Istraživanje genetskog koda: Broj mutacija može da ukaže na dužinu života? | Novosadski informativni portal 021\n06:24 > 07:02\nNaučnici su otkrili da sisari – od tigrova do ljudi – imaju otprilike isti broj mutacija do trenutka smrti u starosti.\nAli životinje koje kraće žive imaju tendenciju bržih mutacija, pokazuje analiza 16 vrsta.\nNaučnici kažu da to pomaže da se objasni zašto starimo i baca svetlo na jednu od tajni raka koja najviše zbunjuje.\nStručnjaci su ocenili da je otkriće naučnika s "Wellcome Sanger" Instituta "zapanjujuće" i "podstiče na razmišljanje".\nMutacije su promene uputstva za izgradnju i upravljanje našim telima – naš DNK. Odavno je poznato da su te mutacije u korenu raka, ali jesu li bile važne za starenje raspravljalo se desetinama godina.\nNaučnici u Sangeru kažu da su proizveli "prve eksperimentalne dokaze" koji sugerišu da jesu.\nAnalizirali su koliko brzo nastaju mutacije kod vrsta s različitim očekivanim životnim vekom. Gledali su, između ostalih, i DNK mačke, psa, tvora, žirafe, konja, čoveka, lava, miša, zeca, pacova, lemura i tigra.\nStudija, objavljena u časopisu Nature, pokazala je da miševi imaju gotovo 800 mutacija godišnje tokom svog kratkog života, koji traje nešto manje od četiri godine.\nI što duže životinje žive, imaju manje mutacija godišnje. Psi imaju oko 249 mutacija godišnje, lav 160, a žirafa 99. Ljudi u proseku imaju 47.\nJedan od naučnika, dr Aleks Kejgan, rekao je da je obrazac "upečatljiv" i da je "stvarno iznenađujuće i uzbudljivo" da su se sve životinje u studiji imale "oko 3.200" mutacija tokom svog života.\nKad bi ljudski DNK mutirao istom brzinom kao kod miševa, umrli bismo s više od 50.000 genetskih promena.\n"Uprkos različitom životnom veku, na kraju života sisari su imali isti broj mutacija", rekao je dr Kejgan za BBC.\n"To je taj broj, ali što to znači? To je za nas misterija", rekao je.\nMoglo bi biti da ćelije u telu dosegnu presudan broj mutacija, a zatim nestanu. Postoje i ideje da "nekoliko ćelija koje se loše ponašaju" počinju da preuzimaju važno tkivo, kao što je srce, pa organi stare jer ne funkcionišu više ispravno.\nSmatra se i da skraćivanje telomera i epigenske promene igraju ulogu. Međutim, ako mutacije imaju uticaja, onda se postavlja pitanje postoje li načini za usporavanje genskih oštećenja ili čak i za popravak.\nNaučnici žele da vide vredi li ovaj obrazac za celi živi svet ili samo za sisare. Cilj im je da dodaju ribu u analizu, uključujući grenlandskog morskog psa, koji može doživeti i više od 400 godina i najdugovečniji je kičmenjak na svetu.\nU nauci o raku postoji zagonetka poznata kao "Petov paradoks" - zašto velike, dugovečne životinje nemaju visoku stopu raka?\nŠto više ćelija ima u vašem telu i što duže živite, veća je šansa da jedna od njih postane kancerogena. To bi trebalo biti užasna vest za slonove i kitove.\n"Kitovi imaju trilione više ćelija. Ne bi trebalo postojati jer bi imali rak pre odraslog doba", kaže dr Kejgan.\nVelike životinje obično žive duže, pa bi njihova sporija stopa mutacija mogla pomoći u objašnjenju paradoksa, ali naučnici kažu da je to daleko od cele priče.\nKrtice i žirafe žive jednaki broj godina sa sličnim stopama mutacija, uprkos tome što su žirafe hiljadu puta veće.\n"Očekivali biste da će stopa mutacija žirafe biti još niža, ali kao da veličina tela nije važna", rekao je Kejgan.\nUmesto toga, naučnici tvrde da su se morale razviti druge metode suzbijanja raka - što bi moglo podstaknuti nove načine lečenja raka. Na primer, slonovi imaju više kopija dela DNK koji potiskuje tumore.\nDr Aleksander Gorelik i dr Kamila Nakserova s harvardskog medicinskog fakulteta rekli su da je jaz između 47 ljudskih mutacija godišnje i 800 mišjih ogroman.\n"Ova razlika je zapanjujuća, s obzirom na velike sveukupne sličnosti između genoma čoveka i miša. Ti rezultati potiču na razmišljanje", kaže ona.\nstarenje\tgeni\tgenske mutacije


Javnost rada državnih organa — Cenzolovka\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) pozvao je Gradsko veće Valjeva da prekine sa praksom zatvorenih sednica i ugrožavanja slobode javnog informisanja, da svoj rad učini javnim i dostupnim svim novinarima i medija, bez diskriminacije.\nGvozdenović je u petak odlučio da će „radi bolje i sadržajnije informisanosti građana sve sednice Gradskog veća biti održavane bez prisustva medija“. Nakon tri dana uvodi konfuziju izjavom za TV Marš da će samo neke sednice biti zatvorene za javnost. „Jedino u svrhu efikasnijeg i boljeg rada Gradskog veća mi smo, za sada, rekli da…


LIGAŠKE UTAKMICE ODIGRANE 24. I 25. SEPTEMBRA 2016. – Kuglaški savez Srbije\nLIGAŠKE UTAKMICE ODIGRANE 24. I 25. SEPTEMBRA 2016.\nSUPER LIGA 4. KOLO\nIGRAČI 4. KOLA\nPRVA LIGA SRBIJE – CENTAR 4. KOLO PROSECI\nPRVA SRPSKA LIGA 1.KOLO\nPRVA VOJVOĐANSKA LIGA 4. KOLO\nDRUGA VOJVOĐANSKA LIGA 4. KOLO\nPartizanu večiti derbi, Beograd blistao protiv Korduna, Sremice odnele bodove Kristalu!\nBEOGRAD, 25. septembar (Info centar).- U četvrtom kolu Super lige Srbije za kuglaše, Partizan je u večitom derbiju savladao Crvenu zvezdu sa 3.490:3.472 u čunjevima i 6:2 u igračkim poenima. Igrač utakmice bio je prvotimac Partizana Jovica Janković sa 607 čunjeva. Crno beli su posle prvog bloka poveli sa 2:0, jer je iskusni Polić sa 3:1 u malim poenima pobedio juniorskog reprezentativca, osvajača tri medalje na SP u Novigradu u maju Bojana Kličarića, koji je imao više čunjeva (596:593), dok je Obradović bio bolji od još juniora Nemanje Balaća. U druga dva bloka, Nikola Matijaš (574) i Jovica Janaković (607 – igrač utakmice) doneli su još dva igračka poena Partizanu, za na kraju sigurnih 6:2. Crvenoj zvezdi su dva poena doneli Jovan Kerečki sa 601 čunjem i bio je najbolji igrač u četi Miroslava Macure i juniorki reprezentativac, bronzani sa kadetskog Svetskog kupa u maju Želislav Jakab sa 600 čunjeva.\nŠampion, Beograd je ostao jedini neporaženi tim jer je u drugom interesantnom meču kola pobedio na Banjici do sada neporaženi tim Korduna iz Kljajićeva. Blistao je u redovima Beograda legendarni kapiten reprezentacije Srbije, pojedinačni šampion sveta iz 2002. Jovan Ćalić i sa 672 čunja bio igrač meča i celog kola. Beograd je, drugi put u šampionatu, oborio preko 3.800 čunjeva (u trećem kolu 3.840, sada 3.854) i trener Vojko Pavlović može sa mnogo optimizma da čeka ekipni Svetski kup u Bozenu u Italiji od 4. do 8. oktobra.\nNovajlija, kruševački Car Lazar, iznenadio je na gostovanju vicešampiona Metalac iz Gornjeg Milanovca i odneo ceo plen! U igračkim poenima bilo je 3:3, gosti su dodatna dva poena za 5:3 dobili jer su imali ukupno sedam čunjeva više!\nDrugi novajlija, zrenjaninski Banat savladao je u vojvođanskom debriju novosadski Radnički sa 6:2. Istim rezultatom Kragujevac je na svojim stazama pobedio novobečejsko Jedinstvo.\nKuglašice zrenjaninskog Kristala, neporažene u prva tri kola, poklekle su na svojim stazama u četvrtom kolu od Srema sa 6:2 i priredile iznenađenje kola!\nNajuzbudljiviji meč odigran je u Banji Junaković, gde je Apatin savladao zrenjaninski Banat sa 5:3. Bodovi su ostali Apatinkama, jer su, posle 3:3 u igračkim poenima, dva poena dobile pošto su imale jedan čunj više u ukupnom rezultatu! Apatinke je predvodila igačica kola Nataša Savić (600).\nNovosadski derbi pripao je Radničkom koji je sa 6:2 savladao Džambo invest.\nOd dva beogradska superligaša u ovom kolu, pobedu je na Banjici upisao EDB sa 7:1 protiv novajlije kostolačkog Rudara, dok je Singidunum, novajlija u ligi, kao domaćin poražen od povratnika u superligaško društvo SPC Vojvodine sa 6:2.\nRezultati 4. kola Super lige Srbije – kuglaši: Metalac Gornji Milanovac – Car Lazar Kruševac 3.427:3.434 (3:5). Najbolji igrači: Stefan Vučković 620 kod Metalaca – Pavle Stojanović 581 kod Car Lazara.\nCrvena zvezda – Partizan 3.472:3.489 (2:6). Najbolji: Jovan Kerečki 601 – Jovica Janković 607.\nBeograd – Kordun 3.854:4.3.570 (7:1). Najbolji: Jovan Ćalić 672 – Milan Jovetić 654.\nBanat Zrenjanin – Radnički Novi Sad 3.409:3.218 (6:2). Najbolji: Slobodan Simonović 644- Milorad Vojnović 563.\nKragujevac – Jedinstvo Novi Bečej 3.452:3.382 (6:2). Najbolji: Darko Marković 601 – Čaba Zavarko 639.\nKuglašice: Singidunum Beograd – SPC Vojvodina Novi Sad 3.150:3.194 (2:6). Najbolje igračice: Milica Antić 542 kod Singidunuma – Brigita Zolnai 559 kod SPC Vojvodine.\nApatin – Banat 3.210:3.209 (5:3). Najbolje: Nataša Savić 600 – Olivera Čikoš i Ana Boškov po 548.\nRadnički Novi Sad – Džambo Invest Novi Sad 2.986:2.880 (6:2). Najbolje: Dijana Kormanjoš 564 – Ljiljana Sretić 506.\nEDB Beograd – Rudar Kostolac 3.120:2.951 (7:1). Najbolje: Ana Marton 545 – Tatijana Rujević 541.\nKristal Zrenjanin – Srem Ruma 3.185:3.220 (2:6). Najbolje: Hermina Lukač 569 – Marina Jokić 575.\nBeograd 4 4 0 0 29:3 8\nKordun 4 3 0 1 22:10 6\nKragujevac 4 3 0 1 17:15 6\nPartizan 4 2 0 2 20:12 4\nBanat 4 2 0 2 13:19 4\nRandički (NS) 4 1 1 2 14:18 3\nJedinstvo 4 1 1 2 13:19 3\nCar Lazar 4 1 1 2 12:20 3\nCrvena zvezda 4 1 0 3 12:20 2\nMetalac 4 0 1 3 8:24 1\nPeto kolo, 1. i 2. oktobar: Kordun – Crvena zvezda, Radnički – Beograd, Car Lazar . Banat, Jedinstvo – Metalac, Partizan – Kragujevac.\nKristal 4 3 0 1 22:10 6\nRadnički (NS) 4 3 0 1 21:11 6\nSPC Vojvodina 4 3 0 1 20:12 6\nApatin 4 3 0 1 20:12 6\nSrem 4 3 0 1 20:12 6\nBanat 4 2 0 2 15:17 4\nEDB 4 1 1 2 15:17 3\nDžambo invest 4 1 0 3 13:19 2\nSingidunum 4 0 1 3 10:22 1\nRudar 4 0 0 4 4:28 0\nPeto kolo, 1. i 2. oktobar: Rudar – Singidunum, Srem – EDB, Džambo invest – Kristal, Banat – Radnički, SPC Vojvodina – Apatin.\nKK BAKAR BOR – Spherical Image – RICOH THETA


