Svetislav Basara | 05. okt 2017.\nPre će biti, držim, da vas za slobodu medija - za medije uopšte - savršeno boli Crven Ban, a da o neslobodi medija blebećete iz istih motiva (i sa istom tupoumnom samouverenošću) kao što misice pričaju o miru u svetu i o pomoru delfina u Biskajskom zalivu\nPremijerki Brnabićevoj – kako se onomad slobodno informisasmo – „negativni kliping“ stiže četvrtkom, mojoj pak malenkosti isti takav, a verovatno i slobodniji, stiže svaki bogovetni dan upakovan u podfamozni komentatorluk.\nEvo, recimo, šta je juče napisao određeni „El Grande“: „Druze tzv basara sedi, 1! Nisi dovoljno dobro radio, kao drug tzv panovic i „onaj glupan iz idola“ i nisi usao u upravni odbor rtsa, a svi smo svedoci koliko si se trudio i zeleo!“ A evo pak šta je napisao izvesni „o dron“: „Otkricem da Vucic nije izmislio ni zapoceo medijsko zamracivanje, Basara mu se opet toplo preporucuje. A da „nase pravo da znamo sve“ nije dibiduz zamraceno pokazuje jucerasnja blistava vest da su Krle i Panovic izabrani u Upravni odbor ovog Javnog servisa.“\nPa kako sad pitam ja vas slobodno informisati publikum koji je preslobodno informisan prozorljiv i dobro upućen u prikrivene želje i ambicije moje (i drugih) malenkosti koja se bajagi zalaže za slobodu štampe, grmi protiv politike dupeuvlačenja, a ovamo se odaje visokoj analnoj speleologiji, sve u nadi da će Vučić znati to da ceni i posledično me postaviti u UO RTS, što, fakat, priželjkujem od ranog detinjstva, a što izgleda neću doživeti jer mi ga je JSP „spustio“, pa u UO RTS instalirao Panovića i bivšeg koleškog asesora, Krleta.\nUprkos srušenim snovima i izneverenim upravnoodbornim nadama, umesto da se u razočarenju odam kritici rodonačelnika medijskog zamračivanja u Srba, Vučića, nastaviću da kritikujem sva ta divna stvorenja koja čame u medijskom mraku. Koga vi zajebavate, dame i gospodo? Da li su Vučić & Co ispred trafika naše zemlje ponosne postavili kontrolore prodaje nezavisne štampe koji zapisuju ko je kupio Danas, Vreme i NIN i zapisano dostavljaju „tamo gde treba“? Nisu? Ili bar još nisu (ideja nije loša, može se tako zaposliti iha-ha članova i simpatizera)? Pa šta vas onda tako slobodoumne i željne kritičke reči sprečava da kupujete Danas, Vreme i NIN, čije žalosno male tiraže – iako ih znam – ne smem ni da pomenem.\nDa nije možda skupoća? Ne bih rekao. Po ceni primerka Danasa, osim Danasa (ili neke žutare) u Srbiji se ništa ne može kupiti, a po ceni pomenutih nedeljnika (možda) se može kupiti paklica najjeftinijih cigarčina. Pre će biti, držim, da vas za slobodu medija – za medije uopšte – savršeno boli Crven Ban, a da o neslobodi medija blebećete iz istih motiva (i sa istom tupoumnom samouverenošću) kao što misice pričaju o miru u svetu i o pomoru delfina u Biskajskom zalivu. Da nije tako, da vas sloboda – ne samo medija – uopšte interesuje, ni Vučić ni bilo ko drugi ne bi mogao da je „guši“.\nNebojša Krstić RTS Svetislav Basara Upravni odbor RTS-a Zoran Panović\n← Zašto sam ovde: Proglas za slobodu medija\nUdruživanjem protiv medijskog mraka →


HRT: Sučeljavanje u Poligrafu: Mogu li novi ljudi pomoći SDP-u?\n11:46 / 08.06.2018.\nSučeljavanje u Poligrafu: Mogu li novi ljudi pomoći SDP-u?\nU SDP-u traje kampanja za nova vodstva županijskih organizacija i Grada Zagreba.\nU SDP-u traje kampanja za nova vodstva županijskih organizacija i Grada Zagreba. Najveća gradska organizacija izabrat će novo vodstvo - predsjednika ili predsjednicu, potpredsjednika i predsjedništvo te gradski odbor. Ne uspiju li dobiti novog predsjednika u nedjelju, 10. lipnja, dvoje najbolje plasiranih će 17. lipnja u drugi krug.\nMogu li novi ljudi pomoći SDP-u, koji iz mjeseca u mjesec u anketama bilježi sve lošije rezultate? Što nova osoba na čelu najveće organizacije može donijeti stranci - kontinuitet ili promjenu? Kako će se ti izbori odraziti na situaciju u SDP-u?\nO tome su u današnjem "Poligrafu" govorili kandidati za čelno mjesto zagrebačkog SDP-a Alen Čičak, Aleksandra Kolarić i Gordan Maras. Komentirali su najnovije istraživanje CRO Demoskop, prema kojemu SDP i dalje pada. Četvrti kandidat, Denis Hrestak, također je bio pozvan, ali poručio je da ostaje kod stava da će unutarstranačku kampanju voditi u stranci.


