gori,Bugarskoj i Rumuniji su OBAVEZNE!!!Znaci,krivicno odgovaramo ako nasoj deci ne damo vakcinu,a pre tiga nam dolaze na crata da nam kazu da mize da se desi da ce dete da nam uzmu jer ne brinemo adekvatno o njemu!!Godinama pratim sta nam rade i kako nas ovi sa Zapada tretiraju kao stoku,kao da bombardovanje nije dovoljno!!!Hranu,vodu,sve nam truju..I cipovanje je vec krenulo,moj brat ima autizam zbog vakcine,dete je bilo zdravo i moglo da govori pre toga,mafija steze sa svih strana..U Rusiji nije obavezna vakcinacija,ma nigde skoro..Genocid klasican..Najavljuju vakcinacije iznenadne da roditelji ne znaju,uvode jos obaveznih vakcina,moramo zajedno da se borimo-Kada nam budu garantovali lekari svojom licencom za bezbednost vakcine,tek onda da pristanemo.\nUSTAV DRZAVE SRBIJE cl.25.Fizicki i psihicki integritet je nepovrediv,nitko nema pravo da ta prava osporava.Revizija 10 UN zasticeno je pravo licnog i verskog ubedenja.\nDŠ,obriši znaš šta sa Ustavom! Pa taj Ustav gazi ko pre stigne! A pozivati se na UN može samo neinformisana osoba!\n@says.Briso nebriso,ali tako pise,pa sta da onda pricamo,po tvome svatko moze buzdovan u ruke,ako zakoni ne vrede,pa tko prezivi ,pricati ce. Onda je i cepljenje bezpredmetna prica,moze tko kao hoce.\nDŠ,po meni je vreme za buzdovan prezrelo! Ovde nije problem što svako može kako hoće,nego je problem što se većini ne dozvoqava da bude kako većina hoće,nego mawina teroriše većinu,evo 18 godina i to bez trunke odgovornosti! Boqe je i bez zakona nego s lošim zakonom!\nDŠ,po meni je vreme za buzdovan prezrelo! Ovde nije problem što svako može kako hoće,nego je problem što se većini ne dozvoljava da bude kako većina hoće,nego manjina teroriše većinu,evo 18 godina i to bez trunke odgovornosti! Bolje je i bez zakona,nego s lošim zakonom!\nDragan Vasilijevic says:\nzakon o zastiti pacijenata clan 17, svako ima pravo da odbije ponudjenu medicinsku meru pa makar mu i zivot od toga zavisio.\nNikako da se od "kapica" i "man"-ova Srbija oslobodi!\nZnaci ove napredne i moderne Nislije nisu cule da je Carevina Japan jos 1993 godine zapranila MMR vakcine!Znaci tehnoloski napredni Japan je primitivan i ogranicen a moderne Nislije koji ni svoj EI -Nis nisu mogle da sacuvaju su pametne!Evo ako znate da citate na nemackom ako koza laze rogovi ne lazu! https://www.zentrum-der-gesundheit.de/impfstoff-verbot-japan-ia.html\n@gaga,procitala sam,a i znam iz medija da su vakcine opasne,jer covekov imunitet moze biti u borbi sa bilo kojom bolescu a da simptoma jos nema,ucili smo a svi to znaju da postoji vreme inkubacije gde nema jos simptoma neke bolesti,zato se uvodi karantina za zdrave.Znamo da imuno stanice zive samo jedan dan i ako bude org, napadnut sa vise vrsta mikroba ili virusa,a ima ih na milione,org.se jednostavno nema cime braniti.Osim toga na zapadu su obolela i deca koja su cepljena sa MMR vakcinom od istih tih bolesti protiv kojih su cepljena.Uostalom sta koga boli patak dali sam cepljena,ako je on cepljen neka bude siguran u svoje zdravlje,a ja ako se razbolim neka me ne lece,i mirna bosna.FARMAKOMAFIJA OCE PARE ZA SVOJ PROIZVOD I NAMECU ZAKONE DRZAVAMA ILI UBIJAJU NAMESNIKE.Secate se pticijeg gripa koja ujdurma je bila na TV i stampi,ali Srbi nisu pristali i ipak je drzava Srbija morala da plati kvotu cepiva.Tada se i bivsi Presednik Tadic pred kamerama "cepio"a cela Srbija je znala da boluje ad autoimune bolesi i kontraindikovano je bilo njegovo cepljenje,samo nam je pomogao da se ne odlucimo cepiti.Ima jos tih prica o dononiranju organa starci politicari potpisuju donacije ciji su organi vec proforani za groblje tj.neupotrebivi za donaciju.Secam se Dindica mahao je sa karticom za donaciju organa,pa jesu li mu uzeli neke kad je bio upucan.Nisu.Ima toga jos poljska ministarka zdravlja je javno odbila cepljenje svoje obitelji,pa austrijska novinarka je pisala o tome,sada je ona ministarka zdravlja u Austriji. Razmisljaj Srbine i edukuj se,tvoj zivot je u tvojim rukama,nema se kome verovati.\nKo ce drugi proganjati cestite Srbe nego Jevrejin Cimerman. A sto nema doktorke Stojkovic na spisku, pa da mu zapusi usta za sva vremena? Ovo je totalitarna drzava u kojoj jevrejska farmako mafija (Cimerman-Kon) zeli da hapsi Srbe koji ometaju njihove novcane operacije. Uzas na sta si spala, Srbijo.\nNije reč da je neko protiv vakcinacije nego da li su ove sadašnje vakcine klinički ispitane, kakvi su i na koliko se vakcinisanih javljaju negativne pojave. Stare vakcine koje su davane pojedinačno bile su klinički ispitane i znalo se koji je procenat negativnih pojava a ove vakcine neko želi na silu da predstavi kao stopostotno bezbedne i da nema negativnih pojava, protiv toga se ljudi zalažu da roditelji sami izaberu.\nIskreno i pošteno says:\nSam proizvođač vakcina tvrdi da mogu da nastanu razne posledice.Zbog toga u SAD pri ministarstvu finansija postoji odelenje koje je ispatilo nekoliko milijardi $ oštete zbog posledica od vakcina.Kod nas država obavezuje vakcinisanje pod sankcijama, a ne odgovara za posledice i oni o vakcini govore bolje od samog proizvođača, pa tako tvrde da ona nije štetna.Sad više neće da kažu ni kako, ni od čega je napravljena.Samo svetski priznati stručnjaci, koji se ne boje nikoga kažu da vakcina sadrži živu i aluminijum koji utiče loše na nervni sistem.Takođe objašnjavaju da se vakcina proizvodi i na delovima organa abortirane dece, kao i na organima afričkih majmuna, tvrdeći da tako dobijena vakcina zna da napravi posledice po primaoca, jer genom abortiranog deteta, pa i majmuna može da utiče na gene primaoca, odnosno na njegov DNK!Takođe konstatuju da vakcina može da izazove autizam, pojavu HIV virusa, pa i smrt.Sve je to u Americi poznato i zbog toga se plaćaju oštete.Kod nas naši stručnjaci, koji su prešli u tabor politike puni su hvale za vakcine - bez posledica, bez oštete,...Oni obmanjuju javnost koja nije toliko nepismena pa da ne može da pronađe podatke koji je interesuju. Na drugoj strani imamo hrabre stručnjake, koji su znalci svoga posla, pa im nije potrebna politika da bi uspeli u životu i bore se samo za IZBOR RODITELJA DA LI ĆE VAKCINISATI SVOJE DETE ILI NE, jer on ga je rodio i roditelj mu je preči od bilo kog političara ili lgbt uputstva za predškolsku i školsku decu, "da roditeljski dom nije dobro mesto za njegovo odrastanje".Te hrabre ljude nazivaju nekim lobijem i podnose tužbe, nemajuči u vidu da oni javnosti saopštavaju činjenice i istinu, dok oni koji tuže nemaju činjenica za svoje tvrdnje, već iza njih stoji sila i nasilje nad svima nama, a najviše nad najslabijim: nad novorođenčetom, putem sumnjivih vakcina, a nad penzionerima preko pošteno zarađenih penzija...