Dodijeljena priznanja najuspješnijim preduzećima u Crnoj Gori – Bankar.me\nMay 31, 2018 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 2 Comments\n„Projekat „100 najvećih u Crnoj Gori“ očigledno je jedna od onih ideja čije je vrijeme došlo. To govori i činjenica da je već prve godine i prepoznat i podržan kako od crnogorskih kompanija, tako i sa najviših državnih adresa. Potrudili smo se da damo ono najbolje, iako, iskreno vjerujem, ono najbolje tek slijedi u godinama koje su pred nama“, rekla je ona.\nBurzan Nikolić navodi i da Projekat nudi vrijednost svima koje je okupio: kompanijama za čije rezultate treba da se čuje, državnim institucijama čija pravila i propisi moraju da se poštuju, ali i sveukupnoj javnosti koja može prosperirati samo ako svi učesnici u privrednom bitisanju poštuju pravila i kontinuirano rade na unapređenju uslova poslovanja, šaljući jasne poruke da rezultat postignut ulaganjem u znanje, kvalitet i rad otvara vrata za one koji prihvataju poslovnu etiku kao jedan od osnovnih postulata.\nMinistar finansija Darko Radunović čestitao je organizatorima na pokretanju projekta „prepoznavanja“ najbojih u Crnoj Gori, navodeći da taj Vladin resor snažno podržava ovakve inicijative i da su zadovoljni što mogu da budu dio projekta „100 najvećih u Crnoj Gori”.\n„Podržavajući ovu inicijativu podstičemo sve poslovne subjekte da se u narednom periodu bore za bolji rezultat na tržišnoj utakmici, unapređujući kvalitet poslovnih modela kojima se vode. Naša podrška projektu potvrda je ozbiljnosti u realizaciji obaveze Vlade da se odgovorno ponaša i pruži podršku razvoju uspješnih i društveno odgovornih preduzeća“, kazao je ministar.\nOn je dodao da ih posebno raduje činjenica da su ažurni finansijski izvještaji iskorišteni kao baza za istraživanje i dobijanje podataka za potrebe projekta. „Na ovakav način se promoviše i značaj finansijskog izvještavanja iz perspektive privatnog sektora i države, kao korisnika informacija sadržanih u izvještajima“.\n„Dodatno, raduju nas, pokazatelji koji su rezultat istraživanja projekta 100 najvećih. Oni ukazuju na značajnu ekonomsku aktivnost crnogorske privrede, što je posljedica njenog kapaciteta, da uprkos izazovnim postkriznim vremenima, uspijeva da zabilježi dobre rezultate. Danas se ne postavlja pitanje da li graditi preduzetničko društvo, već kako stvoriti dobar institucionalni okvir u funkciji razvoja preduzetništva, na čemu mi kao predstavnici Vlade kontinuirano radimo“, naveo je ministar Radunović.\n„Ovo je prva godina realizacije projekta „100 najvećih u Crnoj Gori“. Iskreno želim da projekat nastavi da živi i u godinama pred nama i uvjerena sam da je ovakva vrsta projekata dodatan podsticaj domaćim privrednicima da koriste raspoloživu pomoć Vlade kako bi i ubuduće kontinuirano unapređivali svoje poslovanje i time doprinijeli sopstvenim naporima da se nađu na listi 100 najvećih u Crnoj Gori“, kazala je ona.\nMinistarka Sekulić smatra da će projekat pokazati postojećim i potencijalnim investitorima da u Crnoj Gori mogu pronaći kredibilne poslovne prilike i partnere.\n„Dodatno, inspirisaće i ohrabriti start-up projekte, naročito u sektoru preduzetništva, mikro i malih preduzeća. Vjerujem da će kompanije koje su izabrane da se nađu među 100 najvećih u godinama koje dolaze zadržati kontinuitet uspješnog poslovanja, a dobitnicima nagrada čestitam na osvojenim priznanjima“, rekla je ona.\nPredsjednik Odbora direktora Societe Generale banke Montenegro Milorad Katnić kazao je da mu je drago što je finansijska institucija iz koje dolazi među prvima prepoznala važnost ovog projekta i što je kao generalni pokrovitelj podržala izbor najvećih, najuspješnijih i najboljih crnogorskih kompanija u 2017. godini.\n„Za nas ovo nije samo pionirski poduhvat da se promovišu najveći i najbolji, već prije svega primjer kako se kvalitetna ideja može realizovati i služiti javnom dobru. Ovo kažem jer je realizacija ove ideje zasnovana na korišćenju dostupnih podataka, koji su pažljivo metodološki sistematizovani i analizirani. Ovo je primjer da i u Crnoj Gori podaci i informacije sve više dobijaju na vrijednosti i postaju ključni resurs“, naveo je on.\nKatnić vjeruje da sve raduju podaci koji, više od riječi, govore da je 2017. godina bila uspješna i za crnogorsku ekonomiju i za crnogorske kompanije.\n„Mnoga od crnogorskih preduzeća su u prethodnoj godini ostvarila najbolje rezultate od svog osnivanja. Prethodna godina je i za Societe Generale banku Montenegro bila jedna od najuspješnijih. Vjerujemo da je naša kontinuirana podrška crnogorskim kompanijama barem malo doprinijela njihovim prošlogodišnjim uspjesima. O tome svjedoči i podatak da su većina kompanija koje će biti nagrađene u ovogodišnjem izboru dugogodišnji klijenti naše banke“, rekao je on.\nIzvršni direktor Crnogorskog Telekoma Nikola Ljušev zahvalio se Bi Consultingu na pokretanju projekta „koji afirmiše uspješne kompanije, ali i pozitivno, transparentno i odgovorno poslovanje“.\n„Projekat 100 najvećih šalje važnu poruku ekonomskoj zajednici i podstiče nas sve zajedno da budemo još bolji i da damo dodatni doprinos razvoju crnogorske ekonomije i društva. Čestitam svim dobitnicima priznanja na ostvarenim rezultatima, uz želju da godine pred nama budu još uspješnije“, naveo je on.\nPrijatelji projekta su: Cerovo, Čikom, HR Partners, Navar Incorporated, Home Systems, D Photo Trade, 2BI, Merkator-CG, Okov, MI Goranović, Lukana, Beppler & Jacobson, ETG grupa, Comtrade, KimTec, Atena-Bohor, Luka Kotor, Nikšićki mlin, Vukšić, Gorenje, Entext, Drvomont,Tring i Mezon, dok je tehnički partner Montimprex.\nRezervaciju publikacije “Poslovne novine – 100 najvećih u Crnoj Gori”moguće je izvršiti preko zvaničnog sajta projekta: www.100najvecih.me.\nPogledajte kakva je atmosfera vladala na svečanoj dodjeli priznanja:\nPOJMOVI100 najvećih 100 najvećih u crnoj gori Bi Consulting\nPrevious Sberbanka preuzima Agrokor\nSljedeći Smijenjen direktor Laste Montenegro\nMay 31, 2018 at 16:44\nPremnogo marketinga premalo sustinske analize i kontribucije.\nSjajan projekat ali samo povrsina bez stvarnih preporuka.\nMay 31, 2018 at 16:45\nI zasto ovdje nema g-dina Djurovica, koji je jedino poslovno stvarno rjesenje bez poltiickih i “trzisnih” zakulisanosti?


Pogledajte kako je sniman film ‘Kralj Petar Prvi’ – Filmonizirani\nPočetna/Vijesti/Pogledajte kako je sniman film ‘Kralj Petar Prvi’\nPogledajte kako je sniman film ‘Kralj Petar Prvi’\n11/01/2019 Vijesti Komentari isključeni za Pogledajte kako je sniman film ‘Kralj Petar Prvi’\nPred vama je 55 minuta video materijala o tome kako je nastajao historijski spektakl “Kralj Petar Prvi”. Reditelj Petar Ristovski dobio je pregršt pohvala na račun režije svog prvog visokobudžetnog filma, a iz materijala u prilogu možete da vidite nešto od njegovog majstorstva.\nFilmski kritičari posebno su naglasili umješnost Petra Ristovskog u režiji scena bitaka, koje su ocijenili kao “uzbudljive i dinamično režirane, vješto koreografisane i višestruko efektne”. Kritika je, takođe, naglasila da je rad reditelja sa glumcima bio “vidno pažljiv”, te su i mladi glumci u svojim prvim velikim ulogama uspjeli da naprave role za pamćenje.\nU priloženom video materijalu možete vidjeti kako su nastale upravo neke od sjajnih scena, zatim uputstva, savjete, trud koji je uložen u jedan od najboljih srpskih filmova u prošloj godini koji je do sada vidjelo više 200.000 gledalaca.\nTagoviKralj Petar I Kralj Petar Prvi Snimanje


OTP banka Srbija kao deo međunarodne OTP bank grupe, čini deo uspešne bankarske mreže prisutne u centralnoj i jugoistočnoj Evropi. Kao rezultat međuregionalne saradnje, klijentima OTP banke je omogućeno korišćenje usluge OTP Ekspres.\nOTP Ekspres obuhvata realizovanje plaćanja i naplata između zemalja, članica OTP bank grupe, na najbrži i najjeftiniji način. Uslugu OTP Ekspres mogu koristiti svi klijenti OTP banke nakon otvaranja deviznog računa.\nNalozi za plaćanje prema inostranstvu primljeni do12h u OTP banci Srbija će biti realizovani istog dana. Svi devizni prilivi primljeni do 14h u OTP banci Srbija će biti na Vašem računu istog dana. Transakcije možete obavljati u evrima ili dolarima, a sistem transfera Vam omogućava pravovremenost i pristupačnost kroz našu međunarodnu mrežu.


Bez depozita Online Casino bonusa u Uzbekistanu\nNajbolji bonus kodovi za kazino za Uzbekističke igrače\nUzbekistanske online kazine su brojne i neće vam biti nikakvih problema u pronalaženju kazina koje su prilagođene potrebama igrača u Uzbekistanu, kao što ste vi. Zbog konkurencije među kazinima, pokušajte da se fokusirate na određene niše kako biste se obratili određenim zemljama ili ljudima unutar tih zemalja. Oni mogu to učiniti tako što će lokalnim igračima dati poseban bonus zasnovan na određenoj igri, bonusu depozita ili će proslaviti praznike koji su specifični za Uzbekistan. Nastavite da čitate kako biste saznali zašto bi trebalo da odaberete da igrate u Uzbekistanskom kazinu ako ste igrač iz te zemlje.\nPrednosti izbora Uzbekistana kazinaJednostavno rečeno, koristeći Uzbekistan bez depozitnih kazina kao sredstvo za pristup casinu koji je posebno dizajniran sa vašim potrebama. To će uključiti lokalno pomoćno osoblje na kojem će razgovarati tokom sati na koji su većina ljudi u Uzbekistanu budna, dostupnost lokalnih metoda plaćanja i mogućnost korištenja lokalne valute. Takođe je povoljno igrati sa ljudima iz vaše zemlje. Ovo je posebno lijepo ako igrate online kuću.\nBez bonusa za depozit u Kazinu u Uzbekistanu\nNepouzdan kazino Bonus, Uzbekistan