\nKazu da u Americi odstetu placa drzava a ne proizvodjac vakcina. Zbog velike odstete su skontali da im ta prica ne ide u prilog pa je CDC napravio istrazivanja na osnovu kojih su zakljucili da MMR ne izaziva autizam, pa posle toga su prestale isplate za ostecenja (nekoliko miliona dolara po detetu).\nNeću da pišem dugačko. Samo ću, u najkraćem reći par činjenica: Svi "optuženi" se bore za pravo izbora, a ne "protiv vakcinacije". Drugo, Ustav Srbije, kao što je neko već napisao, garantuje fizički i psihički integritet građana. Treće, dovoljno je na sudu izjaviti: "Da svako ima pravo da odbije bilo koju medicinsku proceduru, ukoliko mu lekar ne potpiše, pod punom materijalnom i lekarskom odgovornošću, da vakcina nema nikakvih negativnih efekata i da se, ukoliko je neko primi, više ne može razboleti od te bolesti!. Bez te garancije, niko nema pravo da Vas natera da primite bilo koji lek ili vakcinu!".\nJevrejska mafija Kon-Cimerman zeli da potruje srpsku decu. To je cela istina o vakcinama.\ntako je taj Cimerman je SATANISTA a tužbe su obična glupost, Cimerman treb ada bude uhapšen zbog aznih prevara koje radi!\nZaista ste smešni kad ovo prenosite kao vest! Pa taj Cimerman je satanista koji dobija novac spolja da širi laži i dezinformacije, skoro sigurno ga plaća farmakomafija, pa zapitajte se ko bi se bavio takvim stvarima da tuži nevine ljude, a da nije plaćen od farmakomafije! Taj Cimerman treba da bude uhapšen! Kao i taj lekar iz Zrenjanina jer sigurno dobrijaju novac od farmakomafije!\nNeko je dobijo velike pare za testiranje vakcine na nasoj djeci.\nSrbija se sad leci sa vakcinama nema vise bomba bombe idu u rusiju a u SRBIJU Enekcije


Dani malog pozorišta "Duško Radović" U Dječijem pozorištu RS: Poruke o toleranciji i značaju prijateljstva | Srpskainfo\nfoto N Kukolj\nAutor Sanela Božić\nTako će najmlađa banjalučka publika biti u prilici da 12. novembra u 11 i 13 časova pogleda predstavu „Knjiga o džungli“, a 13. novembra, sa početkom u 10 i u 12 časova, da uživa u predstavi „Karlson sa krova“.\nObe predstave preporučuju se djeci uzrasta od četiri i više godina.\nPredstava „Knjiga o džungli“ je komičan lutkarsko – dramski mjuzikl sa elementima savremenog cirkusa. Ova predstava, kroz poznatu priču o dječaku Mogliju, koga u džungli odgaja čopor vukova, preispituje mnoge probleme savremenog društva kao što su rasizam, prihvatanje različitosti i uključivanje djece različitog porijekla u širu zajednicu. Pored toga, predstava se bavi i uticajem medija i muzičkih pravaca na odrastanje, a istovremeno nudi najmlađoj publici mogućnost da doživi avanturu punu iznenađenja, i da na duhovit način spozna vrijednost i značaj tolerancije i prijateljstva – saopšteno je iz DP RS.\nPrema riječima reditelja Marije Krstić „ova predstava promoviše toleranciju i pomaže deci da nađu svoje mjesto u zajednici vršnjaka, koja može biti okrutna i divlja kao prava džungla“.\nPredstava je rađena po motivima priča Radjarda Kiplinga, a po tekstu Marine Ćetković. Total dizajn potpisuje Filip Jevtić, muziku Zoran Stojić, akrobatiku Tanja Milanović, dok je stručni saradnik na animaciji Goran Balančević.\n– „Karlson s krova“ je predstava nastala po knjizi Astrid Lindgren, književnice koja je najpoznatija po svojoj junakinji Pipi Dugoj Čarapi. U ovoj predstavi publika će se upoznati sa Batom, usamljenim dječakom, koji pronalazi Karlsona, neobičnog i prilično nestašnog i čudesnog drugara. Dok svi smatraju da je Karlson fikcija, fantazija za bebe, sam Bata ne sumnja u postojanje svog dragog prijatelja – navodi se u saopštenju DP RS.\nPrema riječima reditelja, Emilije Mrdaković „ovo je divna priča koja nas uči da budemo vijerni i odani prijatelji“.\nU predstavi igraju Goran Balančević, Nikola Kerkez i Ivana Adžić. Dramatizaciju potpisuju Emilija Mrdaković i Irina Subakov, total dizajn Edna Mačković, a muziku Vojislav Savić.\nU Malom pozorištu „Duško Radović“ 14. i 15. maja ove godine održani su, drugi po redu, Dani Dječijeg pozorišta RS u Beogradu. Tom prilikom pred punim salama oduševljene publike igrane su, u dva termina, predstave Dječijeg pozorišta RS: „Pinokio“, u režiji Slavča Malenova i „Orlovi rano lete“, u režiji Juga Radivojevića.\nRazmjena pozorišnih predstava\nRazmjena najljepših pozorišnih ostvaranja ova dva teatra za djecu počela je u martu prošle godine kada je u Malom pozorištu „Duško Radović“ Dječije pozorište RS izvelo svoje tri nagrađivane predstave: „Folklorna magija“, „Vuk i sedam jarića u muzeju bajki“ i „Tužni princ“. Iste godine, u novembru mjesecu gostovanje je uzvratilo i Malo pozorište „Duško Radović“ koje je pred brojnom banjalučkom publikom izvelo predstave „Pop Ćira i pop Spira“, „Plavi čuperak“ i „Cirkus Mario i Neta“.


NOVAK ĐOKOVIĆ: “Prvo mesto je uvek cilj” | Ekspres.net\nNOVAK ĐOKOVIĆ: “Prvo mesto je uvek cilj”\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković rekao je da mu je povratak na prvo mesto oduvek bio cilj, ali da nije siguran da će se to desiti do kraja godine.\nĐoković je u intervjuu za “Sportklub” naveo da će mnogo zavisiti od drugih igrača uprkos činjenici da ne brani nijedan bod do kraja sezone, kao i da će predstojeći Masters turniri biti idealna priprema za US open.\n–Prvo mesto je uvek cilj, da li do kraja sezone? Ne znam. Potajno se nadam da je to mogućnost, ne zavisi samo od mene, već i od drugih igrača i toga kako oni budu igrali. Činjenica da ne branim ništa do kraja sezone je ohrabrujuća i veliko je olakšanje. Mogu rasterećeniji da uđem u nastavak sezone. US open je definitivno glavni cilj u ovih mesec i po dana. Želim da doguram što dalje i u Torontu i Sinsinatiju jer su veoma bitni turniri, ali je sve to priprema za ono što nas čeka u Njujorku, rekao je Đoković za Sportklub.\nOn će ove sedmice na Rodžers kupu igrati prvi put od osvajanja Vimbldona prošlog meseca.\n–Lepo je ponovo biti na turniru posle velikog uspeha na Vimbldonu. Samopouzdanje mi je na visokom nivou jer sam nanizao dosta pobeda tokom sezone na travi. Ovo je na neki način novi početak – druga je podloga, dosta je toplo u Torontu, velika je vlaga, teško je kontrolisati loptu i dosta su drugačiji uslovi od onih u kojima sam trenirao u Evropi. Potrebno je nekoliko dana da se naviknem i nadam se da ću početi dobro.\nIako će nastupi na američkoj turneji značiti za podizanje forme pred poslednji Grend slem u godine, Novak želi da i na ovim turnirima dođe do trofeja.\n–Ambicije su uvek velike, to ne mogu da sakrijem. Uvek imam velika očekivanja kada su najveći turniri u pitanju, ali se iz iskustva trudim da pristupim ovom turniru kao i svakom turniru, da idem dan po dan, korak po korak i vidim dokle će me dovesti.\nNastup u kanadskom gradu, u kojem sa Kevinom Andersonom igra i u dublu, počeće od Hjeona Čunga.\n–Čung me je pobedio na Australijan openu, izuzetno je dobar igrač. Novina je i da nisam slobodan u prvom kolu, moraću da odigram potencijalno dodatni meč u singlu, nastupiću i u dublu, pa se nadam da ću odigrati dosta mečeva ove nedelje. To znači da ide dobro, zaključio je Đoković za “Sportklub”.\nTags Novak Đokovićsporttenis\nPASPALJ O FINALU ABA LIGE: Mora da se pronađe rešenje, jer ovo je sramota za košarku\nLegendarni košarkaš, sada ambasador regionalnog takmičenja, smatra da uprave Budućnosti i Crvene zvezde moraju da razmirice…\nREPEŠA: Način na koji je finale završeno ostavilo je traumu na sve u klubu\n“Svi smo imali grešaka, ne poričem, ali ko radi, taj i greši. Žao mi je što je sve ovako završilo. Ne u sportskom, nego u o…\nKAKVA BI TO EKIPA BILA: Durent i Lenard u istom timu?\nPrema tvrdnjama jednog od najupućenijih američkih novinara ESPN-a, Stephen A. Smitha, Los Angeles Klipersi imaju više od 50% ša…\nPOVRATAK KUĆI: Juventus pozvao Bufona da se vrati u Torino\nJedan od najboljih svetskih golmana svih vremena, legendarni Gigi Bufon, na kraju sezone će verojatno napustiti PSG nakon samo …\nMinistar unutrašnjih poslova Crne Gore Mevludin Nuhodžić rekao je da žali što je njegov sin najvijačku strast na košarkaškoj ut…\nPriča o nezapamćenim neredima u odlučujućoj utakmici finala doigravanja ABA lige između Crvene zvezde i Budućnosti proširila se…\nU jeku navijačkih afera i incidenata, kojima smo prethodnih dana svedočili gledajući utakmice između Crvene zvezde i Budućnosti…\nLuka Jović, mladi (21) napadač Ajntraht, biće jedna od najvećih zvezda letnjeg prelaznog roka. Real i Bajern bore se za golgete…\nPROMENE U ATP-U: Zbogom Londonu, dobrodošao Torino\nDomaćin završnog teniskog masters turnira će od 2021. do 2025. godine biti Torino, saopštila je danas Teniska asocijacija profe…\nPogba saopštio saigračima da napušta Junaited i otkrio u koji klub odlazi\nKad je pre tri godine otišao iz Juventusa u Mančester Junaited, Pogba bio je najskuplji fudbaler na svetu. Junaited je Italijan…\nNBA: Portland, Filadelfija i Toronto u polufinalu, Lilard priredio spektakl (VIDEO)\nKošarkaši Portlanda pobedili su prošle noći na svom terenu ekipu Oklahome sa 118:115 i plasirali se u polufinale Zapadne konfer…\nNEZAUSTAVLJIVI JOKIĆ: Denver na korak od polufinala\nKošarkaši Denvera pobedili su prošle noći na svom terenu San Antonio sa 108:90 u petoj utakmici prve runde plej-ofa Zapadne kon…\nPrvi amater na Svetskom snukeraškom prvenstvu u Šefildu Džejms Kejhil napravio je danas veliko iznenađenje, pošto je u prvom ko…\nPARTIZANOVI PLANOVI ZA LETO: Napad na Milosavljevića i Evroligu\nPartizan ima velike planove za narednu sezonu. Prema nekoliko izvora, tim planira da preoblikuje sastav ekipe i da se vrati na …\nIgor Kokoškov dobio otkaz u NBA\nIgor Kokoškov pre godinu dana postao prvi evropski trener na klupi jednog NBA tima. To je trajalo svega jednu sezonu.\nKRATKO JE TRAJALO: Repeša podneo ostavku\nTrener košarkaša Budućnosti Jasmin Repeša podneo je ostavku, posle poraza u finalnoj seriji plej-ofa ABA lige od Crvene zvezde….\nBUDUĆNOST PORUČILA: ABA liga više ne postoji\nTežak poraz Budućnosti u Beogradu od Crvene Zvezde 97:54 u petoj finalnoj utakmici ABA lige u ovom trenutku najmanje zamara Jas…\nČOVIĆ: Kad je sve regularno, onda nemamo razloga za brigu\nPredsednik Crvene zvezde Nebojša Čović posle osvajanja titule u ABA ligi i pobede nad Budućnosti bio je veoma zadovoljan.\nNOVAK KONAČNO UHVATIO RITAM:Srpski teniser prošao u četvrtfinale NOVAK ĐOKOVIĆ OD DANAS ZAUZIMA SEDAMNAESTU POZICIJU NA ATP LISTI, NADAL PONOVO PRVI ! NAJVEĆI NOVAKOV KRITIČAR O PREDSTOJEĆEM MEČU: “Treba Rafu pobediti” NAJBOLJI KAD JE NAJPOTREBNIJE: Novak Đoković je osvojio Vimbldon!!\nTRI PITANJA, ISTI ODGOVOR: Jok, ti ćeš da mi kažeš Ima dana kad ne treba izlaziti iz kuće. Kad pada...\nKriminalca od kog najviše strahuju Lukini saradnici "pokopao" je školski drug - ubica Miloš Delibašić, koji je 2. aprila u ponovljenom suđenju pred...\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da Beograd izdvaja 24 milijarde dinara za gradski prevoz, a da...\nREAKCIJA NA UVREDE Tviteraši traže blokadu Šešelja\nPredavač na Stanford univerzitetu i nagrađivani istraživački novinar Đorđe Padejski, zatražio je od menadžera vesti na Tviteru da blokiraju...\nRaskola u SPC o Kosovu neće biti\nNeuki novinari i političko-verski analitičari najavljivali su sigurni raskol u vrhu SPC po pitanju Kosova, tvrdeći da su Sabor...\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova zaplenili su više od 340 kilograma marihuane na graničnom prelazu Batrovci i uhapsili M. S....\nSUSRET KIMA I PUTINA: Na meniju glavna Amerika\nZdravice pozlaćenim čašama, usiljeni, ali i iskreni osmesi, neprekidna rukovanja i poziranje pred kamerama, obeležili su susret predsednika Rusije...\nEU: “Novi napad Rusije na suverenitet Ukrajine”\nEvropska unija je danas kritikovala odluku Moskve da olakša davanje državljanstva Ukrajincima koji žive u pobunjenim oblastima na istoku...


Dan online - Politika: Demokrate trn u oku vlasti - 2016-09-14\nPolitika ALEKSA BEČIĆ PORUČIO IZ NIKŠIĆA Demokrate trn u oku vlasti\nMoguće je bitisati u politici na potpuno materijalno bezinteresnim osnovama, jer su Demokrate čist primjer kako je dovoljna snaga volje i zdrava i prava ideja da objedine ljude u borbi za promjene. To je u Nikšiću saopštio lider Demokrata Aleksa Bečić na konstitutivnoj sjednici mjesnih odbora Ozrinići, Bistričko i Integralovo naselje.\n– Demokrate predstavljaju trn u oku mnogima, a naročito ovoj vlasti, zbog toga što nemamo finansijere, ni medijske pokrovitelje i zato što nas ne mogu potkupiti, ucijeniti i zaplašiti. Niko nas neće zaustaviti u namjeri da ovu zemlju učinimo bogatijom, pravednijom, prosperitetnijom – saopštio je predsjednik Demokrata.\nKonstitutivnoj sjednici su, osim Bečića, prisustvovali i potpredsjednik Demokrata Momo Koprivica i generalni sekretar Boris Bogdanović.\nZa predsjednika Mjesnog odbora Ozrinići izabran je Labud Lalatović, MO Bistričko naselje vodiće Marko Kilibarda, a MO Integralovo naselje Velibor Blagojević.