Radovi o Pancicu\nThe most significant works about Josif Pancic\nAdamovic, Zivko R., Jankovic Milorad M.: Josif Pancic - ekolog i biogeograf - Josif Pancic - écologiste et biogéographe.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 251- 286. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nAdamovic, Zivko R.: Josif Pancic - entomolog - Josif Pancic - entomologiste.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 219-234. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nDiklic, Nikola L: Pogovor uz " Floru u okolini beogradskoj" .- U: Botanicki radovi I / Josif Pancic, ur. Nikola Diklic, Budislav Tatic, Zavod za udzbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998, Josif Pancic. Sabrana dela, knjiga 2, str. 387 - 394.\nDiklic, Nikola, Nikolic, Vojislav: Radovi koje je napisao Pancic. Radovi napisani o Josifu Pancicu.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd 1976, knjiga28, str. 429 436. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nDiklic, Nikola, Tatic , Budislav (urednici): Botanicki radovi I. - Zavod za udzbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998, Josif Pancic. Sabrana dela, knjiga 2, 399 str.\nDiklic, Nikola: Pancicev rad u oblasti fitotaksonomije - otkrica za nauku novih biljnih vrsta. - U: Josif Pancic, zivot i delo - Josif Pancic sabrana dela knj. 11, ur. Tatic, B., curcic, B., Jankovic, M., Zavod za izdavanje udzbenika i nastavna sredstva Beograd, 1998, str. 243-258.\nDiklic, Nikola: Josif Pancic (1814 - 1888). - U: zivot i delo srpskih naucnika (Lives and work of the Serbian scientistis) / ur. Miloje Saric, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1996, Biografije i bibliografije, Knjiga I, II odeljenje, Odbor za proucavanje zivota i rada naucnika u Srbiji i naucnika srpskog porekla, Knjiga 1, str. 1 - 61.\nDiklic, Nikola: Josif Pancic i evolucionizam - Josif Pancic et l’evolutionnisme. -U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska Akademija Nauka i Umetnosti, Beograd 1976, knjiga 28, str. 191 - 208. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nDiklic, Nikola: Pogovor uz " Floru Knezevine Srbije" Josifa Pancica.- U: Flora Knezevine Srbije. Dodatak Flori Knezevine Srbije / Josif Pancic, Zavod za udzbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1997, Josif Pancic. Sabrana dela, knjiga 1. str. 707 - 713.\nDiklic, Nikola: Trajne naucne vrednosti Panciceve " Flora Knezevine Srbije" .- U: Spomenica o proslavi 100-godišnjice " Flore Knezevine Srbije" od Josifa Pancica. (Svecani skup SANU) 23. XII 1974 / ur. Petar Stevanovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd 1975, Spomenice, knjiga I, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, knjiga 1, str. 39 - 48.\ndjordjevic, Zivojin: Josif Pancic.- U: Pedagoški radovi Dr. Josifa Pancica s predgovorom o Josifu Pancicu od Dr. Zivojina djordjevica profesora universiteta / ur. Milan Ševic, Pedagogijska knjiznica, sveska 34. i 35., Izdanje knjizarnice Rajkovica i djurkovica, Beograd, 1926, str. 3 - 18.\nFukarek, Pavle: Panciceva dendrologija Srbije.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueil des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 69 - 97.\nFukarek, Pavle: Pancicevo otkrice omorike i njena dalja proucavanja.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueil des Travaux édité a l’occasion du 150. anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 27 - 67, Beograd.\nGlišic, Ljubiša M.: Pancic kao ispitivac flore i vegetacije Srbije i susednih zemalja Balkanskog poluostrva.- U: Spomenica o svecanom skupu povodom 150-te godišnjice od rodjenja Josifa Pancica / ur. Milan Bartoš, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1965, Posebna izdanja, knjiga CCCLXXXII, Spomenice, knjiga 27, str. 23 - 30.\nGlišic, Ljubiša M.: Pancic kao osnivac prirodnjackih ustanova, prosvetni radnik i rodoljub.- U: Spomenica Josifa Pancica, Srpska kraljevska akademija, Beograd, 1939, Posebna izdanja, knjiga CXXVIII, Spomenice, knjiga 10, Izdanje zaduzbine Veljka Savica, knjiga 18, str. 13 - 31.\nGlišic, Ljubiša: zivot i rad velikog naucnika i rodoljuba dr. Josifa Pancica - La vie et l’oeuvre du grand savant et patriote, le Dr. Josif Pancic.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd 1976, knjiga28, str. 25 - 51. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nGrujic, Vladimir: Josif Pancic kao profesor Liceja i Velike škole u Beogradu. - Godišnjak grada Beograda, 1964, knj. IX - X, 1962 - 1963, str. 99 - 123.\nGrujic, Vladimir: Rad dr-a Josifa Pancica na reformi obrazovanja u Srbiji.- U: Zbornik radova sa cetrnaestog naucnog sastanka 5 -7. Jun 1965 Skopje - Ohrid / ur. Andreja Delini, Slobodan djordjevic. Naucno društvo za istoriju zdravstvene kulture Jugoslavije, Beograd 1965, str. 256 - 264.\nJakovljevic, Stevan J.: zivotopis Josifa Pancica.- U: Spomenica Josifa Pancica, Srpska kraljevska akademija, Beograd, 1939, Posebna izdanja, knjiga CXXVIII, Spomenice, knjiga 10, Izdanje zaduzbine Veljka Savica, knjiga 18, str. 33 - 45.\nJankovic, Draga: Josif Pancic - ihtiolog, Josif Pancic - ichtyologiste.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 243 - 249. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nJankovic, Draga: Josif Pancic kao ihtiolog.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueili des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 187 - 191.\nJankovic, Milorad M., Vasic, zivomir V.: Naucni i nastavni doprinos Josifa Pancica. - Glasnik Prirodnjackog muzeja u Beogradu, Beograd, 1964, Serija B Biološke nauke, knjiga 19, str. 5 -24.\nJankovic, Milorad M.: Ekološke grupe biljaka Srbije prema Josifu Pancicu. - Glasnik Botanickog Zavoda i Bašte Univerziteta u Beogradu, Beograd, 1967, Tome II nov. ser. No 1 - 4, 1962 - 1964, str. 9 - 34.\nJankovic, Milorad M.: Josif Pancic i zaštita prirode, Josif Pancic et la protection du milieu naturel.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 124 - 189. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nJankovic, Milorad M.: Josif Pancic, preteca naše fitoekologije i fitogeografije.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja (Recueil des travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic) / ur. Mladen Josifovic. Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 99 - 126.\nJankovic, Milorad M.: Panciceva " Flora Knezevine Srbije" i istorijski razvoj floristickih proucavanja u Srbiji.- U: Spomenica o proslavi 100-godišnjice " Flore Knezevine Srbije" od Josifa Pancica. (Svecani skup SANU) 23. XII 1974 / ur. Petar Stevanovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1975, Spomenice, knjiga I, Odeljenje prirodno-matematickih nauka, knjiga 1, str. 17 - 30.\nJosifovic Mladen (urednik): Josif Pancic - Josif Pancic .- Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 1 - 439. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nJosifovic, Mladen (urednik): Zbornik radova sa simpozijuma povodom 100. godišnjice prve Jugoslovenske dendrologije Josifa Pancica. Recueil dei Travaux du Symposium a l’occasion du 100-anniversaire de la premiere dendrologie Yougoslavie de Josif Pancic. - Srpska akademija nauka i umetnosti, Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, Beograd 1974, Naucni skupovi, Odeljenje prirodno-matematickih nauka, knjiga 1, VII + 236 str.\nJovanovic, Branislav: Pancic - dendrolog - Pancic - dendrologue.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 91 - 124. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nJovanovic, Branislav: Panciceva dendrologija - šumsko drvece i šiblje u Srbiji i njen znacaj. -Glasnik Šumarskog fakulteta, Beograd, 1973, Serija A, Šumarstvo 2, 44. Uvodni referat sa Simpozijuma povodom stogodišnjice prve jugoslovenske dendrologije Josifa Pancica (1871 - 1971) odrzanom na Gocu od 1 - 3 oktobra 1971. godine u organizaciji SANU i Akademije nauka BiH, str. 79 - 88.\nJovic, Vidojko: Josif Pancic i arheologija, - povodom stogodišnjice Panciceve smrti. - Glasnik Srpskog arheološkog društva, Beograd, 1989, (god. V), broj 5, str. 139 - 141.\nJovic, Vidojko: Josip Pancic kao geolog (u povodu stogodišnjice smrti). - Priroda, Zagreb, 1989, Godište LXXVII, 1988/ 89, broj 8, str. 18 - 21.\nJurišic, Zivojin J.: Dr. Josif Pancic. Biografska skica. Od z. J. Jurišica kustosa botanickog kabineta. citano na prvom skupu društva " Pancic" 8. januara 1889 god. - Geološki anali Balkanskoga poluostrva, Beograd, 1889, knjiga prva, str.170 - 195.\nJurišic, Zivojin: Pregled spisa D-ra Josifa Pancica. - Prosvetni glasnik, Beograd, april - maj 1914, XXXV, br. 4 i 5, str. 365 - 381. (Nastavak ovog clanka trebalo je da bude objavljen u broju 6 Prosvetnog glasnika koji zbog izbijanja rata nije nikada izašao).\nJurišic, Zivojin J.: Dr. Josif Pancic. Essai de biographie de z. J. Jurišic Conservateur du Cabinet Botanique.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 411 - 428. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nKanitz, Ágost: Emlékbeszéd Pancsics József külsö targol, A magyar tudomános akademia elthúnyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek, VIII kötet, 3. szam, (obvastatott a. m. t. akadémiának 1893. deczember 18-án tartott osszes ülésén). - Magyar Tudományos akadémia, Budapest, 1894, k. VII, 3. szam., pp. 141 - 175.\nMatvejev, Sergije D.: Josif Pancic - ornitolog - Josif Pancic - ornithologiste.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 235 - 242. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nMatvejev, Sergije D.: Josif Pancic - zoolog - Josif Pancic - zoologiste.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 209 - 218. (Katalog za izlocbu " Josif Pancic" ).\nMatvejev, Sergije D.: Josif Pancic kao ornitolog.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja Recueil des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 175 - 185.\nMayer, Ernest, Diklic, Nikola: Nomenclator Pancicianus.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recuel des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 3 - 26.\nMitranovic, Danka: Pancicev zivot - La Vie de Josif Pancic. - Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1964, Posebna izdanja, knjiga CCCLXXV, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, knj. 33. - 181 str.\nNikolic, Vojislav, Diklic, Nikola: Josif Pancic - botanicar - Josif Pancic - botaniste.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 53 - 90. (Katalog za izlozbu"Josif Pancic" ).\nPavlovic, Stojan, Stevanovic, Petar: Doprinos Josifa Pancica razvitku mineralogije i geologije u Srbiji. - Contribution de Josif Pancic au développement de la minéralogie et de la géologie en Serbie.- U: Josif Pancic - Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1976, knjiga 28, str. 301 - 344. (Katalog za izlozbu " Josif Pancic" ).\nRadovanovic, Milutin: Josif Pancic kao zoolog.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueol des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 145 - 156.\nStankovic, Siniša: Pancic kao ispitivac srpske faune.- U: Spomenica Josifa Pancica, Srpska kraljevska akademija, Beograd, 1939, Posebna izdanja, knjiga CXXVIII, Spomenica, knjiga 10, Izdanje zaduzbine Veljka Savica, knjiga 18, str. 59 65.\nStankovic, Siniša: Pancic kao osnivac domace zoologije.- U: Spomenica o svecanom skupu povodom 150-te godišnjice od rodjenja Josifa Pancica / ur. Milan Bartoš, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1965, Posebna izdanja, knjiga CCCLXXXII, Spomenice, knjiga 27, str. 31 - 37.\nStefanov, Boris, Kitanov, Boris: Izucavaniata vrhu florata na Balgaria na Josif Pancic.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueil des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Mladen Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 139 - 144.\nTadic, Ante: Monografija o Josifu Pancicu. - " Priroda" , Zagreb, Veljaca - Februar 1965, god. LII, br. 2, str. 64. (O monografiji D. Mitranovic).\nVouk, Vale: Josif Pancic u svijetlu današnje botanicke nauke.- U: Spomenica Josifa Pancica, Srpska kraljevska akademija, Beograd, 1939, Posebna izdanja, knjiga CXXVIII, Spomenica, knjiga 10, Izdanje zaduzbine Veljka Savica, knjiga 18, str. 47 -58.\nZivojinovic, S.: Pancicev rad na istrazivanju entomofaune Srbije.- U: Pancicev zbornik u spomen 150. godišnjice njegovog rodjenja - Recueil des Travaux édité a l’occasion du 150 anniversaire de la naissance de Josif Pancic / ur. Milan Josifovic, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd, 1967, Odeljenje prirodno - matematickih nauka, str. 165 - 174.


Revolucija - ∇a§IONia\nVeć sam zaboravila ko je prvi izrekao ovu sjajnu krilaticu: Svaka revolucija jede svoju djecu, uzdam se da ćete me podsjetiti.\nO neposrednoj inspiraciji za ovaj tekst ću nešto kasnije, no, prvo da nešto napišem o promišljanju koje me je zaokupljalo pred protekle oktobarske Opšte izbore u našoj zemlji. (Imala sam dozu bojazni o tom promišljanju pisati netom pred izbore, iako ono nije ekskluzivno moje, a nije da se o sličnim idejama nije već javno govorilo. Ipak, osim što istovremeno zvuči nekako anarhistično i utopistički, ne mogu sasvim jasno proicirati sve posljedice eventualne primjene takve ideje u praksi.) Bosanskohercegovačka javnost je, u to vrijeme, uzavrela od kalkulacija da ćemo biti svjedoci istinske promjene u procesu izbora vlasti, kao i značajne promjene političkih odnosa po uspostavi iste. Uljuljkana ovim kalkulacijama, sa ukućanima i prijateljima sam podijelila ideju kako bi bilo super izolirati se od medijskih kampanja s prefiksom odgovornog građanina, u što masovnijem broju ne izaći na izbore (kalkulacija da na izborima glasa svega do 5% registrovanih birača), te, na taj način, onemogućiti da se izborni proces uopšte zaokruži s rezultatom uspostave "nove" vlasti. Primjetili ste da se, uglavnom, ista politička lica godinama smjenjuju na relaciji izvršne i zakonodavne vlasti, a u proteklom četverogodišnjem periodu na ovo smjenjivanje nije ostala imuna ni sudska vlast (Seada Palavrić iz SDA izabrana za člana Ustavnog suda BiH, Krstan Simić iz SNSD-a izabran za člana istog Suda). Dakle, kada bi svoje i duboke džepove onih kojima duguju napunili političari u izvršnoj vlasti na svim nivoima, za naredni četverogodišnji mandat bi im bilo rezervisano mjesto u zakonodavnoj vlasti koje bi im, osim nerada a zagarantovane pozamašne redovne plate i ostalih primanja, garantovalo i praktičnu nemogućnost krivičnog gonjenja. Oni iz njihovih (istih!) političkih stranaka koji su u proteklih četiri godine plandovali u zakonodavnoj vlasti bi se sada rotirali na funkcije u izvršnoj vlasti kako bi i njima bila data prilika da ekspresnije napune duboke džepove. E, taj lanac koji decenijama dobro funkcioniše u ovoj zemlji bi samo i isključivo bio prekinut masovnim neizlaskom na izbore (izlazak od svega do 5% registrovanih birača), što bi onemogućilo uspostavljanje "nove" vlasti. Stara vlast bi nastavila funkcionisati u tehničkom mandatu, što je ustavna obaveza, a ja ne vidim baš razliku između "funkcionisanja" u tehničkom i redovnom mandatu (kradu isto, ne rade isto). Ovakva situacija bi proizvela neku realnu promjenu, naravno krucijalno je pitanje s kojim posljedicama?\nČitah danas u e-novinama (hvala Petru Lukoviću) kako o revoluciji promišlja nekadašnja fudbalska legenda. Sjećate li se sjajnog igrača Manchester Uniteda, Francuza rođenog u Marseju, onoga što je pred izlazak na svaku utakmicu zadizao kragnu na dresu šepureći se, onoga što je u mnogo prilika pokazao zavidan nivo fer pleja, onoga što je, zbog svoje impulsivnosti, znao napadati i navijače suparničkog tima (u publici)?\nDa, da, to je fudbaler Manchestera koji je sa svojim timom osvojio četiri naslova prvaka Engleske u pet godina, to je Eric Cantona. E-novine prenose dio intervjua koji je Cantona dao za regionalni list iz Nanta Presse Océan. Novinar tog lista ga je upitao za mišljenje o demonstracijama u Francuskoj, ali i širom Evropske unije, a koje su odgovor na drastične mjere štednje vlada, naravno, na uštrb primanja građana i drugih socijalnih prava. Ovo je Cantonovo mišljenje o načinu na koji se revolucija najučinkovitije treba sprovoditi:\n"Šta znači danas biti na ulicama? Demonstriranje? To je samo zamajavanje, tako se više ne radi. Revolucija se danas ne izvodi tako što uzmete pušku i krenete da ubijate ljude. Revoluciju je zaista veoma lako izvesti danas. Šta je sistem? Sistem je izgrađen na moći banaka, što znači da je jedini način da se uništi preko banaka. To znači da ako tri miliona ljudi na ulici sa svojim plastičnim karticama ode u banku i povuče svoj novac, banke će propasti. Tri miliona, deset miliona ljudi neka se udruži i banke će propasti, a prava opasnost će nestati. To je prava revolucija! Moramo masovno otići do banaka. U tom slučaju će nastati prava revolucija. Ništa komplikovano, umesto izlaska na ulici prosto odete do banke u svojoj zemlji i povučete svoj novac. Ukoliko dosta ljudi povuče svoj novac sistem će se urušiti. Bez oružja, bez krvi ili nečega sličnog. Nije komplikovano i u tom slučaju oni će nas slušati na drugačiji način. Sindikati? U jednom trenutku im moramo predložiti ovu ideju."\nCantonin apel je, prenose E-novine, promptno nagnao francuski pokret StopBanque da započne sa kampanjom masovnog povlačenja novca iz banaka i to zakazanog za 07. decembar. Oni tvrde da je više od 14 000 ljudi u Francuskoj već potvrdilo da će povući svoje depozite 07. decembra, a pokret takođe stiče simpatije i u Velikoj Britaniji. Na Facebooku se pojavila grupa koja apeluje na ljude širom Evrope da izazovu bankarski kolaps. Mi smo ti koji kontrolišu banke a ne obrnuto, pišu organizatori ove grupe.\nI ova revolucija bi, u kratkoročnim okvirima, pojela svoju djecu. A dugoročno?\nObjavio/la vasionka u 22:38, 11 komentar(a), print, #