Sve vreme je to priča o Rusiji - Kosovo Online\nSve vreme je to priča o Rusiji\n25. Februar 2020. • 10:26\nAmerički diplomata Metju Palmer je već duže vreme prisutan u regionu i iz nekog misterioznog razloga ima status „naklonjenog“ nam čoveka. Kao takvog više puta ga je apostrofirao i sam Aleksandar Vučić, a i mediji bliski aktuelnoj vlasti.\nUpravo taj, navodno „naklonjeni“ nam Palmer se poslednjih dana istakao serijom, najblaže rečeno, neprimerenih izjava, koje bi u svakoj ozbiljnoj zemlji zasluživale ako ne baš proglašavanje za „personu non grata“, a ono barem neki ozbiljan diplomatski demarš. Najdrastičniji među njima svakako je otvorena pretnja upućena rukovodstvu Republike Srpske i naročito Miloradu Dodiku da mu, ukoliko nastavi sa svojim, navodno, antidejtonskim delovanjem „neće biti dopušteno da opstane“. Ali za našu temu možda su još indikativniji Palmerovi stavovi povodom spornog Zakona o slobodi veroispovesti, zbog kojeg se širom Crne Gore održavaju masovne protestne litije pod vođstvom Srpske pravoslavne crkve.\nPo Palmerovom mišljenju „sam po sebi, Zakon je u skladu sa crnogorskim obavezama kao kandidata za članstvo u Evropsku uniju i mnoge evropske države imaju slične takve zakone“. Ali, istovremeno, Palmer „razume zabrinutost koju izražava Srpska pravoslavna crkva“, pozdravlja dijalog koji su mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije i premijer Duško Marković otpočeli upravo na svetog Valentina (Dan zaljubljenih), u čemu on vidi „dobar znak“. Sve u svemu, smatra Palmer, „važno je da vlada i crkva razgovaraju i da se smire tenzije koje je ovaj zakon izazvao i da se eliminiše rizik od nasilja na ulicama“.\nNa prvi pogled, sve je u redu, u okvirima očekivanog i granicama diplomatskih manira i prakse. Ali odmah posle ovih relativno politiki korektnih rečenica dolazi ono glavno – ono o čemu je, zapravo, sve vreme reč, ono što žulja i ono oko čega se sve vrti.\n„Jako smo zabritnuti kada čujemo šta dolazi iz ruskih izvora koji često koriste srpske posrednike“, nastavlja Palmer. I dodaje: „Rusi ovaj zakon vide kao ranjivu tačku koju mogu da iskoriste kao priliku da naprave razdor između Srbije i Crne Gore i povise tenzije“. A onda sledi poenta koja deleko prevazilazi povod i predstavlja rezime i putokaz za razumevanje američkog odnosa prema Srbiji i, uopšte, zapadne politike na Balkanu.\n„Rusija odbija da prihvati relanost u Evropi posle hladnog rata i vidi situaciju u kojoj postoji velika napetost kao nešto što je njen strateški interes na zapadnom Balkanu, a to je suprotono od onoga što žele da vide Sjedinjene Države. Mi želimo da vidimo mir, harmoniju i saradnju u regionu, gde zemlje sarađuju da bi prevazišle razlike. A Rusi svakodnevno rade na tome da prodube i povećaju te razlike i podele“, zaključio je Palmer.\nI tu smo, dakle. Nije reč ovde o jednom pravednom ili nepravednom zakonu. Nije reč o veri. Nije reč o demokratiji. Nije reč čak ni o Crnoj Gori, niti o Kosovu – mada su i Kosovo i Crna Gora svakako značajne karike u ovoj lokalnoj strategiji – još uvek – globalne imperije. Sve vreme je reč o Rusijii borbi protiv njenog „malignog uticaja u regionu“. A onda, razume se, i o „pacifikaciji „ Srbije, koja je delom s razlogom, a delom paranoidno preterano, uvek viđena kao ispostava tog „malignog“ ruskog uticaja.\nUkoliko bi Srbija (ili Republika Srpska) dala dovoljno naznaka, signala i obećanja da, Palemrovim rečima, „prihvata realnost u Evropi posle Hladnog rata“, možba bi (naglašavam, možda) mogla računati na neku dozu „pobedničkog milosrđa“ i tako, eventualno, dobiti i koju mrvicu sa stola posthladnoratovskih pobednika. (Mada je ta gozba već uglavnom okončana, a plen odavno raspodeljen.) Ukoliko, pak, to ne učini, ili barem, po mišljenju stručnog žirija u Briselu, Berilinu ili Vašingotnu, to ne učini dovoljno ubedljivo i „entuzijastično“, sa konkretnim gestovima (recimo, priznanje Kosova, sankcije Rusiji, slanje vojnika u NATO misije i slično) i sa glasnim izlivima zadovoljstva zbog novouspostevljenog „partnerskog odnosa“, može se dogoditi da ne dobijemo ništa – sem podsmeha i prezira novih „prijatelja“, kao i balkanskih suseda koji su se, blagovremeno, to jest od početka smestili pod njihove globalne skute.\nPa šta nam je onda činiti? Za početak, držati se svog stava (i ustava), svojih osvedočenih prijatelja – ma koliko nas neprestano ubeđivali kako „u politici nema prijatelja“ – i svojih elementarnih nacionalnih i državnih interesa.\nMožda je ova lokalna, regionalna „šahovska tabla“ (da parafraziramo čuveni naslov knjige Zbignjeva Bžežinskog) relativno mala u odnosu na veliku, tj. svetsku ploču i globalne igrače. Ali očigledno i nije baš toliko mala i potpuno beznačajna. U svakom slučaju, za nas (barem one koji su rešili da ovde opstanu) ta tabla je glavna, jedina i najvažnija, jer se na njoj i u zavisnosti od nje odvijaju sve naše velike i male borbe i stremljenja. A drugu „ploču“ nemamo, bar ne ukoliko hoćemo da ostanemo svoji na svome. Zar onda nije bolje malo se potruditi da je zajednički sačuvamo i pospremimo?\nA prvi korak tog pospremanja i očuvanja moralo bi biti razlikovanje ko su nam zaista saveznici i prijatelji – ja bih rekao, svi oni kojima je stalo do pravednijeg i multipolarnog sveta – a ko nas sve vreme ucenjuje, preti i radi nam o glavi. Stoga bi možda trebalo zahvaliti Metjuu Palemru i sličnima što nam u velikoj meri olakšavaju ovo prepoznavanje i orijentaciju?\nUrednik sajta NSPM, narodni poslanik\nSrbija Kosovo Crna Gora\nKosovski zavet i realpolitika\nSrbi su kroz istoriju Kosovo više puta gubili i vraćali – ali se niko nikada sa gubitkom nije mirio, niti ga je prihvatao kao trajno i definitivno stanje. A kamoli da je to svojim potpisom priznavao i pečatio


Kragujevac: "Veliki školski čas" posvećen žrtvama fašizma - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kragujevac: „Veliki školski čas“ posvećen žrtvama fašizma\n3Piše: FoNet 21. oktobra 2018. 10.55\nNemci su 21. oktobra 1941. godine, u znak odmazde zbog akcije pokreta otpora u kojoj je ubijeno 10 i ranjeno 26 vojnika Vermahta, streljali 2.796 civila iz Kragujevca i okolnih sela, među kojima je bilo i 300 đaka i profesora Prve kragujevačke gimnazije.\nScenarista i dramski pisac Đorđe Milosavljević rekao je FoNetu da drama nosi dve poruke od kojih se prva odnosi na bezobzirno gaženje svih ljudskih prava u ratu, uključujući i pravo na život. „Druga poruka tiče se našeg odnosa prema događaju u Šumaricama jer se u dramskom tekstu pojavljuju mlađi likovi, a radnja se dešava devedesetih godina prošlog veka kada je u tadašnjoj Jugoslaviji još uvek vladao nekakav prividni mir“, rekao je Milosavljević. Režija je poverena Slađani Kilibardi, a u izvođenju drame „Nisam kriv što sam živ“ učestvuju kragujevački glumci.\nAutor muzike je Dragoslav Tanasković, a kostimografkinja Jelena Janjatović. Najavljeno je da će u ime Vlade Srbije venac kraj spomenika streljanim đacima i profesorima položiti ministarka bez portfelja Slavica Đukić Dejanović. Takođe, kako je najavljeno, komemoraciji će prisustvovati predstavnici Nacionalnog saveta za saradnju sa Rusijom i Kinom, ministartsva pravde, prosvete, kulture i informisanja.\nVence će položiti i predstavnici Prve kragujevačke gimnazije i lokalne samouprave. Velikom školskom času, prisustvovaće ambasadori Nemačke, Francuske, Rusije, Belorusije, Češke, Slovačke, Izraela i Palestine, kao i predstavnici gradova pobratima Kragujevca – Ingolštata (Nemačka), Piteštija (Rumunija). U crkvi Novomučenika kragujevačkih u Šumaricama, jutros je liturgiju služio episkop šumadijski Jovan, a pre početka Velikog školskog časa, on će služiti i moleban kraj Spomenika streljanim đacima i profesorima.\nfasazam, skolski cas, sumarice, zrtveKragujevac\n21. oktobra 2018. u 11.37\nSmanjivanje broja žrtava streljanih u Kragujevcu i Kraljevi oktobra 1941. godine je koncepcija koju „gura“ srpska neofašističke descnica i ne ide vam na čast što to prenosite. Posebno je aktivan kustos Muzeja Banjičkog logora koji je broj streljanih logoraša „Banjice“ smanjio na 4800 a „Sajmišta“ na 2500. Pošto su Jevreji uporniji od nas Srba antifašista, podmetačina ovog „stručnjaka“ vezana za „Sajmište“ je ispravljena i sada važi broj od NAJMANJE 16000, a mi Srbi dozvoljavamo Nedićevcima i Ljotićevcima da lažu i za Kragujevac i za Kraljevo i za Banjicu. Moja kuma je u Kragujevcu 1941. godine izgubila oca i brata. Kada ih je poslednji put pratila pogledom, mogla je da obuhvati i čitavu kolonu. Samo ta kolona koju je ona videla nije mogla da ima manje od 5000 ljudi. Zašto mi normalni ćutimo na ova bestijalna prekrajanja istorije samo da bi vladajuća elita oprala biografije svojih predana nije mi jasno. Da li se bojimo?\nПобогу, човече... kaže:\nДа ли то ви хоћете да кажете да су у свим могућим и немогућим послератним комунистичким комисијама за истраживање броја жртава крагујевачког масакра сви чланови били припадници „srpskе neofašističke descnicе“ (ма шта вам та флоскула уопште значила), као и да у Спомен парку „Крагујевачки октобар“ и музеју „21. октобар“ од њиховог оснивања па све до данас раде искључиво припадници „srpskе neofašističkе descnicе“???\n21. oktobra 2018. u 17.47\nSud u Nirnbergu je zaključio i doneo presudo o 7.300 streljanih u kragujevačkim Šumaricama.A onda je neki činovnik,predstavljajući se kao kustos, u muzeju u prvoj polovini 2000. godine rekao da je streljano 2800! I od tada se brzinom munje priošorio ovaj „podatak“.To što je sud u Nirnbergu rekao nešto drugo, to nije bitno. E sada, zaključite sami, gde se krije razlog za smanjenje broja umorenih i zašto je to učinjeno.


Novi sajtovi o Aleksincu | Алексиначке вести - новости Алексинац\nПочетна | Алексинац | Novi sajtovi o Aleksincu\nЦентар за културу и уметност Александар Вучић Београд кошарка Душан Остојић Алексиначки Рудник саобраћај Комуналне услуге ЈП школе Житковац Алексинац.Нет интервју фудбал председник општине избори буџет Црвени крст Миодраг Тасић НАТО Ниш Ненад Станковић Двери позориште ДС Напредак КК фестивал Иван Димић СНС Радио Алексинац општина\n30.09.2006. Aleksandar Gvozden\nPokušaji izrade sajtova počinju par godina unazad. Uz razne strane koje su bile postavljene u korisničkim delovima provajdera, bilo je i registracija raznih domena, ali bez sadržaja (aleksinac.org.yu, aleksinac.co.yu, aleksinac.com). Mislim da je, možda prvi sajt koji je postavljen aleksinac-info.co.yu, ali je kratko radio. Ipak čestitamo autorima na pokušaju.\nMaja 2006. godine postavljen je ovaj sajt i počeo da radi kao otvoreni servis. Nije postavljen kao gotovo rešenje, već je razvijan prema potrebama korisnika i još uvek se razvija. Usledili je postavljanje foruma, a wikipedia deo je u eksperimentalnoj fazi i videćemo da li će zaživeti, tj. da li će hosting biti dovoljan.\nSeptembar 2006. godine nam je doneo Aleksinac.org, standardnu opštinsku prezentaciju. Možete pronaći opšte stvari o opštinskoj upravi. Nadamo se da će se ovaj sajt razvijati, barem po pitanju sadržaja i servisnih informacija.\nNije mi poznato kada je počeo da radi još jedan sajt na temu Aleksinca, ali mislim da je i on počeo septembra meseca - www.aleksinac.co.nr: "Internet prezentacija grada Aleksinca. Sve sto zelite da znate o ovom gradicu na obalama Moravice nacicete na ovom sajtu, kao i mnogo drugih zanimljivih sadrzaja.".\nU svakom slučaju ohrabruje pojava novih web sadržaja o Aleksincu. Mislim da je najvažnija stranica koja je je postavljena na wikipedia.org, tj stranice na nekoliko jezika, koje je inače inicirao autor ovog sajta.\nOno što se postavlja kao potreba u narednom periodu jeste izrada ako ne sajtova onda barem stranica na ovim sajtovima ostalih naselja u opštini, pre svega većih naselja.\nJoš jednom poziv da se uključite u rad ovog sajta, registrujete se i postavite vaše interesantne tekstove na temu Aleksinac i okolina. Ovaj sajt je otvoren za takve namene.\nMožda najbitnije jeste promovisanje aleksinačke privrede i potencijala. Za to nam je potrebno aktivnije učešće aleksinačkih privrednika, zauzvrat oni će imati višestruku korist.\nPozdrav svim mojim Aleksincanima.\nKao pravi "sajber" Aleksincanin pratim od samog pocetka sta se dogadja i kako su se akcije odvijale. Posto se profesionalno bavim dizajnom, kao i web grafikom, moram da dodam sto vecina nije znala, prve sajber strane naseg malog mesta napravio sam jos daleke 1997 kada sam kao sastavni deo mog portfolio ili prezentacijskog web sajta uvrstio i nekoliko strana o gradu.\nNaravno neizbezno je bilo i prikazivnje zlodela koje je nasu carsiju zadesilo kasnije kada smo bili vise puta bombardovani. To bio deo mog malog rata u prikazu istine u saradnji sa Micom Miladinovicem i VTV stanicom da koliko-toliko pokazemo pravu sliku.\nKoliko znam postojali si zainteresovani ljudi da se nesto pokrene iz samog grada ali u kakvom polozaju su bili nasa telefonija i provajderi sve se zavrsavalo na idejama.\nAleksinac info radio je jedno vreme zahvaljujuci Dejanu iz Juzne Afrike ali nazalost ne dugo ali je bilo slatko:)\nPozdrav iz Australije od Gorana Dojcinovica!\na ja cu vas uputiti i na goranov sajt:\nGrafički dizajn - profesor umetnosti Goran Dojčinović, Melburn, Australija\nSajt u pokušaju:\nDanas je 11.04.2007.\na portal www.aleksinac.net je radio od jula 2003. Kada je jednom istekla, registracija domena nije obnovljena, tako da se pružila prilika da ga neko reaktivira. Najzanimljivije je što portal i dalje radi na svojoj fizičkoj adresi http://www.maxforex.com/aleksinac/forum/ Tnanks to admin, mr Danny Ilic, Computer Associates.\nНисам имао представу да је овај домен радио раније. У сваком случају - ево га опет. Захваљујем на информацији.\ndirektna veza 19.07.2007.