Sezonski radnici crnče za crkavicu | Radio Televizija BN\nSezonski radnici crnče za crkavicu\nVećina sezonskih radnika u Srpskoj, prije svega u oblasti građevinarstva, radi na crno.\nRepublika Srpska 23.08.2016 | 22:00\nMnogi od njih godinama rade najteže poslove, a da im ni za jedan jedini mesec nisu uplaćeni doprinosi.\nU Sindikatu građevinarstva Republike Srpske kažu za “EuroBlic” da je riječ o klasičnom iskorišćavanju, pri čemu građevinari ne dobiju ništa, osim plate tek nešto veće od 500 KM.\n"Građevinski radnici, u principu, rade tokom cijele godine. Mnogi nemaju izbora nego da godinama rade bez mjeseca prijave. Radni status sezonaca u Srpskoj, očigledno, malo koga interesuje", ističe predsjednica ovog sindikata Dragana Vrabičić.\nMarko V. iz Banjaluke kaže da već skoro deceniju zarađuju na građevinama.\n"Sve vrijeme radim na crno. Nemam izbora, jer je u današnje vrijeme ipak najvažnija plata kojom prehranjujemo porodice. Naravno, svjesni smo i šta znači prijava, ali ko nas pita", ističe naš sagovornik.\nPodsjetimo, u Srbiji je u pripremi nacrt zakona o sezonskim poslovima, koji podrazumijeva uvođenje vaučera za sezonske radnike koji će im biti garancija za radni staž. Kako su saopštili iz resornog ministarstva Srbije, zakon se odnosi na sve one s kojima poslodavci nisu imali interes da zaključuju ugovor o radu.\nU Ministarstvu rada Republike Srpske ističu da u Srpskoj nije u planu donošenje posebnog propisa za regulisanje statusa sezonskih radnika, te da za tim sada nema potrebe.\n"Zakon o radu Republike Sršske ne reguliše posebno status sezonskih radnika, jer oni imaju status zaposlenih u vrijeme dok obavljaju sezonske poslove kod poslodavaca", kažu u ovom ministarstvu.\nRepublička inspekcija je za šest mjeseci kontrolisala 5.960 radnika, od kojih 414 nije imalo zaključen ugovor o radu i nisu bili prijavljeni na obavezne vidove osiguranja.\n"Angažovanje radnika na crno najčešće je u oblasti ugostiteljstva, građevinarstva, trgovine, eksploatacije i prerade drveta", kaže portparolka Inspektorata Republike Srpske Dušanka Makivić.\nU Uniji udruženja poslodavaca Republike Srpske kažu da je činjenica da i među njima ima onih koji ne prijavljuju sezonske radnike.\n"Reč je o zloupotrebi zakona, koju nijedan savjestan poslodavac ne podržava. Da bi se ovakve pojave svele na minimum inspekcije treba više da rade, odnosno da kažnjavaju one koji radnike drže na crno, umjesto da im uplaćuju doprinose", ističe predsjednik ove unije Dragutin Škrebić.\nSve je to boranija! Malo ucene malo vise pretnje i svi će glasat za SNSD masineriju!\nObiđe li inspekcija režimske agencije za obezbjeđenje gdje je svaki drugi neprijavljen,naravno ne obiđe!?\nSa kaze Djokic kao ministar rada dali ga interesuju radnici naravno ne.


Analize i gostovanja • Novi treći put\nPoreklo i ograničenja uspeha zelenih u Evropi\nTokom poslednjih nekoliko godina, u medijima su bile česte vesti o uspesima zelenih stranaka širom Evrope. Na izborima za Evropski parlament povećali su svoj broj poslanika, a u Nemačkoj i Francuskoj su bili prvoplasirani među mlađima od 30 godina.\nViše tekstova o SAD možete pročitati ovde\nNajnovija TV gostovanja na temu izbora u SAD\nViše gostovanja možete pogledati ovde\nFotografije sa događaja iz serije "Američki izbori 2020"


KRASIĆ: Nije tačno da se Šešelj dogovorio sa Hagom da sruši Vučića\nKRASIĆ: Nije tačno da se Šešelj dogovorio sa Hagom da sruši Vučića\n28 јуна 2014\nZoran Krasić je povodom spekulacija da neki od ministara sumnjaju da se Šešelj dogovorio s Tribunalom da po izlasku iz pritvora napada kabinet Aleksandra Vučića rekao da se javljaju razna nagađanja i pretpostavke.\nŠešelj je pred vratima i planetarna je uzbuna. Pola godine ga proglašavaju ruskim čovekom, pa pola godine američkim, a onda nemačkim. To su razna naduvavanja vlasti da bi smanjili socijalne i druge tenzije, pa tako vidimo da ovu državu vrebaju razne opasnosti, od skakavaca do Tribunala – tumači Krasić.\nKućni pritvor nije puštanje na slobodu, već prebacivanje iz četiri zida u Hagu u četiri zida u Srbiji. Očito je 2003. traženo: „Vodite Šešelja i ne vraćajte ga!“ Godinama ga držali i ništa ne mogu da nađu, pa su rešili da daju Šešelja ovom režimu da ga čuva u njihovo ime – kaže Krasić.\nOn ističe da je zabrana napuštanja stana lišavanje slobode koje režim u Srbiji ne sme nikako da prihvati.\n– Suđenje je završeno 20. marta 2012. i da su od tada pisali po rečenicu na dan, imali bi presudu. Nemaju ništa, što pokazuje da je Šešelj politički zatvorenik. Sada se trude da oznoje Vladu na njenom evropskom putu, naumom da on i u Srbiji bude politički zatvorenik. Zato je uzbuna na relaciji sa Hagom, ali vlasti ne smeju ni da se šale da prihvate zadate uslove jer Šešelj prihvata samo jedan, a to je da ne napušta Srbiju – objasnio je Krasić.\nKlopka za Beograd\nAdvokat Toma Fila ukazuje na Zakon o saradnji sa Tribunalom u kojem je navedeno kako je Srbija dužna da daje garancije svakom ko se dobrovoljno preda. On ističe i da država ne sme da nasedne, već da traži bezuslovno privremeno puštanje kao u slučaju Ramuša Haradinaja.\n– Srbija mora da pruži garancije, ali ne ako se traži da on visi na banderi, već da garantuje da Šešelj neće pobeći i napustiti Srbiju. Ovo se Serž Bramerc ili neko drugi igra da hoće da puste Šešelja, a on neće. To je manevar da kažu nismo mi krivi, nego on neće i vruć krompir bace u ruke i Šešelju i Vladi Srbije – ocenio je Fila za „Vesti“ i naveo da je lider SRS mogao da izađe privremeno i pre deset godina da je hteo.


meni je hladno, živim ispod Sljemena, točnije Medvednice :)))))\n14.04.2007. (18:38) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nja bih rado van....al' gripa je jača...\n14.04.2007. (18:50) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nI za to ima izliječenja, odi na vožnju kao i ova Eva i neće ti biti, više vruće..:P..Predaj se prirodi kao i ona, nemoj biti zarobljen u potkrovlju i svom tijelu..;)..:D..oslobodi se neugodnih osjećaja..vidiš da te neka pitanja spopadaju i izjedaju..:))).\n14.04.2007. (19:01) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMeni je ugodno u okruženju moga doma, uz veliku rijeku, gdje uvijek ima barem dašak vjetrića.\n14.04.2007. (19:45) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJa sam cijelo popodne bila u prirodi, u ZOO vrtu i šetnji promenadom uz Dravu i bilo je jednako vruće kao i kod kuće, možda čak i gore jer sunce sija izravno na tebe. I sad me bole noge od nekoliko sati hodanja ;)\n14.04.2007. (21:02) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n14.04.2007. (21:03) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nsirotica! neće biti tog osmijeha kad se vrati sa izleta, vjeruj mi! :))))\n14.04.2007. (21:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJesi ti ono u Berlinu?? Cula sam da imate neki super prosto blizu grada ureden za kupanje i piknik. Negdje gdje je bio hangar za cepeline??\n14.04.2007. (23:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nPsihoman is back :P\n15.04.2007. (04:33) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nprobudila sam se kasno popodne. sišla sam u boravak i upalila tv. bilo je prohladno i mračno; još uvijek sam bila snena. letimičnim pogledom, uhvatila sam komadić neba zapeo u griljama. bio je bistar, topao i sunčano plav, magnetičan. automatična kao mjesečar, izašla sam van na terasu i legalna na gol kamen kao u krevet. drijemala sam sve do sumraka, kao da se nisam ni budila. to je bilo jučer. danas sam kako leži na istom mjestu pronašla šal koji sam jučer nosila. pitam se da li je tu od jučer ili tek ponovo od jutros. ali ne mogu ga pitat... kunja... :)\n15.04.2007. (11:12) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nkad gaće odu dolje,\nsve je lakše, sve je bolje...\n15.04.2007. (11:16) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVani je odlično, idem na vožnju motorom! Pozdrav! ;-))\n15.04.2007. (11:59) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n(: aneee :) *\neh..onda blago meni ;) see ya soon ;) pozdravić\n15.04.2007. (14:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nšto tebe sprečava da se barem prošećeš\n15.04.2007. (16:00) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Knežević: Za RTB zainteresovani kineski, američki i kanadski investitori - Bor 030\n19. septembra 2020. | 13:23\nNaslovna Vesti Ekonomija / BIZ Knežević: Za RTB zainteresovani kineski, američki i kanadski investitori\n8.3.2017. | 08:31\nNekoliko kineskih, američkih i kanadskih kompanija zainteresovano je za privatizaciju Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor rekao je medijima ministar privrede Goran Knežević.\nJedan od problema srpske ekonomije jesu javna preduzeća čija se reforma očekuje već godinama, sada postoji politička stabilnost i volja da se ovo reši. U njima radi veliki broj građana, pa se ona ne mogu posmatrati samo sa ekonomskog aspekta, već ona predstavljaju i politički, socijalni i demografski problem, rekao je ministar Knežević.\nOn je ocenio da RTB zbog dobre cene bakra na svetskom tržištu (od oko 6.000 dolara po toni prim. aut.) izmiruje sve svoje obaveze i da sada radi dobro, ali da su potrebne nove investicije i ulaganja zbog čega država hoće da nađe strateškog partnera.\nJavni poziv za izbor strateškog partnera biće raspisan nakon angažovanja profesionalnog menadžmenta za koji je konkurs u toku.\n“RTB Bor je ozbiljna kompanija, sa ozbiljnim potencijalima koji nisu bili toliko aktivirani. Očekujemo da sa novim tržišnim uslovima bude stabilno preduzeće. Razgovaramo sa nekoliko kineskih, američkih i kanadskih firmi. Očekujemo zainteresovanost jer Bor može da bude dobra akvizicija”, rekao je Knežević na Kopaonik biznis forumu.\n(N1 / Prva / Bor030)\n"rtb bor" 9.3.2017. | 20:25 At 20:25\nMinistar Knežević je obelodanio da su za RTB zainteresovani kineski, američki i kanadski investitori, a tu vest čekamo više od pet godina. Dobro je ako je istina da nije predizborna kampanja, loše je, kako Vlada sa premijerom da ostanu bez Spaskovskog, ko će kasnije da ih laže?\nNenad C. 9.3.2017. | 22:53 At 22:53\nKako ko..??? Pa novi GRADONACELNIK Bora.. RONALDO BORINJO…Cim odblokira vrlo jednostavan pravno-tehnicki proces dobijanja STATUSA GRADA za Bor ,koji je JEDINI GRAD U SRBIJI KOJI NEMA STATUS GRADA…Znaci kad oblokira proces koji ,kao sto SVI Borani znaju, licno blokira vec godinama…Pa taj ,,problem,, resi za 7 sekundi…i Bor postane Grad Bor..A covek koji je ,,licnim pozrtvovanjem i vizijom ,, Boru ,,vratio,,dostojanstvo,,..postane ZASLUZNI GRADONACELNIK…Jer svaki grad mora da ima gradonacelnka….Pa tu sibicarsku kreaciju vec znaju i borssi vrapci ma borskim granama..A kako to znaju…nezna niko osim citalaca ovog Portala,nkihoviog komsiluka,uze i sire familije,kumova,prijatelja,kolega i svih navijaca RFK Bora…To je samo mali BORSKI dokaz da su SLOBODNI MEDIJI..kakav je vec godinama PORTAL BOR 030…uz zakonodavnu,sudsku i izvrsnu vlast…u celom normalnom svetu,pa i u Boru,CEVRTI STUB DEMOKRATIJE…Prosto ko samar..ili voznja tramvajem,na liniji broj 12 ili 13..svejedno..\naleksej 10.3.2017. | 10:11 At 10:11\nJos malo i sve ce biti gotovo posle 72 godine vladavine antihrista pobedice Bog. Amin\nNenad C. 10.3.2017. | 13:30 At 13:30\n,,Zlo se trpi od straha gorega..,,Vladika Rade,Petar II Petrovic -Njegos. Na spomenik nasim junacima iz Prvog svetskog rata u GLAVNOJ BORSKOJ ULICI vracen je Krst koji su komunisti skinuli i oskrnavili nasu Svetinju .Uradili su to domaci komunisti….tajno,nocu,podlo, kukavicki…i oskrnavljeni spomenik stajao je decenijama pred ocima POTMAKA palih za Srbiju…Bilo je to vreme Crvenog terora,ljuski zivot bio je jeftin.,skoro bezvredan…Ljudi su saputali o toj uzasnoj gadosti…koju su neki potomci uradili svojim sopstvenim precima..a potom su i to prestali…I TADA U BORU NIJE BILO BAS PREPORUCLJIVO MNOGO PRICATI…To vise niko nije ni primecivao,vreme je ucinilo svoje i sve je zaboravljeno…i postalo ,,normalno,,… Hiljade i hijade ljudi svakoga dana prlazilo je pored tog uzasnog primera SOPSTVENE SRAMOTE I PONIZENJA. Svako od nas prosao je tuda bezbroj puta…I niko ,sve do pre izvesnog,bliskog,vremena vise nije o tome ni govorio,ni pisao… Sasvim slucajno neki besposleni bloger je na ovom Portalu Bor030 napisao tu OBICNU ISTINU koju je slucajno znao..a vise je niko od nas nije video.. JER NAM JE STAJALA PRED OCIMA…Neki Borani su to procitali…i vise nisu,kao do tada ,na isti nacin prolazili pored oskrnavljenog spomenika… Besposleni bloger ..verovatno iniciran i inspirisan SVIMA nama poznatim recima jedne Svete Knjige koje glase: .,,Na pocetku bese samo Rec…..,, napisao je to na ovom istom Portalu ponovo…Pa jos jednom..Pa jos jednom…..I vise nije bilo isto… Jer vec mnogo Borana vise nije prolazilo pored spomenika kao do tada… Besposleni bloger nije ucinio bas nista posebno …Nista tesko.. Nista naporno…. U stvari otkucao je samo..u nekoliko desetina redova ..obicnim mobilnim telefonom… OBICNU ISTINU.. koju je znao ….Jer je smatrao to samo za svoju obicnu moralnu obavezu prema palim junacima…i prema mladjima koji tu istinu ne znaju..Znaci apsolutno nista posebno..nista specijalno…A cak i to sto je znao tu istinu..nije nikakva njegova zasluga,nego je i nju bez ikakvog licnog napora..cuo od svojih starijih..familije, kumova… Jedina ,,zasluga,, mu je ….mozda …to sto je bio malo uporniji u kucanju tih slova u mobilni telefon…Nikakav napor… Smesno.. Svaki treci klinac posalje dnevno duplo vise SMS poruka svojoj ekipi. Sada je Krst na spomeniku… Ko ne veruje neka ode tamo da proveri…Mnogo nas zeli da sazna KO ,KADA i KAKO je stavio novi Krst na NAS spomenik…Koga god sam pitao..ne zna…Da ne bi bilo nikakve mistike …jer svi spomenici kakav je i nas…se obnavlaju i rekonstruisu SAMO PO PROCEDURI I NA NACIN koji je STROGO PROPISAN ZAKONOM..Zato bih ponovo i ljubazno zamolio g.Igora i efikasne i profesionalne i mlade ljude sa ovog naseg Portala BOR 030.. …na naprave profesionalni napor..i INFORMISU NAS nas o tome…Da li su to uradili nadlezni…na nacin predvidjen Zakonom..ili neko drugi…Mozda nasa Crkva….ili Republicki zavod za zastitu spomenika…ili neko drugi…Da li je Krst isti kakav je i bio..? Sto MORA biti…Da li su nasi crkveni dostojnici novi Krst osvestali kako to nalaze nasa Vera i tradicija…?A ako neko od Borana zna odgovore na ova pitanja..neka nam napise..da saznamo i svi koji to ne znamo… Verovatno da je ovo sto cu sada napisati…i samo moja mala licna paranoja…Ali ne mogu da eliminisem pomisao da su ..na isti nacin kako su ga pre mnogo decenija i nocu skinuli..ISTI TI..nocu i vratili…….Ne kazem da je tako…..ali ….znamo ih dobro…Najaktivniji su u mraku…A i nemamo nameru da jos vise od sedam decenija …SAPUCEMO..PA I TO PRESTANEMO…… Takvu ISTU i potpunu transparsntnost ocekujemo i za pitanje spasavanja i resenja upropascenog RTB Bora. Postovani g.Igore .. unapred hvala..i ne bi trebalo da je bas neki narocito tezak novinarski zadatak da nam UZ FOTOGRAFIJU naseg spomenika sa novim Kestom..samo napisete …KO,KADA I KAKO.. je stavio Krst na JAVNI spomenik u GLAVNOJ ulici U BORU…Srdacan pozdrav Vama i Alekseju.


NAŠ "MIGRANT" APSOLUTNI REKORDER Državljanin BiH u Austriji za 17 dana počinio 18 krivičnih djela - Semberske\nNAŠ “MIGRANT” APSOLUTNI REKORDER Državljanin BiH u Austriji za 17 dana počinio 18 krivičnih djela\nDate: Juli 21, 2018\nAustrijska policija objavila je da je uhapsila 37-godišnjeg državljanina BiH koji je oborio neslavni rekord. U periodu od 21. juna do 8. jula, dakle za svega 17 dana, Bosanac je izveo čak 18 krivičnih djela.\nSve je počelo kada je 21. juna provalio u kancelariju jednog trgovca automobila u Salcburg-Aigenu i tamo ukrao ključeve “audija”, saopštila je policija u Salcburgu.\nS ukradenim ključem izvezao je “audi” koji je koristio do 27. juna stavljajući na automobil nekoliko različitih ukradenih tablica. “Lažni” identitet vozila pomogao mu je tokom krađa goriva na benzinskim pumpama, piše Radio Sarajevo.\nKada je policija 27. juna pronašla ukradeni “audi”, otkrili su tragove koji će dovesti do počinioca.\nMeđutim, do trenutka hapšenja, 37-godišnji Bosanac nastavio je krimi-turneju. Kako bi se osvetio radnicima hotela u Salcburgu-Lehenu, koji su ga izbacili zbog pušenja u sobi, ukrao je mobilni telefon na recepciji.\nU St. Gilgenu je ušao u apartmansko naselje i ukrao nekoliko električnih uređaja. Završni račun pokazao je da je Bosanac u 17 dana izveo 18 krivičnih djela i napravio štetu od 15.000 evra.\nTo nije sve, otisci prstiju povezali su ga s nekoliko provalnih krađa u Salcburgu tokom prošle godine. Državljanin BiH priznao je sva krivična djela i već je prebačen u zatvor Puh-Urštajn.\nPrevious : “TAGUJ” ME UZ PEHAR VIMBLDONA: Lacoste,Asics,Seiko i Head nisu napustile Đokovića u periodu krize, a sada trljaju ruke\nNext : FK Radnik sutra dočekuje Sarajevo!


Festival evropskog filma u Beogradu - EU u Srbiji\nJovan2019-01-25T15:43:35+02:0025/01/2019|Categories: Aktuelno|Tags: Festival evropskog filma|\nFestival evropskog filma #EUfilmFest nakon gostovanja u 14 gradova Srbije tokom 2018. godine, ovog meseca je konačno u Beogradu.\nFestival evropskog filma otvoraraju 30. januara dva filma, rumunski film “Rođendan” od 18 časova i hrvatski “Trampolin” koji će biti na repertoaru od 20 časova. Budući da Rumunija od 1. januara predsedava Evropskom unijom, uoči prve projekcije, publiku će pozdraviti ambasadorka Ambasade Rumunije u Republici Srbiji Kristina Oana Popa, kao i predstavnik Delegacije Evropske unije u Srbiji zajedno sa koordinatorkom festivala Marijom Stevuljević iz EU info centra.\nOvo će biti prilika da gledaoci saznaju više o kulturnom nasleđu zemalja čiji će filmovi biti prikazani tokom trajanja festivala, jer je sam festival u znaku kulturne baštine. Moto Evropske godine kulturnog nasleđa i festivala je „Naše nasleđe: Gde prošlost susreće budućnost” sa željom da podstakne publiku na otkrivanje i istraživanje evropske kulturne baštine kroz film.\nUlaz na sve projekcije je besplatan, ali isključivo uz ulaznice koje je moguće rezervisati putem e-maila info@euinfo.rs ili telefonom, od 10.00 do 19.00h na 011/4045-400. Prilikom rezervacije ulaznica, potrebno je preuzeti ih u roku od 24h u EU info centru i to od 28. januara. U suprotnom, smatraćemo da ste odustali i ustupićemo ih prvim sledećim zainteresovanim osobama. Jedna osoba može rezervisati maksimalno po 2 ulaznice za najviše 3 filma.\nProgram festivala pogledajte u nastavku.\n(The Anniversary/Aniversarea, Rumunija, 2017, 87 min) DRAMA\nRežija: Dan Chișu\nNa 94. rođendan Radua Maligana, čoveka koji je bio uticajan pre pada komunizma 1989. godine,\ndolaze njegovi porodica i nekadašnje kolege. Sve se komplikuje kada polovina gostiju pokuša da\nubedi Radua da prizna svoje grehe svešteniku (nećemo reći koje), dok drugi misle da niko ne\ntreba da bude prisiljen da učini nešto izvan njihove volje.\nDugometražni igrani prvenac Katarine Zrinke Matijević film je o ljubavi, ali ne i ljubavni film. U\nnjegovom je fokusu lice i naličje odnosa između majke i kćeri zarobljenih u ciklusu nasilja.\nPremijerno je prikazan na Pulskom filmskom festivalu gde je Tena Nemet Brankov za ulogu Nike\nosvojila nagradu za najbolju sporednu žensku ulogu. Plava trampolina. Plavo nebo nad gradom.\nTo je to mesto! Stecište u kome se dotiču meandri naših priča. Sedmogodišnja Lina, bežeći od\nmajke, susreće tinejdžerku Niku i četrdesetogodišnju Nikolinu. U njima se kao u ogledalu vidi\nLinina moguća budućnost. Deleći sličnu sudbinu, tri junakinje menjaju svoje živote i\nraskrinkavaju tajnu o bolnim rascepima unutar vlastitih porodica.\n18h NISAM ĐUBRE\nNakon što je brutalno napadnut na ulici, Edi lažno optužuje Ahmeda, idealnog krivca, koga je\nuočio na ulici nekoliko dana pre napada. Dok Ahmed upada u kandže nemilosrdnog pravosudnog\nsistema, Edi se trudi da normalnim tokom nastavi život sa ženom i sinom. Dobija novi posao i sve\nizgleda kao da se vratilo u normalu. Međutim, polako ga pritiska breme njegovog nemoralnog\npostupka… Rizikujući da izgubi sve, Edi će pokušati da otkrije istinu…\nFilm koji je osvojio brojne međunarodne nagrade, koji ni vas neće ostaviti ravnodušnim. Kipar\nU naizgled idiličnom kiparskom selu, dvanaestogodišnji Sokrat bezbrižno provodi letnje\ndane u vožnji bicikla, uznemiravajući lokalno stanovništvo paljenjem vatrometa, sve dok se\niznenada ne nađe u centru istrage ubistva koje otkriva tamnu porodičnu tajnu i zauvek menja\nnjegov život. Suočen sa dilemom koja menja njegov život zauvek, Sokrat otkriva značenje ljubavi,\nIz Slovenije nam stižu dva dokumentarna filma, „Šarlatan Manjifiko“ i „Život i sećanja“. Prvi film\npredstavlja zabavni zaplet odlične muzike, spontanih i komičnih situacija, rečju portret\nmuzičara Manjifika. Dokumentarni film prikazuje njegovu karijeru od početka osamdesetih do\nsvetske slave s hitom kao što je Hir Aj Kam Hir Aj Go. A drugi je priča o bračnom paru Nuša i Rene\nGerden koji se doselio iz Slovenije ranih pedesetih godina na Dorćol. Stambenu zgradu u ulici\nStrahinjića Bana projektovao je Rene, za inženjere i arhitekte, udružene u stambenu zadrugu.\nPetočlana porodica aktivno je sudelovala, kako u ambijentu velegrada, tako i u idili Trebnja,\nSlovenija, mesta odakle potiče Nušina porodica i gde je upoznala Renea.\n„Prodaće i kišu“ je film o filmu i film u filmu. Pratimo filmsku ekipu koja u Boliviji snima film o\nšpanskom osvajanju ove zemlje zarad eksploatacije zlata. Paralelno, samo snimanje ugrožavaju\nprotesti zbog privatizacije resursa pijaće vode i zakona koji običnim ljudima zabranjuju čak i da\nskupljaju kišnicu. U protestima učestvuju lokalni stanovnici koji u filmu igraju žrtve španske\nkatoličke crkve. Njima su film i život isto. A filmska ekipa shvata da je život ipak iznad filma i da ne\nmogu okretati glavu od onoga što im se odigrava pred očima.\nZajednički češko-slovački projekat koji ostavlja bez daha. Čehoslovačka 1983. godine. Film\ngovori o Ani, sprinterki koja se nada da se takmiči na Olimpijadi, a izabrana je u nacionalni tim.\nOna se nalazi na specijalnom lekarskom tretmanu, gde joj trener daje anaboličke steroide\n(„Stromba“). Njene performanse se povećavaju, ali kasnije otkriva negativan efekat uzimanja\nsteroida, čime prestaje da ih koristi. Njena majka vidi učešće Ane na Olimpijadi kao priliku da\nemigriraju i tajno joj daje steroide. U međuvremenu, Ana se zaljubljuje i sve manje želi da\nFilm koji je osvojio preko 20 nagrada. Đakomo Leopardi je čudo od deteta koje je odraslo pod\nneumornim pogledom svog oca, u kući koja je biblioteka. Njegov um ide daleko, ali njegov dom je\nzatvor. Dok čita o svemu, univerzum ostaje napolju. U Evropi, svet se menja, revolucije izbijaju, a\nĐakomo očajnički traži kontakt sa spoljnim svetom. U dobu od dvadeset četiri godine, kada\nnapokon napusti Rekanati, italijansko visoko društvo mu otvara svoja vrata, ali se naš buntovnik\nne uklapa. U Firenci, on postaje zapleten u ljubavnom trouglu između Antonija, napolitanskog\nFilm je o tradicionalnoj portugalskoj pesmi ili vrsti polifonog pevanja iz Alenteža sa juga\nPortugalije, cante alentejano, koje je pored fada, uvršteno na listu nematerijalne kulturne\nbaštine. Tekstovi pesama istražuju tradicionalne teme poput života na selu, prirode, ljubavi,\nmaterinstva i religije i promena u kulturnom i društvenom kontekstu. Cante je fundamentalni\naspekt društvenog života širom Alentežo zajednice, prožimajući društveno okupljanje kako\njavnih tako i privatnih prostora, i predstavlja utjelovljenje snažnog osećaja identiteta i\npripadnosti. Takođe, pojačava dijalog između različitih generacija, rodova i pojedinaca iz\nrazličitih sredina, čime doprinosi socijalnoj koheziji.\nTri potresne ljudske sudbine. Više od obične priče. Posle revolucije 1956. godine njegovi klupski\nsaigrači su postali Kocsis i Czibor, dva genija zlatnog tima. Tri mađara zauvek su osvojili srca\nŠpanaca i Katalonaca. Njihov život su pored uspeha obeležile poteškoće, kao i tragedije.\nDobitnik zlatne lopte Luis Suárez, kao i njegovi nekadašnji saigrači govore u filmu, a takođe\ngovore i sinovi legendi. Nezaboravni mečevi, dosad neviđeni golovi, fantastične finte i pasovi.\n18h UPAD KOD BERGMANA\nGrupa poznatih međunarodnih filmskih producenta, među kojima su Michael Haneke, Clair\nDenis, and Alejandro González Iñárritu istražuju osamljenu kuću koju je izgradio poznati švedski\nrežiser Ingmar Bergman na ostrvu Faro na Baltičkom moru, dok razmišljaju o njegovom bogatom\nfilmskom nasleđu, posećujući obližnje lokacije viđene u mnogim njegovim filmovima. Dodatni\nintervjui sa ljudima kao što su Martin Scorsese, Lars von Trier, Wes Anderson, Ang Lee, Zhang\nYimou, Woody Allen, Francis Ford Coppola, Takeshi Kitano, Robert De Niro, nude dokaz o\nBergmanovoj bogatoj viziji i trajnom uticaju na filmski svet.\n20h JUŽNI VETAR\nKada Stavros prvi put oseti da je zaljubljen, njegova želja da priče priča na sebi svojstven način,\ntakođe, se zapali. Turbulentne decenije 60-ih, 70-ih i 80-ih stalno stimulišu njegovu maštu.\nTokom svog putovanja od perioda adolescencije do perioda odrastanja, javljaće mu se priče o\ndrevnim mitovima, dugim putovanjima i prelepim ženama. Konzervativni roditelji, zbunjeni i\nfrustrirani, vode ga od jednog do drugog specijaliste. Dijagnoza varira, sve dok im vračara ne\nkaže da je dečak žrtva retke antičke bolesti – mitopatije koja se javlja samo dok je zaljubljen.\nSuočen sa realnošću, pretvara svoje priče u slike i otkriva sebe u tom procesu.\nTrideset četvorogodišnji inženjer zvuka, Tomas, živi uravnoteženim životom, razastrt između\nradova za radio, bendova za koje snima i muzičkih minijatura koje bi i sam želeo da izvede. Vreme\nčesto provodi zaključan u svom studiju, i više voli da bude okružen muzikom, zvucima nego\nljudima. Fred, njegov alter ego, optužuje ga za njegovu autoizolaciju i usamljenički život. Tomas\nima površan odnos sa svojom majkom, retko je posećuje i nakon jedne od njegovih retkih poseta\nrodnom, provincijskom mestu on snimajući buku na autoputu upoznaje Aminu, 22-godišnju\nmladu devojku iz Magreba. Amina ima problema sa šefom, usled čega veruje da je u opasnosti,\nnavodeći Tomasa da se umeša i primi je na prenoćište.\nPogledajte osam kratkih filmova i animacija nominovanih u British Short Film i British Short\nAnimation na filmskim nagradama EE British Academy Film Awards.\n18h TUŽILAC, BRANILAC, OTAC I NJEGOV SIN\n(The Prosecutor, the Defender, the Father and His Son, Bugarska, 2015, 102 min)\nDva ambiciozna advokata suočavaju se na suđenju komandantu Miloradu Krstiću, optuženom za\nratne zločine u ratu u Bosni. Branilac Fin započinje istragu kako bi potvrdio svedočenje mladog\nsvedoka – i uskoro sreće mladićevu porodicu. Film je inspirisan istinitom pričom.\nIglika Trifonova (1957) je 1982. godine diplomirala filmsku i TV režiju. Karijeru je započela kao\ninternacionalno nagrađivana rediteljka dokumentarnih filmova. Kao rediteljka i scenaristkinja\ngodine, snimila je svoj prvi igrani film. Od tada je uspešna i etablirana filmska autorka sa 15\ndokumentarnih i tri igrana filma.\nNakon pogibije 21-godišnjeg studenta Tonija u saobraćajnoj nesreći, njegovi roditelji pisci\nsuočavaju se sa tugom i žaljenjem jer trpe agoniju gubljenja svog jedinog deteta. Tragičan\ndogađaj drastičnio menja njihov život. A.F. Th. van der Heijden zasnovao je svoj roman TONIO (de\nBezige Bij) na tragičnoj nesreći koja je uzela život njegovom sinu jedincu. Knjiga je osvojila\nnagradu Libris i NS Publieksprijs (javna nagrada), a njen autor prestižnu nagradu P.C. Hooft\nAward. Preko 200.000 primeraka knjige je prodato do danas.\nBeč, 1777. Maria Theresia („Resi“) Paradis, 18 godina, je slepa pijanistkinja izuzetnog talenta.\nResi je izgubila vid bukvalno preko noći kada je imala tri godine. Nakon nebrojenih neuspelih\nmedicinskih eksperimenata, njeni preterano brižni roditelji traže kontroverznog „doktora\nčudotvorca“ Franza Antona Mesmera, kao poslednju nadu za izlečenje. Doktoru Mesmeru bi\nšansa da uspešno izleči mladu devojku mogla doneti slavu i bogatstvo. Resi se seli na imanje\ndoktora i njegove supruge, gde u društvu drugih pacijenata prvi put iskusi ličnu slobodu. Čini se\nda Mesmerov tretman skoro odmah daje rezultate. Međutim, Resi uskoro primećuje da što joj se\nvid više vraća, njena muzička virtuoznost sve više opada. Ona postaje svesna da cena povratka u\ndruštvo onih koji vide može biti previsoka ukoliko podrazumeva gubitak njenog unutrašnjeg\nZa svoju okolinu stidljivi Benjamin je niko i ništa, zbog čega se često povlači u dubine interneta.\nTamo on može da bude šta god želi i niko ne zna ko se krije iza njegovog pseudonima. Digitalni\nmaskenbal Benjaminu ne pada teško, on je vrhunski haker. U harizmatičnom Maksu on nalazi\nistomišljenika. Zajedno sa temperamentnim Stefanom i paranoidnim Paulom osnivaju hakersku\ngrupu „CLAY“ (skraćenica za „Clowns Laughing @ You“). U međuvremenu se u realnom životu\njedna žena, atraktivna Mari, interesuje za Benjamina, tako da se on po prvi put oseća važnim.\nMeđutim, hakerska zabava se iznenada pretvara u zbilju onog trenutka kada Savezna\nkriminalistička služba (BKA) i Europol pokreću istražne radnje protiv CLAY-a. U samom vrhu:\nstručnjakinja za sajber kriminal Hana Lindberg …\n20h DRUGA STRANA NADE\nFilm Akija Kaurismakija sa otvorenim srećnim krajem i nagradom Srebrni medved za režiju na 67.\nBerlinskom festivalu. Dve priče koje se spajaju nakon 40 minuta. Prva prati Haleda, sirijskog\nizbeglicu. Slepog putnika na teretnom brodu koji se iskrcao u Helsinki, kako bi, iako s malo nade\nu uspeh, tražio azil. U drugoj, Vikstrom je trgovački putnik koji prodaje muške kravate i košulje.\nAli kada ga u kockarnici na pokeru posluži sreća, okreće leđa trgovini i kupuje restoran u