2010 август | Piskaralo.com\nA. Radulović | 26. avgust 2010. S novom tetovažom, pirsingom ili čak posle pedikira, može u paketu da „stigne“ i hepatitis B, koji može da izazove propadanje jetre, pa čak i karcinom. Malo ko zna da s novom tetovažom, pirsingom ili čak posle pedikira, može u paketu da „stigne“ i hepatitis B, koji može da […]\nMADA se ukupan broj najtežih bolesti želuca smanjuje, daleko od toga da nam je ovaj važan organ dobrog zdravlja. Najveći autonomni sistem u organizmu je u digestivnom traktu, pa na sve životne probleme reagujemo preko želuca, a prema njemu se često odnosimo nemarno, kaže u intervjuu za „Novosti“ pukovnik prof. dr Radoje Doder, načelnik Klinike […]\nAKUPUNKTURA, drevna kineska veština za lečenje i ravnotežu organizma, koristi se i za produžavanje mladosti. Takozvani fejslifting akupunkturom odnedavno se radi i u Beogradu. Zahvaljujući ovoj metodi, ne samo da se može izgledati za 10 do 15 godina mlađe, već se i celo telo zaista podmladi, kaže terapeut dr Biljana Marjanović iz „Balans medike“. […]\nUspomene na 60 rata, ili pruži se koliko si dug\nPiskaralo | 25. август 2010.\t| 6 Comments\nDanima već pokušavam da svarim informacije na koje sam naletela u ovom tekstu o letaovanju na rate. Rečenica o letovanju, ili uživanju u teško stečenom luksuzu, koji ćeš onda da otplaćuješ na 30 ili još gore 60 meseečnih rata, posebno mi stoji u grlu. Eeej, 5 godina da otplaćujem letovanje, deset kakvih dana? Šta za […]


Kamerni Orkestar | Headliner\nBitoljski Rock Simfony u Kombank dvorani… Kamerni orkestar svira Led Zeppelin, Deep Purple, Queen, AC/DC…\nRock Symphony iz Bitolja, 4. maja održaće koncert u Kombank dvorani. Reč je o najpopularnijem projektu Kamernog orkestra iz Bitolja (pored “James Bond” i “John Williams Symphony”), koji ushićuje publiku najpopularnijih i najvećih festivala na Balkanu. Ovaj poznati makedonski orkestar, sačinjen od vrsnih, profesionalnih muzičara koji su diplomirali ili magistrirali …\nGudači svetog Ðorđa 18. decembra u Rektoratu Univerziteta umetnosti\nKoncert kamernog orkestra Gudači svetog Ðorđa, koji će nastupiti pod dirigentskom upravom Ivana Markovića, biće održan 18. decembra u Svečanoj sali Rektorata Univerziteta umetnosti u Beogradu. Koncert se održava povodom obeležavanja 60 godina od osnivanja Univerziteta umetnosti u Beogradu Na programu će biti izvedena dela srpskih kompozitora – akademika, dekana, …\n“Romantično veče” Zemunskog kamernog orkestra na sceni KC Čukarica\nZemunski kamerni orkestar, pod dirigentskom palicom Đorđa Stankovića, nastupiće na sceni Kulturnog centra Čukarica u utorak, 26. septembra u 20:00 časova, u okviru manifestacije Muzički susreti “Jesen na Čukarici”, a ulaz je slobodan. Na koncertu pod nazivom “Romantično veče” biće izvedena dela: Elgara, Šuberta, Šumana, Ivanovića, Kjara, Velaskeza i drugih …


NIJEDAN ZLIKOVAC IZ JASENOVCA NIJE PREŽIVEO, SVE SMO POBILI KO PSE: Boža 80\t309\nPLANIRALI STE NEŠTO ZA 1. MAJ I USKRS? OTKAZUJTE! Ovo je vremenska prognoza 41\t725\nPALMA NAKON SASLUŠANJA: Ili Marinika u zatvor ili ja! Kad bi se mojoj unuci 37\t385\nPALMA TVRDI DA JE SVEDOK LAŽAN: Znam i zašto se obrušio na mene, on je 13\t275\nKAKAV FAJT U ŽARKOVU! Tukli se stolicama nasred ulice u po bela dana (VIDEO) 39\t78\nTvorac novog tehničkog poretka\npetar latinovic\t 10.07.2015. 10:40h 14:30h\nNikola je rođen u Smiljanu u Lici, od oca Milutina, Srpskog Pravoslavnog sveštenika, i majke Georgine, u nekadašnjoj Vojnoj krajini Austrijskog carstva\nGENIJE KAKAV SE JEDNOM RAĐA: Tesla pre skoro 100 godina predvideo pametne telefone!\nEdison ubio čoveka da bi dokazao da "Tesla greši": 10 metoda kojima je ponižavao srpskog genija!\nDEVET TESLINIH ZAPOVESTI: Ovo je recept za uspeh briljantnog naučnika!\nFizičar i pronalazač Nikola Tesla, jedan od najvećih umova u istoriji svetske nauke, posebno elektrotehnike, tvorac "novog tehničkog poretka", čijim je izumima postavljen temelj i pravac vrtoglavog naučno-tehničkog razvoja ljudskog roda u 20. veku došao je na svet na današnji dan, 10. jula 1856. godine, piše portal Nationalgeographic.rs.\nNikola je rođen u Smiljanu u Lici, od oca Milutina, Srpskog Pravoslavnog sveštenika, i majke Georgine, u nekadašnjoj Vojnoj krajini Austrijskog carstva. Kršten je u srpskoj pravoslavnoj crkvi Sv. Petra i Pavla u Smiljanu. Ime Nikola je dobio po jednom i drugom dedi. Prema krštenici je rođen 28. juna 1856. godine.\nNikolin otac je bio nadareni pisac i poeta koji je posedovao bogatu biblioteku u kojoj je i Nikola provodio svoje detinjstvo čitajući i učeći strane jezike. Po jednom verovanju, Tesle vode poreklo od Draganića iz Banjana. Po navodima Jovana Dučića, Tesle su poreklom iz Stare Hercegovine, od plemena (Oputni) Rudinjani iz sela Pilatovaca u današnjoj nikšićkoj opštini\nMeđutim, o Teslinom poreklu postoji i verzija da su od Komnenovića iz Banjana u Staroj Hercegovini. Po legendi koja se zadržala u Banjanima, Komnenovići su zidali crkvu prilikom čega su se posvađali sa majstorima usled čega je došlo do krvavih obračuna. Kao rezultat toga, deo Komnenovića se preselio sa Tupana u drugi kraj Banjana zbog čega su ih prozvali Čivije (ekseri) koji i danas žive u Banjanima, dok se drugi deo odselio u Liku koji je prozvan Tesla po istoimenom tesarskom oruđu.\nNikolina majka bila je vredna žena s mnogo talenata. Bila je vrlo kreativna i svojim izumima olakšavala je život na selu. Smatra se da je Nikola Tesla upravo od majke nasledio sklonost ka istraživačkom radu. Teslini roditelji su, osim njega, imali sina Daneta i kćerke Angelinu i Milku, koje su bile starije od Nikole, i Maricu, najmlađe dete u porodici Tesla. Dane je poginuo pri padu s konja kad je Nikola imao pet godina i to je ostavilo veliki trag u porodici. Dane je smatran izuzetno obdarenim, dok se za Nikolu verovalo da je manje inteligentan.Veruje se da je Danetova smrt osnovni razlog što otac dugo nije pristajao da mu dozvoli da pohađa tehničku školu daleko od kuće.\nGodine 1881. se seli u Budimpeštu gde se zapošljava u telegrafskoj kompaniji pod nazivom „Američka Telefonska Kompanija“. Tesla je pri otvaranju telefonske centrale 1881. godine postao glavni telefonijski tehničar u kompaniji. Tu je izmislio uređaj koji je, prema nekima, telefonski pojačavač, dok je prema drugima prvi zvučnik.\nU Budimpeštanskom parku se Tesli javila ideja o rešenju problema motora na naizmeničnu struju bez komutatora, dok je šetao sa prijateljem i recitovao Geteovog „Fausta“, a onda iznenada počeo štapom po pesku da crta linije sila obrtnog magnetskog polja. Za dva naredna meseca je razradio skice mnogih tipova motora i modifikacija koje će pet godina kasnije patentirati u Americi.\nPošto je Tesla opisao prirodu dobitaka od njegove nove konstrukcije, Edison mu je ponudio 50.000$ (1,1 milion $ danas) kad sve bude uspešno završeno i napravljeno. Tesla je radio blizu godinu dana na novim konstrukcijama i Edisonovoj kompaniji doneo nekoliko patenata koji su potom zaradili neverovatan profit. Kada je potom Tesla pitao Edisona o obećanih 50.000 dolara, Edison mu je odgovorio „Tesla, vi ne razumete naš američki smisao za humor“. i pogazio svoje obećanje\nEdison je pristao da poveća Teslinu platu za 10 dolara nedeljno, kao vrstu kompromisa, što znači da bi trebalo da radi 53 godine da zaradi novac koji mu je bio prvobitno obećan. Tesla je dao otkaz momentalnoEdison je kao dobar biznismen zarađivao novac korišćenjem svojih jednosmernih generatora struje koji su bili veoma skupi za postavljanje i održavanje. Bilo je potrebno i po nekoliko stanica jednosmerne struje da bi se obezbedila jedna gradska četvrt, dok je Teslin generator naizmenične struje bio dovoljan za snabdevanje kompletnog grada.