Održana sednica Saveta Centra za finansije, bankarstvo, osiguranje i obrazovanje. - PKS-RPK Novi Sad\nNa sednici su usvojeni Izveštaj o radu Centra za 2014. godinu i Program rada Centra za 2015. godinu.\nU toku sednice su analizirani privredni rezultati na području Republike Srbije kao i privredni rezultati regiona. Istaknuto je da je prošle godine pogoršana ekonomska situacija i faktori koji su predhodne godine pokretali rast privrede, kao što su oporavak poljoprivredne proizvodnje, rast proizvodnje Fiat-a i NIS-a su iscpljeni.\nTakođe je istaknuto da su nastavljene nepovoljne tendencije vezane za opadanje proizvodnje i zaposlenosti u većem delu privrede, nelikvidnost i nesolventnost privrede, nepovoljna kretanja u kapitalnom bilansu vezana za niske strane direktne investicije i razduživanje preduzeća i banaka koja utiču na deprecijaciju dinara, pad kreditne aktivnosti banaka, opadanje realne vrednosti kredita privredi i rast loših kredita, visoaku nezaposlenost, realni pad prosečne neto zarade, i dr.\nOvom prilikom članovi Saveta su informisani o savremenim rešenjima u poboljšanju uloge finansijskog sektora u razvoju preduzeća. Prezentaciju na ovu temu izveli su predstavnici Valori Akademije iz Beograda.\nPredstavljen projekat „IPO Go! – Izađi na berzu“\nU utorak, 29. maja, u prostorijama Privredne komore Srbije – Regionalna privredna komora Južnobačkog upravnog okruga, u Novom Sadu…


Vivax 55UHD121T2S2SM Smart 4K Ultra HD televizor cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Televizori & Video > Televizori > Televizori > 4K Ultra HD TV > Vivax 4K Ultra HD TV\nVivax 55UHD121T2S2SM Smart 4K Ultra HD televizor cene\nVeličina 55", 3840 x 2160, Android TV - 55 Vivax TV-55UHD121T2S2SM, SMART 4K UltraHD LED, 3840x2160, 270cd/m, 4m/s, 4000:1, 55UHD121T2S2SMSMART VGA/HDMI/USB/Wi-Fi... specifikacija\ncena od 48.729,00 do 51.589,00 din | prodavnica (2)\n55 Vivax TV-55UHD121T2S2SM, SMART 4K UltraHD LED, 3840x2160, 270cd/m, 4m/s, 4000:1, VGA/HDMI/USB/Wi-Fi\ncena od 40.742,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Vivax 55UHD121T2S2SM Smart 4K Ultra HD televizor po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Vivax 4K Ultra HD televizor 55UHD121T2S2SM Smart na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju 4K Ultra HD TV cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Vivax 4K Ultra HD TV, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Vivax 55UHD121T2S2SM Smart 4K Ultra HD televizor sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Vivax 55UHD121T2S2SM Smart 4K Ultra HD televizor. Pre kupovine, podatke za Vivax 4K Ultra HD televizor 55UHD121T2S2SM Smart proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 226.500,00 din\ncena od 78.280,00 din\ncena od 176.800,00 din


Ukrajina pustila ruski avion u svoj vazdušni prostor - 09.08.2019, Sputnik Srbija\nUkrajina pustila ruski avion u svoj vazdušni prostor\nUkrajinski dispečeri pustili su ruski avion u vazdušni prostor zemlje uprkos postojećoj zabrani, navodi se u objavi na zvaničnoj stranici „Ukraeroruha“ na... 09.08.2019, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, evropa, ukrajina\n08:05 09.08.2019 (Osveženo: 22:30 03.08.2021)\n© Sputnik / Aleksandr Krяžev / Uđi u foto-galerijuAvion na nebu\nUkrajinski dispečeri pustili su ruski avion u vazdušni prostor zemlje uprkos postojećoj zabrani, navodi se u objavi na zvaničnoj stranici „Ukraeroruha“ na Fejsbuku.\nAvion ruske avio-kompanije „Globus“ „boing 738 REG-VKuBMG“ leteo je iz Barija za Moskvu. Pilot je, kako bi sprečio nesreću zbog lošeg vremena, dobio dozvolu za korišćenje vazdušnog prostora Ukrajine. U vazdušnom prostoru Ukrajine avion se nalazio 26 minuta.\nPreduzeće je saopštilo da su dispečeri radili u okviru međunarodnih standarda IKAO i na osnovu odluke Saveta za bezbednost letova Državne vazduhoplovne službe Ukrajine od 2. decembra 2015. godine.\nU Ukrajini je od 2015. godine na snazi zabrana ulaska ruskih avio-kompanija u vazdušni prostor zemlje. U oktobru iste godine, Federalna agencija za vazdušni saobraćaj Rusija uvela je kontramere, potpuno zabranivši ukrajinskim avio-prevoznicima da lete iznad teritorije Rusije.