\nUvidevši efikasnost Teslinih patenata, Edison je koristio razne načine da uveri javnost kako je ta struja opasna, hodao je po gradskim vašarima i pred medijima naizmeničnom strujom usmrćivao životinje (pse, mačke, i u jednom slučaju, slona). Na njegovu ideju stvorena je i prva električna stolica. Kao odgovor tome Tesla se priključio u kolo naizmenične struje što je prouzrokovalo užarenje niti električne sijalice, i tim pobio predrasude štetnosti naizmenične struje.\nTesla umire od srčanog udara sam u hotelskom apartmanu 3327 na 33. spratu Njujorker hotela 7. januara1943. godine u 87. godini života. Zvanično je zabeleženo da je umro od srčane tromboze, 7. januara 1943. godine u 22 časa i 30 minuta. I pored prodaje patenata u oblasti naizmeničnih struja, Tesla umire siromašan i u dugovima. Tim povodom, gradonačelnik Njujorka Lagvardija je rekao: „Nikola Tesla je umro. Umro je siromašan, ali je bio jedan od najkorisnijih ljudi koji su ikada živeli.\nOno što je stvorio veliko je i, kako vreme prolazi, postaje još veće“. Posmrtni obred je održan 12. januara u Crkvi svetog Jovana Bogoslova na Menhetnu u Njujorku. Posle službe telo je kremirano. Ispraćaju Teslinih posmrtnih ostataka prisustvovalo je oko 2.000 ljudi, među kojima su bile i mnoge značajne ličnosti i nobelovci. Svi vodeći njujorški listovi imali su svoje izveštače.\nNa sahrani je svirao njegov prijatelj, violinista Zlatko Baloković, tada jedan od najvećih virtuoza na svetu u pratnji slovenačkog hora Slovan, i to po Teslinoj želji, prvo Šubertovu kompoziciju „Ave Marija“, a onda srpsku pesmu "Tamo daleko". Ostao je zabeležen i upečatljiv oproštajni govor tadašnjeg gradonačelnika Njujorka Fjorela Henrija Lagvardije. Kasnije 1943. godine Vrhovni sud SAD vratio je Tesli pravo na patent 645.576, priznajući mu prvenstvo na patent radija. Ubrzo po Teslinoj smrti FBI je zatražio od Useljeničke službe oduzimanje sve pokojnikove lične stvari i dokumenata, iako je Tesla bio američki državljanin. Kasnije je Ministarstvo odbrane kontaktiralo FBI, a Teslina dokumenta proglašena vrhunskom tajnom.\nSva Teslina lična imovina po nalogu Edgara Huvera i predsednikovih savetnika dobila je etiketu „veoma poverljivo“ zbog prirode Teslinih otkrića i patenata.\nNajvažniji pronalasci Nikole Tesle\nOd 1943. Tesla se smatra pronalazačem radija, koji je predložen u patentu predatom Patentnom birou SAD 20. marta 1900. Pre toga se prvenstvo u ovom pronalasku davalo Markoniju, koji je imao više poslovnog duha. Izmislio je električni asinhroni motor sa polifaznim alternatorom, sa tri faze u obliku zvezde, i sa komutatorom.\nNikola Tesla je koristio jonizovane gasove za transformaciju električne energije na principima Volte, Herca i Faradeja, a po zakonima indukcije. Bio je glavni promoter tehnike prenosa električne energije naizmeničnom strujom. Godine 1889. zainteresovao se za visoke frekvencije i realizovao generator frekvencije od 15 kiloherca. Počev od 1896, eksperimentisao je sa daljinskim upravljanjem.\nRazvio je Teslinu bobinu, na principu Hercovog oscilatora, što je bio prvi projektovani odašiljač talasa. Time je postavio temelje teleautomatike. Imao je ideju da će se jednoga dana bežičnom telegrafijom upravljati vozilima bez posade udaljenim stotinama kilometara. Načinio je dva ploveća objekta kojima se upravljalo telekomandama, od kojih je jedan mogao da roni.\nNjegovi patenti iz 1895. su u stvari specifikacije torpednog čamca bez posade, koji bi nosio šest torpeda dugih 4,20 metara.\nNIJEDAN ZLIKOVAC IZ JASENOVCA NIJE PREŽIVEO, SVE SMO POBILI KO PSE: Boža Spasić otkrio: Budio sam ustaše i puštao im UŽIČKO KOLO! 80\t309\nPLANIRALI STE NEŠTO ZA 1. MAJ I USKRS? OTKAZUJTE! Ovo je vremenska prognoza za predstojeće praznike 41\t725\nPALMA NAKON SASLUŠANJA: Ili Marinika u zatvor ili ja! Kad bi se mojoj unuci desilo tako nešto, završio bih to po kratkom postupku! 37\t385


Glikemijski indeks: Dajte prednost ‚‚dobrim “ ugljenim hidratima\nPravilna ishrana mora da bude raznovrsna i uravnotežena a da bi se to postiglo, neophodno je ovladati određenim znanjem iz te oblasti. Jedan od pojmova koji sve češće srećemo, mada većina nas i dalje ne zna šta tačno označava, jeste glikemijski indeks\nPosle svakog obroka u krvotoku se podiže koncentracija glukoze koja se normalizuje lučenjem insulina (glikemijski odgovor). Pošto su ugljeni hidrati iz hrane po svom sastavu različiti, oni izazivaju različite glikemijske odgovore, u zavisnosti od vrste i zrelosti namirnica, načina njihove pripreme ili stepena prerađenosti. Na osnovu toga može se napraviti približna tabela namirnica sa vrednostima glikemijskog indeksa.\nIako ishrana ne može da se bazira isključivo na vrednostima glikemijskog indeksa, trebalo bi slediti neka pravila koja su od velike pomoći prilikom sastavljanja jelovnika jer se na taj način može izbeći pojačano lučenje insulina. Nekontrolisana proizvodnja hormona pankreasa u dužem vremenskom periodu može da izazove brojne štetne posledice po zdravlje: povećanje apetita i gojaznost, poremećaj regulacije nivoa šećera u krvi, pa i pojavu dijabetesa, porast nivoa triglicerida i ‚‚lošeg" holesterola a snižavanje vrednosti ‚‚dobrog" holesterola, kao i povišen krvni pritisak. Poznavanje vrednosti glikemijskog indeksa značajno je, pre svega, zbog prevencije ovih bolesti i tegoba, a namirnice se, u zavisnosti od toga koliki im je GI, dele na dobre i loše.\nU loše ugljene hidrate spadaju oni čiji je glikemijski indeks veći od 50 pa naglo povećavaju nivo šećera u krvi (glikemiju) dovodeći do lučenja velike količine hormona pankreasa, insulina. Glikemijski indeks dobrih ugljenih hidrata manji je od 50. Oni sporije podižu nivo šećera u krvi, pa se stoga i insulin izlučuje u vrlo malim količinama.\nsmeđi pirinač 70\nbeli pirinač 90\nbeli pšenični hleb 100\nhleb od integralnog brašna 50\nintegralna testenina 40\nbelo pecivo 103\nsušene kajsije 43\nsuvo grožđe 90\nPovrće bogato skrobom:\nkuvani krompir 81\nsoja, kuvana 25\nsojino mleko 50\npunomasno mleko 39\nobrano mleko 46\ntamna čokolada (70% kakaoa) 22\nGrejpfrut - za vitku liniju i zdravo srce


POMOZIMO DA SE IZGRADI HRAM: Na Mačkovom kamenu gradi se muzej u čast stogodišnjice Velikog rata - Mačva Sky Info\nPOMOZIMO DA SE IZGRADI HRAM: Na Mačkovom kamenu gradi se muzej u čast stogodišnjice Velikog rata\n18. avgust, 2018 - 9:35\nNa planini Jagodnja, nekoliko kilometara od Krupnja, kod spomen-kosturnice na Mačkovom kamenu, već desetak meseci intenzivno se gradi još jedan spomenik srpskim herojima Velikog rata. Na prostoru gde je pre 104 godine vođena jedna od najkrvavijih bitaka svetskog sukoba, bitka na Drini koja je kulminaciju imala upravo na obližnjem Mačkovom kamenu, 20. septembra ove godine, na stogodišnjicu velike pobede u Prvom svetskom ratu, biće osvećen novi spomen-hram, hram muzej Svetog Despota Stefana Visokog. Blagoslov za podizanje nesvakidašnje bogomolje koja će pod svojim svodovima imati izuzetnu muzejsku postavku dao je episkop šabački gospodin Lavrentije.\n– Odlučili smo da u hramu imamo prostor za bogosluženje s izložbenom postavkom čiji sadržaj priprema stručni tim sastavljen od eminentnih vojnih istoričara, istoričara umetnosti, muzeologa, eksperata iz Ministarstva odbrane, republičkog arhiva i arhiva iz Beograda, Šapca, Valjeva…”, navodi protojerej stavrofor Stojadin Pavlović, direktor Patrijaršijske upravne kancelarije Srpske pravoslavne crkve, jedan od inicijatora ovog projekta.\n– Unutrašnji zidovi i svodovi biće oslikani ratnim mapama, fotografijama, tekstovima, ilustracijama velikih bitaka Prvog svetskog rata, vođenih na Ceru, Drini, Kolubari… U postavci će se naći likovi čuvenih srpskih vojvoda, odličja dodeljivana borcima, ratne zastave. Svoje mesto će imati lik princa Đorđa Karađorđevića, koji je ranjen na Mačkovom kamenu, kao i lik čuvene slikarke Nadežde Petrović, prave heroine Velikog rata. Nikako ne mogu biti zaobiđeni ni braća Ribnikar, Vladislav i Darko, osnivači „Politike“, koji su svoje živote ostavili u borbama na Drini -napominje Stojadin Pavlović.\nPosebnu vrednost i večnost postavci daće imena svih poginulih na Mačkovom kamenu, ispisana na zidovima ovog hrama muzeja, dodaje on.\n– Postavka će biti sažet čas istorije, želimo da slikovito postavimo taj čas, da on bude toliko jasan da će svako ko kroči u spomen-hram Svetog Despota Stefana Visokog moći da dobije jasnu predstavu šta se ovde dešavalo pre više od jednog veka, kakvi su heroji polagali živote na oltar otadžbine – ističe Pavlović.\nRadovi na izgradnji spomen-hrama na Mačkovom kamenu ulaze u završnu fazu te iz Srpske pravoslavne crkve pozivaju vernike da svojim prilozima pomognu završne radove na izgradnji Hrama i na taj način utkaju sebe u ovu svetinju. Uplate se mogu izvršiti na žiro račun 200 – 2362100102875 – 26.\n(Mačva Sky Info/Srbija Danas)


Beba u 9. nedelji - saveti i iskustva | Roditelji\nBeba u devetoj nedelji\nPrvo je počela da se smeši, a sada se i glasno smeje – iznenada, vaša beba deluje kao nezavisna mala osoba.\nSmejanje naglas je lepa promena u odnosu na sve mesece plača i, sada kada vaša beba zna kako da se smeje, počeće da eksperimentiše sa nizom različitih zvukova smeha – gugutanjem, mrmorenjem i cičanjem, zajedno sa ređim smejanjem iz stomaka.\nDok vaša beba eksperimentiše sa ovim novim uzbudljivim zvucima, otkriće nove zvuke koje može da proizvede uz pomoć svojih usta i ovo će sve biti osnova na kojoj će izgraditi jezičke veštine kasnije u toku godine.\nKoristiti ili ne koristiti cuclu – pitanje je sad. Neke bebe su rođene sa jakom potrebom za sisanjem koja prosto nije zadovoljena u toku dojenja i zato za njihove roditelje postoji samo jedna od dve opcije – ili da kupe cuclu ili da puste njihovu bebu da sisa svoj palac. Dok sisanje palca ima pozitivnu stranu (palac se ne može izgubiti), ne možete naterati bebu da sisa palac i takođe je mnogo teže da se otarasi ove navike na duže staze.\nDakle, cucla je divan izum i prava stvar za bebe koje mnogo sisaju, ali pravo pitanje je kada je se treba rešiti? Smatra se da korišćenje cucle kada je vaša beba veoma mala odlična ideja i da je 16. nedelja starosti idealno vreme da je se rešite. Nakon toga, nećete moći to tako lako da učinite, jer će vaša beba postati ovisna o njoj – ići ćete tamo-amo celu noć neprekidno uzimajući cuclu od vaše bebe. Dodatni bonus koji donosi bacanje cucle na vreme je da će se vaša beba prilagoditi životu bez cucle iznenađujuće brzo, jer se ovom uzrastu njena potreba za sisanjem smanjuje.\nVreme kupanja bebe\nIako većina dece zavoli vreme za kupanje – toliko da može biti teško da ih izvadite iz kade na kraju kupanja – male bebe često nisu najveći obožavaoci kvašenja. Bilo da je u pitanju šok jer su nagi, neočekivana senzacija vode ili osećaj nesigurnosti u kadi – male bebe često plaču bez prestanka u toku kupanja, što ni vas ne čini naročito srećnim kada je u pitanju ovaj događaj.\nProbajte da perete i brišete vašu bebu svakog drugog dana van kade tako što ćete skinuti gornji deo odeće sa svoje bebe, preći peškirićem pokvašenim toplom vodom preko bebine kože, a zatim je utapkati suvim peškirom. Isti postupak ponovite sa donjim delom.\nOvo će biti sasvim dovoljno zato što, s izuzetkom donjeg dela i lica (koje ionako možete očistiti zasebno u toku dana), vaša beba se zapravo ne prlja toliko mnogo.


Nakon raspada, bukvalno je bilo šta bolje nego što ništa ne radi | RS.burnbrightlove.com\nVećina od nas može da potvrdi činjenicu da kada ste usred raspada pakla, to obično osećaju kao da emocionalna bol nikada neće završiti. I dok nemamo čarobni popravku tog bola, mi imamo malo svetla na kraju tunela. Prema novoj studiji, samo believingiou're rade nešto kako bi se preboli svoju bivšu može uticati regionima mozga povezanim sa regulaciji emocija i smanjiti udar.\nU suštini, radi nešto je bolja nego radeći ništa posle raskida. Barem to je ono što su istraživači sa Univerziteta Kolorado Boulder otkrili kada su izmerili na neurološke i ponašanja uticaje placebo efekat imali na grupu nedavno slomljenih srca volontera.\n"Breaking sa partnerom je jedan od najvažnijih emocionalno negativnih iskustava osoba može imati, a to može biti važan pokretač za razvoj psihološke probleme", rekao je glavni autor studije, dr Leoni Koban.\nU laboratoriji mozga snimanja, istraživači radili sa 40 volontera, od kojih su svi bili šutnula u poslednjih šest meseci. Prvo, učesnici gledali fotografije svojih bivših i razgovarao o raspadu vhile mjeri od fensi funkcionalne magnetne rezonance-mašina. Zatim, oni su gledali fotografije jednog platonski prijatelj dok se podvrgnuti toplu stimulans na svojoj podlaktici (jao!). Ono što su naučnici otkrili je da su slični regioni mozga svetli tokom fizičkog i duševnog bola, dok gleda obe slike.\nMislim da bi bio srećniji sa nekim mlađi? Razmisli ponovo\nU redu, to ima smisla - bol je neuro hemijski pravi, pa šta sad? Pa, istraživači su dali volonterima nazalnog spreja. Polovina je rečeno da je to "moćan analgetik efikasni u smanjenju duševne bolove", dok je druga polovina je rekao da nije ništa učinio. Zatim su vraćeni u mašinu i pokazala iste dve fotografije. Istraživači foundthat mozgovi u placebo grupi je odgovorio drugačije od fotografija su pokazala, i što je najvažnije, oni osećali manje fizičke i duševne bolove. Vau.\nOno što daje? Tor Opklada, profesor psihologije i neurologije na CU Boulder, rekao je da, "Sama činjenica da radiš nešto za sebe i angažovanje u nešto što daje nadu može imati uticaja."\nDakle, sledeći put kada nađete sami i čezne za ek, ustani i uradi nešto što ste uvereni će vam pomoći da se osećate bolje, da li je to kupka, Netflik pijanka ili znoj-sesija u teretani. Jer kada je u pitanju pravo do toga, "Doing sve što smatrate da će vam pomoći da se osećate bolje verovatno će vam pomoći da se osećate bolje", rekao je Koban.\nGledanje porno može da pomogne vašem Dating Life - Ozbiljno