Portal Sarajevo-RS.com - Božović: Neće biti lako protiv ''Vojvodine''\nnedelja, 30 april 2017 11:22\nTrener fudbalera ''Crvene zvezde'' Miodrag Božović rekao je danas da će duel sa ''Vojvodinom'' biti težak najviše zbog propagande i loše atmosfere koja je stvorena pred utakmicu.\n"Teška utakmica iz mnogo razloga, najpre zbog propagande koja se podigla i loše atmosfere koja je stvorena, a i zbog toga što ''Vojvodina'' ima dobar tim i uvek smo teško izlazili na kraj sa njima", rekao je Božović na konferenciji za novinare u Beogradu.\n''Zvezda'' će danas u 18:00 časova dočekati ''Vojvodinu'' u 33. kolu Super lige, u kome će pokušati da zadrži vodeću poziciju u srpskom prvenstvu.\nUtakmica je izazvala mnogo kontroverzi, poslije duela ''Partizana'' i ''Vojvodine'' u prošlom kolu, kada su se čelnici ta dva kluba sukobljavali preko medija, a bilo je i navoda da su iz novosadskog kluba prijetili da će "pustiti Zvezdu".\n''Vojvodina'' je zbog toga tražila odlaganje utakmice, ali će se ona ipak igrati kada je planirano. Božović je pohvalno govorio o ''Vojvodini'', za koju je kazao da ima dobar tim i da ne očekuje da će biti lako.\n"Znamo njihove i dobre i loše osobine. Prošli put smo ih na našem stadionu lako pobedili, dok je utakmica u Novom Sadu bila s filmskom završnicom. Ne očekujem da bude lako jer su napravili dobru ekipu i mogu da pobede bilo koga u ovoj ligi", kazao je Božović.\nPo njegovoj ocjeni, to što je ''Vojvodina'' ove sezone promijenila čak tri trenera neće predstavljati problem jer "uglavnom igraju isti igrači". On je rekao da o ''Vojvodini'' "ne govori lijepe stvari iz kurtoazije", već da stvarno misli da ima dobar tim i "solidan sastav za ovu ligu".\n"Ne očekujem ništa lako, ali daj Bože da bude lako", dodao je. Božović je kazao da je normalno to što su iz ''Vojvodine'' najavili da u Beograd dolaze po pobjedu.\n"Još nisam čuo nijednog trenera koji nije rekao da dolazi po tri boda. Nadam se da će proći kao i do sad što su prolazili", kazao je Božović.\n''Zvezda'' u predstojećem susretu neće moći da računa na Mičela Donalda, a Božović je rekao da će umjesto njega igrati Marko Poletanović.\nPoslednji put izmenjenonedelja, 30 april 2017 11:36\nViše iz ove kategorije « ''Jahorinke'' sigurne u Gradišci Partizan slavio protiv Napretka »


Raseljenim Azerbejdžancima primirje oživljava san o povratku kući\nValida Orucova veći deo poslednje tri decenije podizala je porodicu u selu blizu Bakua. Sada kaže da se raduje povratku u svoj rodni grad u Nagorno-Karabahu.\nU prašnjavom dvorištu nekadašnjeg sanatorijuma u Azerbejdžanu, desetine dece školskog uzrasta plesalo je i igralo dok su ih gledale nasmejane majke, tetke i bake.\nTo je bilo dan pošto su lideri Jermenije i Azerbejdžana – uz odobrenje Rusije – dogovorili sporazum o primirju za okončanje obnovljenog rata oko otcepljenog regiona Nagorno-Karabah, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nDeca su suviše mala tako da bi bila rođena kada su njihove porodice proterane iz stenovitog dela Kavkaza, ali ih je zahvatilo uzbuđenje starijih.\nAzerbejdžanska vojska zauzela je veći deo teritorija oko Nagorno-Karabaha koje su okupirane od ranih 90-ih.\nPrimirje nalaže da teritorija u preostalim okupiranim okruzima oko Nagorno-Karabaha pređe pod kontrolu Bakua, posle borbi koje su ponovo izbile 27. septembra i hiljadama ubijenih s obe strane.\nTo je dan na koji je 56-godišnja Valida Orucova čekala pola svog života.\nOna i njena šira porodica 1992. su pobegli od nasilja u njenom rodnom mestu Hodžali, manje od 20 kilometara severno od glavnog grada Nagorno-Karabaha, koji je Jermenima poznat kao Stepanakert, a Azerbejdžancima kao Sankandi.\n"Čeznem da se vratim", kaže Orucova. "Umorna sam od razmišljanja o tome. Gde prvo da idem? U (Hodžali) u očevu (staru) kuću? Ili da idem u praznu kuću svekrve?"\nOrucova priča o pijenju sveže izvorske vode s jedne od dve obližnje česme, jedne s oznakom "Dečaci" i druge s oznakom "Devojčice" kada je tamo podućavala u vrtiću.\n"Sanjam da odem tamo i pijem iz tih česmi", kaže ona. "Osećala bih se kao ponovo rođena. Volela bih da pogledam svoje selo s brda."\nOtkako je otišla iz Hodžalija, Orucova je veći deo poslednje tri decenije podizala porodicu u manje idiličnom okruženju – poput sanatorijuma Gizilgum u selu blizu Bakua, gde su i njeni unuci plesali tokom proslave.\nSanatorijum je odavno pretvoren u improvizovani smeštaj za desetine porodica koje su raseljene zbog rata posle raspada Sovjetskog Saveza.\nOrucova želi ponovo da podučava đake u Hodžaliju. Takođe želi da njeni unuci idu u stari vrtić.\nAli kao i mnogi od stotina hiljada azerbejdžanskih interno raseljenih lica koja su proterana iz Nagorno-Karabaha i okolnih okruga, Orucova se takođe pita da li je prestara da bi izdržala povratak.\n"Videćemo", kaže ona.\nNema jednostavnog primirja\nPrvobitni sukob, koji je dostigao vrhunac 1992-94. posle raspada Sovjetskog Saveza, primorao je više od milion ljudi s obe strane da napuste svoje domove.\nSukob je zamrznut krhkim prekidom vatre koji nije zadovoljio nijednu stranu, ali je oko osminu teritorije Azerbejdžana stavio pod kontrolu etničkih jermenskih separatista.\nU narednim decenijima nekoliko puta je dolazilo do sporadičnog nasilja, dok je krajem septembra ponovo izbio pravi rat.\nPrimirje uz posredovanje Rusije 9. novembra donelo je olakšanje međunarodnoj zajednici koja je sve više strahovala da bi borbe mogle uvući susedne zemlje Rusiju i Tursku.\nMeđutim, primirje je izazvalo nemire u Jermeniji, koja je lošije prošla pošto su njene malobrojnije trupe i separatistički saveznici u Nagorno-Karabahu porazile veće i bolje opremljene azerbejdžanske snage.\nMnogi Jermeni takvo rešenje smatraju predajom i nacionalnom tragedijom – a u nekim slučajevima i izdajom – istorijskih razmera.\nEtnički jermenski separatisti koji su okupirali sedam azerbejdžanskih okruga oko Nagorno-Karabaha početkom 90-ih, smatrali su tu teritoriju "bezbednosnom zonom" oko svog otcepljenog regiona.\nAzerbejdžanske snage su za otprilike šest nedelja nedavnih borbi zauzele veći deo četiri okupirana okruga.\nPrimirje uz posredovanje Rusije nalaže da se preda ostatak okupiranih teritorije.\nEtnički Jermeni takođe bi trebalo da se povuku iz tri preostala okruga: Agdam, Kaštag (kojeg Azerbejdžanci zovu Lačin) i Karvačar koji je na azerbejdžanskom poznat kao Kalbačar.\nBaku je 15. novembra saopštio da je odobrio produženje roka za jermensko povlačenje iz planinskog okruga Kalbačar, mada je odbio da promeni iz rokova za predaju Agdama i Lačina.\nVećina pretežno etničkog jermenskog civilnog stanovništva u i oko Nagorno-Karabaha, u kojem živi oko 150.000 ljudi, pobeglo je tokom poslednjih borbi.\nProšle nedelje, mnogi koji su ostali u okruzima koji treba da budu predati, bili su zauzeti tovarenjem nameštaja, prozora, toaleta i opreme u kamione ili druga vozila da bi ih odvezli u neizvesnu budućnost.\nMogli su se videti i prizori kako etnički Jermeni pale svoje domove – posebno u Karvačaru/Kalbačaru – pre nego što su krenuli na zapad ka Jermeniji.\n"Snovi" o domu\nS druge strane, istočno od bojnog polja na teritoriji pod kontrolom Azerbejdžana vlada gotovo neobuzdana radost.\n"Veoma smo srećni", kaže Gulzar Gulijeva, koja je poreklom iz dela okruga Lačin koji tek treba da bude predat pod kontrolu Bakua.\nGulijeva i njena porodica žive u preuređenom studentskom domu u Sumgajitu, industrijskom gradu blizu prestonice u kome se nalazi spomenik Golub mira.\n"Čekamo na trenutak kada ćemo moći da se vratimo u svoju zemlju i svoj dom", kaže ona. "Možemo čak i da spavamo na zemlji (što se mene tiče)."\nJoš jedan bivši stanovnik Lačina u Sumkajitu kaže za RSE: "Svakog dana bismo u snovima videli svoj (bivši) grad. Tako smo živeli 27 godina."\nU Zabratu, selu blizu Bakua, desetine interno raseljenih porodica poreklom iz okruga Karvačar/Kalbačar žive u delu koje se danas naziva "kalbačarski kraj".\nTamošnja stanovnica Sevinj Mursalova kaže da ni njena porodica ni komšije nisu spavale u noći kada je potpisano primirje.\n"Nemoguće je to opisati rečima…", rekla je za RSE. "Nikada u životu nismo bili toliko srećni i verovatno takvu sreću više nikada nećemo doživeti".\nInterno raseljeni pedesetdvogodišnji Azerbejdžanac Latif Misalovsa kaže da se nada povratku u Kalbačar putem za koji se seća da je zatvoren 1992. godine.\n"Ići ćemo tim putem", kaže on. "Inšalah, vratiću se u svoje selo. Tamo ću živeti – tamo ću proživeti svoje najbolje dane."\nŠta će naći povratnici?\nMalo interno raseljenih Azerbejdžanaca koji su obećali da će se vratiti imaju ideju čemu će se vratiti.\nMnoge kuće koje su napustili pre nekoliko decenija sada su oronule ruševine.\nU nekim slučajevima, te ruševine su upečatljivo vidljive iz kuća koje su podigli ili zauzeli etnički Jermeni koji su se doselili u to područje na podsticaj jermenske vlade kasnih 80-ih i ranih 90-ih.\nOžiljci proterivanja i raseljavanja su duboki.\nRodni gradu Orucove, Hodžali, bio je poprište zloglasnog masakra u kojem su snage etničkih Jermena 1992. godine ubile i do 600 Azerbejdžanaca.\nOrucova se seća kako je svojoj deci pričala da se, ako ona umre, jednog dana vrate i pronađu njihovu kuću blizu aerodroma Hodžali, koji je jedini aerodroma u Nagorno-Karabahu.\n"Tamo je bilo brdo koje se zove Hacatapa – treća kuća je naša", priseća se kako im je pričala. "Ne znam da li je kuća sada u redu, jer vidimo (na snimcima) da je uništena većina kuća na okupiranoj zemlji".\nAmina Husejnova je baka koja živi blizu svog sina i sedmoro njegove dece u kraju Musfigabada, blizu Bakua.\nOna kaže za RSE da cela njena porodica planira da se vrati u svoj predratni dom u gradu koji Azerbejdžanci nazivaju Hodžavend, a Jermeni Martuni.\nDok su neke kuće u susedstvu spaljene tokom rata 90-ih, njen suprug je poverio ključeve doma svom nadređenom, Jermenu po nacionalnosti.\nOn je to pak poverio poznaniku iz Jerevana, jermenske prestonice.\nHusejnova kaže da je čovek iz Jerevana "rekao mom suprugu 'ako se tvoja porodica vrati, vratiću kuću'. Ako ne, on će živeti u toj kući".\nSada, Husejnova kaže da nema pojma da li kuća još postoji i ko živi u njoj.\nČak i Azerbejdžanci koji nisu raseljeni tokom rata priznaju izazove na prevazilaženju podela ukorenjenih u decenijama sukoba.\nNeki se pitaju da li teritorija spomenuta u sporazumu o primirju ikada više može biti dom i etničkih Jermena i Azerbejdžanaca.\n"Mislim da ne možemo živeti zajedno kao što smo živeli tokom Sovjetskog Saveza", kaže jedan čovek iz Bakua za RSE. "Ali ako predsednik kaže da to treba da uradimo, naravno da to moramo uraditi."\nMeđunarodna zajednica i grupe za zaštitu ljudskih prava tražili su od predsednika Azerbejdžana Ilhama Alijeva da osigura bezbednost svih koji žive u toj oblasti.\nAlijev će, međutim, verovatno podstaći Azerbejdžance da ponovo nasele tu teritoriju dok talas euforije zahvata zemlju bogata naftom s oko 10 miliona stanovnika.\nTokom većeg dela protekle decenije Alijev je prihod od nafte i gasa upumpao u jačanje azerbejdžanske vojske.\nTakođe je snažno kritikovao odbijanje Jermenije da promeni svoje stavove, kao i nezainteresovanost međunarodne zajednice za trajno rešenje problema Nagorno-Karabaha.\nSve to vreme, Alijev se takođe tiho dodvoravao NATO članici, Turskoj, i njenom sve više autokratskom predsedniku Redžepu Tajipu Erdoanu.\nTurski dronovi, vojna taktika i diplomatska podrška pokazali su se ključnim za dobitke Azerbejdžana u nedavnom ratu.\nČinilo se da se Alijevljev gambit isplatio brzim vojnim pobedama na bojnom polju koje su pregovore o novom dogovoru o primirju nagnule na stranu Bakua.\nAlijev je tokom azerbejdžanske vojne ofanzive više puta insistirao da mu je krajnji cilj povratak čitave okupirane teritorije, uključujući Nagorno-Karabah.\n"Možemo da živimo zajedno s njima, ali samo pod jednim uslovom", kaže drugi stanovnik Bakua upitan o suživotu s etničkim Jermenima. "Treba da nam vrate svu našu zemlju".


Sahrana Simonovića u sredu u Aleji zaslužnih građana\nIn memoriam - Veselin Simonović (Foto: Fejsbuk profil)\nBEOGRAD - Direktor i glavni i odgovorni urednik portala Nova.rs Veselin Simonović, koji je iznenada preminuo u 63. godini u nedelju, biće sahranjen u sredu u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu, javlja N1.\nKomemoracija će biti održana u 10.30 sati u Dorćol placu u Beogradu, a ispraćaj i sahrana biće održani u 13.30h.\nKako podseća portal Nova.rs, Veselin Simonović bio je jedan od najpoznatijih srpskih novinara i urednika. Bio je urednik u redakcijama Borbe, nedeljniku Vreme, a potom dugogodišnji urednik dnevnog lista Blic.\nNa nedavnoj izložbi povodom 100. godišnjice nastanka Borbe, govorio je i svojim profesionalnim ciljevima i idealima. Upitan da li je portal Nova.rs i dnevne novine Nova, na neki način, produženje onoga što je svojevremeno radio u Borbi, Veselin je rekao da bi bilo neskromno od njega da to komentariše.\n"Trudim se da ono što sam nekada radio, radim i sad, i da to moje akumulirano znanje višedecenijskog rada u ozbiljnim, profesionalnim medijima prenesem na moje saradnike. Nadam se da će nešto od toga uzeti, ali već sada je Nova profesionalna redakcija, i tek će biti", rekao je Simonović, podseća FoNet.\nA na pitanje da je cena te borbe ponekad bila prevelika, Simonović je rekao odgovorio: "Za mene nije, ali za moju familiju je često bila".\nPreminuo novinar Velja Pavlović


Svijet&Regija 11.4.2018. 15:03 Vlasnik Dogus Holdinga Ferit Sahenk/Davor Višnjić/PIXSELL\nRazlog takvom rapidnom gubitku vrijednosti nalazi se - na prvi pogled pomalo paradoksalno - u snažnom rastu gospodarstva koji je Tursku uvrstio u krug najbrže rastućih država svijeta. BDP je prošle godine skočio 7,4 posto, iznad svih očekivanja uslijed snažnih državnih ulaganja kojim vlada u Ankari želi ubrzati ekonomski rast nakon neuspjelog vojnog udara u ljeto 2016. godine. Međutim, naznake da će vlada nastaviti poticati rast podgrijava zabrinutost da će središnja banka zbog toga odgoditi podizanje kamatnih stopa, unatoč dvoznamenkastoj inflaciji. Četiri ključne kamatne stope središnje banke kreću se između osam i 12,75 posto. Ako se tome pribroji i proračunski deficit, jedan od najvećih u skupini država G 20, pad tečaja lire nije začuđujuć.\nNa problem rastućeg deficita - uz daljnje slabljenje institucija - početkom ožujka upozorila je i rejtinška agencija Moody's snižavajući turski rejting s razine Ba1 na Ba2. Od tada je tečaj lire pod pojačanim pritiskom. U posljednjih nekoliko tjedana sve se češće čuju pozivi turskoj vladi, uključujući i od Međunarodnog monetarnog fonda, da uravnoteži gospodarstvo koje se očito sve više pregrijava. Međutim, vlada predvođena predsjednikom Recepom Tayyipom Erdoganom za sada na to i ne pomišlja.\nKljučne riječi Dogus Group Gospodarstvo Turske Recep Tayyip Erdogan Turska lira\nrEMETI LI PLANOVE DOGUS GRUPE?\nČermak otkrio planove za energetiku i turizam, zaposlio bi 500 ljudi\nTurska lira pala sedam posto nakon porasta tenzija sa SAD-om


OGLASIO SE I NEMANjA MATIĆ: Pozivam predsednika Vučića da ubedi Vidića da preuzme odgovornost spasavanja srpskog fudbala | Novosti.RS\nKonačno je Nemanja Matić otvorio dušu i objavio, pre nekoliko dana najavljenu, podršku imenjaku Vidiću posle kritika na račun Fudbalskog saveza Srbije.\n- Smatram da je svojim radom, poštenjem, fudbalskim znanjem, profesionalizmom, posvećenosti fudbalu, sposoban da naš fudbal odvede na vrh Evrope, gde je i sam bio kao igrač. Ako se komšije mogu pohvaliti da imaju svoje najveće legende na čelu fudbalskog saveza, zašto i mi ne uradimo isto.\nVeliki Nemanja Vidić na celu FSS, dok ovo pišem, suza mi u oku od sreće na pomisao da ovo može da se desi. Nemanja bi vratio nadu fudbalskoj Srbiji, narod bi se vratio na stadion, da podrži svoju zemlju. Ne bismo morali da delimo karte i molimo ljude da dođu na stadion (FSS zna o čemu pričam) - naveo je Matić.\n- Ne tražim da se bilo ko otera, nego tražim da Nemanja Vidić odluči ko treba i šta treba da radi u našem fudbalu, jer imam apsolutno poverenje da će uraditi sve za dobrobit našeg fudbala - dodaje Matić.\n- Mora dobiti i podršku države Srbije, jer je fudbal veoma bitan. Svi znamo da je predsednik Aleksandar Vučić veliki ljubitelj sporta, stoga ga pozivam da da svoj doprinos tako što će pokušati da ubedi Nemanju da preuzme tu odgovornost i krene u akciju spasavanja srpskog fudbala. Promašili jesmo Evopsko prvenstvo, nemojte da promašimo Nemanju Vidića - navodi Matić.\n- Hrvatska za svog predsednika Fudbalskog saveza ima Davora Šukera, koji je bio najbolji napadač Evrope, jedan od najboljih igrača Real Madrida i verujem da igračima nije svejedno kad ispred njih stane neko sa takvim imenom kao što je Šuker, podseća Matić.\n- Crna Gora na čelu fudbala ima VELIKOG Dejana Savićevića, jednog od najboljih igrača svih vremena na našim prostorima. Prošlo je dosta godina od kada je Dejo igrao fudbal, ali i dan danas se navijači Zvezde i Milana sećaju majstora, prepričavaju njegove akcije. Kada se pojavi na skupovima UEFA, svi ga, kao i Davora Šukera, uvažavaju i imaju veliko poštovanje prema njima, a samim tim i zemljama koje oni predstavljaju.\nKako moji saveti nisu prihvaćeni, osećao sam se odbačeno i nisam želeo da smetam, niti da više učestvujem u svemu tome - istakao je Matić.\nAleksandar Vučić fudbal Nemanja Matić Fudbalski savez Srbije Nemanja Vidić\nLEGENDARNI srpski fudbaler Nemanja Vidić oglasio se posle poraza od Škotske kada je kritikovao Savez zbog još jednog neuspeha.\nNEKADAŠNjI srpski fudbaler Nemanja Vidić danas je napisao pismo javnostu u kom oštro kritikuje rad FSS-a.\n( 2 ) ( 150 )Odgovori\nMa jok, Kokeza je kraj.\n( 151 ) ( 3 )Odgovori\nSlazem se u svemu sa Maticem.\n( 7 ) ( 165 )Odgovori\nŽalosti me činjenica što mi- Hrvati- danas tako dobro kotiramo u najpopularnijoj igri, a naše komšije tako slabo! PRAVO RJEŠENJE- je baš ovo gore predloženo; da predsjednik FS Srbije bude veliki vodja- A.Vučić!\n( 11 ) ( 148 )Odgovori\nVučić koji sve zna, jedino ne zna koje je leglo kriminala u FSS-u???\nJa mogu da se kladim u moj zivot da se nista nece promeniti u nasem fudbalu ako dodje Vidic. On je pokazao koliko mu je znacila reprezentacija dok je bio aktivan.


Armin Husović Archives - BHDijaspora.net\nKulturno-umjetničko društvo Dukati iz Ulma u Njemačkoj 16. i 17. septembra organizuje seminar za igrače i rukovodioce ansambala tradicionalnih igara s temom ”Igre iz Srednje Bosne i Bosanske Posavine”. Ovaj fantastični video je dokaz da je Bosna i Hercegovina najljepša zemlja na svijetu Ovaj lijepi događaj dokaz je da Bosanci i Hercegovci u Njemačkoj itekako …\nKUD Dukati iz Ulma brine o bh. tradiciji Read More »


source.ba | Džanan Musa za Source o Kevinu Durantu i Kyrieju Irvingu: Uvijek razgovaramo o nekim detaljima i životu\nDžanan Musa pruža veoma dobre partije u predsezonskim utakmicama u dresu svojih Brooklyn Netsa, a danas se kratko za Source.ba portal osvrnuo na dosadašnje pripreme, nove saigrače i početak nove sezone.\nPodsjećanja radi, Netsi su jučer pobijedili LA Lakerse sa 114:111. Džanan Musa je postigao 16 poena za Netse uz veoma dobar šut iz igre, 6/10. Osim toga, upisao je sedam skokova i tri asistencije.\n"Dobra timska utakmica Brooklyna. Ipak je to pripremna utakmica i prave slike treba da se vide tokom sezone. Nadam se da ću prvenstveno biti zdrav i da će sezona biti i više nego uspješna, kako timski, tako i individualno", kaže Musa za Source.ba portal.\nBrooklyn Netsi se navode kao tek deseti favoriti za prsten, a razlog lošeg pozicioniranja Netsa je teška povreda Kevina Duranta na kojeg Netsi neće moći računati u ovoj sezoni. Pitanje je da li će KD uopće biti spreman i do Playoffa naredne godine.\n"Sigurno da idemo do maksimuma. Mentalitet organizacije Brooklyn Netsa je da ide do krajnjih granica i tako se svi ponašaju ovdje. Velika je stvar što smo napravili ovakav tim", aludira Musa na nove igrače koji su stigli u Brooklyn, a među kojima se izdvajaju Kyrie Irving, Kevin Durant i DeAndre Jordan.\nUpitali smo ga da nam kratko prokomentariše odnos sa spomenutim igračima, velikim NBA zvijezdama, te na koji način mu pomažu.\n"Svaki pokret se može preispitati i dodati nešto novo. Uvijek razgovaramo o nekim detaljima, životu. Uvijek imamo podršku jedni drugih i timski pomjeramo limite", poručio je Džanan Musa za kraj.


Vatrogasci u Lebanu dobili novo vatrogasno vozilo – Info Centar Juga\nVatrogasci u Lebanu dobili novo vatrogasno vozilo\nVatrogasna jedinica u Lebanu dobila je novo vatrogasno vozilo, čija je vrednost 220 hiljada evra a zahvaljujući Ministarstvu unutrašnjih poslova i Vladi Republike Srbije.\n„Kao što smo juče imali priliku da vidimo Vlada Republike Srbije obezbedila je 119 vozila, gde su ponovo četiri vatrogasno spasilačka vozila dodeljena na teritoriji Srbije ali sa ponosom mogu da kažem i da se pohvalim da je Vatrogasna jedinica u opštini Lebane prva u Jablaničkom okrugu dobila novo vozilo. U predhodnom periodu Vatrogasna jedinica u Lebanu dobila je pomoć od lokalne samouprave u vidu opreme a u narednom periodu za ovo vozilo opština Lebane izdvojiće novčana sredstva za izgradnju garaže, kako bi novo vozilo bilo obezbeđeno i čuvano u uslovima koji su neophodni“ – kazao je predsednik opštine Lebane Ivan Bogdanović.\n„Moram da kažem da su iza nas teški periodi. Bilo je dosta problema sa starom opremom i nismo imali vozila. Sada je situacija mnogo bolja, ujedno bih najavio da ovo nije kraj sa kapitalnim projektima. Vlada Republike Srbije donela je čvrstu odluku da izvrši ozbiljno opremanje pripadnika Sektora za vanredne situacije tako da u narednom periodu očekujemo još veći boljitak. Zahvalio bih se ovom prilikom predsedniku opštine Ivanu Bogdanoviću na saradnji a pre svega na pomoći i podršci koju imamo od strane lokalne samouprave“ – kazao je načelnik Sektora za vanredne situacije Jablaničkog okruga Ivica Ranđelović.\nU leskovačkoj bolnici zabranjene posete bolesnicima zbog potvrđenog virusa gripa\nStojanović pozvao građane na javnu raspravu o budžetu za narednu godinu


POMERANJE STAROSNE GRANICE ZA ŽENE KOJE ULAZE U POSTUPAK VANTELESNE OPLODNJE O TROŠKU DRŽAVE SA 43 NA 45 GODINA - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (4961)\nPotpisi 4 493\nPojedina israživanja pokazuju da svaki šesti par u Srbiji ima problema sa začećem i zbog toga je podrška države u rešavanju ovog problema od suštinskog značaja. Država je, sa jedne strane, donela niz podsticajnih mera u smislu finansijske podrške parovima kojima je postupak vantelesne oplodnje jedini put do ostvarenja roditeljstva ali je sa druge strane, ograničila to pravo ženama u smislu starosne granice.\nNa osnovu važećeg Uputstva za sprovođenje lečenja neplodnosti postupcima vantelesne oplodnje o trošku države kriterijum za uključivanje u ovaj postupak o trošku države je da žena ima 43 godine, iako je medicinski opravdano da pojedine žene i nakon 43 godine imaju apsolutno potencijal da uđu u ovaj postupak i ostvare se kao majke.\nSmatramo da je potpuno neprihvatljivo da država ženama koje to žele i koje još uvek imaju potencijal starosnim kriterijumom ograniči njihovo najlepše pravo – pravo da podare život!\nPozivamo vas da svojim potpisom podržite izmenu ovog Uputstva i inicijativu da se starosna granica za žene koje ulaze u postupak vantelesne oplodnje o trošku države pomeri sa 43 na 45 godina.\nDanijela Jović članica FB grupe Borba za potomstvo Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Danijela Jović članica FB grupe Borba za potomstvo da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "POMERANJE STAROSNE GRANICE ZA ŽENE KOJE ULAZE U POSTUPAK VANTELESNE OPLODNJE O TROŠKU DRŽAVE SA 43 NA 45 GODINA" ovom spisku


Trening u okviru projekta Invaliditet i seksualno i rodno zasnovano nasilje\nPartnerske organizacije Informativni centar za osobe s invaliditetom „Lotos" Tuzla i Udruženje slijepih Kantona Sarajevo od 11. - 16. jula 2021. godine realizuju trening „Građenje kapaciteta voditelja vršnjačke podrške (peer lidera), osoba s invaliditetom za prepoznavanje, prevenciju i reagovanje na seksualno i rodno zasnovano nasilje".\nTreningu prisustvuje 20 predstavnica/ka organizacija osoba s invaliditetom iz BiH s ciljem da usvoje znanja i vještine za vođenje grupa vršnjačke podrške i davanje informacija zainteresovanim pojedincima i organizacijama o adekvatnim načinima reagovanja i zaštite od seksualnog i rodno zasnovanog nasilja nad osobama s invaliditetom.\nNa treningu se aktivno radi na usvajanju znanja o pravnom i postojećem okviru i nadležnosti institucija i značaju jačanja kapaciteta u organizacijama kada je riječ o borbi protiv seksualnog i rodno zasnovanog nasilja nad osobama s invaliditetom, te kako na njega reagovati u odnosu na žrtve i počinioce, nadležne institucije i na javnost. Posebna pažnja će biti posvećena učenju o pitanjima roda i rodnih uloga, važnosti podrške među jednakima (peer podršci) i savjetovanju i podršci osobama s invaliditetom, žrtvama seksualnog i rodno zasnovanog nasilja i osoba u riziku koju će pružati kontakt osobe u organizacijama (focalpoint).\nTrening je organizovan u okviru projekta "Invaliditet i seksualno i rodno zasnovano nasilje – građenje kapaciteta protiv seksualnog i rodno zasnovanog nasilja˝ koji implementiraju IC Lotos Tuzla i Udruženje slijepih Kantona Sarajevo u okviru MyRight- Empowers people with disabilities programa u Bosni i Hercegovini, finansiranom od strane Radiohjälpen u periodu od oktobra 2020. do septembra 2022.