ČUDO, CNN NAS NAHVALIO! Srbija jedina iz regiona na listi TOP DESTINACIJA u 2018. - Informer\nSrbija se na listi američke televizijske mreže CNN našla na listi 18 turističkih odredišta koje treba posetiti u 2018. godini, kao jedina zemlja iz regiona\n- Planirate odmor 2018. i počinjete da razmišljate da ponovo odete na mesto gde se išli prošle godine, sa plažama koje su, kao, dobre i sa prosečnim koktelima? Hajde, znate da možete bolje - poručije CNN.\n- Ali ne dugo. Posetioci počinju da dolaze u ovaj uglavnom neotkriveni ugao regiona, privučeni izuzetnim prizorima, bogatom istorijom, vrednošću onog što dobijaju za svoj novac i - obiljem sira - piše CNN.\nNa jugu Srbije nalazi se ?avolja Varoš za koju CNN kaže da pruža "ludi geološki spektakl čudnih stenovitih vrhova".\n- Iako Srbija nema svoju morsku obalu, moćni Dunav i dalje leti privlači kupače na tvrđavama načičkanu ''rivijeru'' - ističe se u tekstu.\nSrbija turizam destinacija CNN\n08:55 Društvo 5\n22:28 Putovanja 0


Dačić: Sve probleme rješavati dijalogom @ Cafe.ba\nSEKS NA BINI: Karleuša skinula momka od 150 Vi bi se seksali, a on neće? Balkanski Nostradamus otkriva: Vučić će biti na tronu, KĆI, SIN I ŽENA BILI STALNO UZ BOLNIČKU Dačić: Sve probleme rješavati dijalogom Regija\nIzvor: B92 01.09.2016 u 18:57 h\nFOTO: Agencija Anadolija Šef srpske diplomatije Ivica Dačić rekao je da je na neformalnom ministarskom sastanku OEBS-a istakao stav Srbije da se svi problemi moraju rješavati dijalogom. Linta: Hrvatska nespremna da Srbima garantuje ljudska pravaTači traži povračenje potjernica i članstvo u InterpoluNikolić odbio mesto počasnog predsednika SNS!\nU izjavi poslijesastanka, Dačić je rekao da je stav Srbije da "svi problemi moraju da se tješavaju dijalogom, uz uvažavanje prava svih država članica organizacije, ali da mnogi problemi, koji su i ranije bili prisutni, nisu riješeni". "Mi želimo da se vrati osjećaj međusobnog povjerenja, jer i u vrijeme kada jer OEBS nastajao, nije bilo previše povjerenja u svijetu. Nema ga ni danas", rekao je srpski ministar spoljnih poslova. "Na sastanku u Postdamu, na kojem je prisutno 40 ministara i predstavnica EU Federika Mogerini, raspravlja se o aktuelnim konfliktima - ne samo oružanim sukobima među državama, već i o problemima radikalizma, estremizma, terorizma, problemima migracija, pitanjima koja se tiču naoružavanja i o ljudskim pravima", rekao je Dačić. On je naveo da je današnji sastanak "priprema za ministarsku konferenciju koja će biti održana u decembru u Hamburgu". Ministar je istakao da na skupu neće biti zaključaka, jer svaki ministar koji učestvuje iznosi svoj stav. "Iznijeli smo svoje stavove, između ostalog i o tome kako države članice vide budućnost ove organizacije, da li su i dalje živi Helsinški principi od prije 41 godinu ili je reč o sasvim novoj situaciji", rekao je Dačić. Pratite Cafe.ba putem aplikacija za Android i iPhone i društvenih mreža Facebook i Twitter.


SLAVIMO DAN ŽENA | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nDan žena je odlična prilika da prigodnim poklonom pokažemo damama koliko nam svakodnevno znače.\nNova odjevna kombincija kojom će osvježiti svoj sportski stajling ili novi par patika je poklon koji će svakako obradovati svaku ženu.\nZbog toga u svim Sport Vision radnjama širom Bosne i Hercegovine možete uživati u popustu od 20% pri kupovinu artikala iz ženske kolekcije.\nIskoristite popust koji je 8. marta Sport Vision pripremio povodom praznika žena i nabavite pravi poklon kupujući po sniženim cijenama.\nPovedite vašu damu ili sami izaberite poklon iznenađenja i požurite u najbližu Sport Vision radnju.


Općina Centar donirala 15.000 KM Košarkaškom savezu BiH - Klix.ba\nOpćina Centar donirala 15.000 KM Košarkaškom savezu BiH\n10.5.2013. u 15:25\nŠero i Petrović\nU Općini Centar danas je potpisan protokol između predstavnika Općine i predsjednika Košarkaškog Saveza Bosne i Hercegovine na osnovu kojeg je iz općinskog budžeta dodijeljen grant u iznosu 15.000 KM za organizaciju Evropskog košarkaškog prvenstva za kadete koje će biti održano od 8. do 18. augusta 2013. godine u Sarajevu.\nProtokol su potpisali pomoćnica općinskog načelnika za obrazovanje, sport i kulturu Zakira Šero i predsjednik Upravnog odbora Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine Nikica Petrović.\nPrilikom potpisivanja protokola Petrović je izjavio da saradnja između Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine i Općine Centar postoji već duži vremenski period i doprinosi promociji košarkaškog sporta.\n"Centar je jedina općina koja već dugi niz godina pomaže našem savezu, a ova finansijska sredstva mnogo nam znače kao i sva prethodna koja su nam dodijeljena. Ova donacija osigurat će nam i učešće na Evropskom košarkaškom prvenstvu u Sloveniji u septembru ove godine, za koje se izborila naša seniorska muška selekcija", kazao nam je predsjednik UO Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine.\nOpćina Centar košarkaška reprezentacija BiH\nNavijači će se morati sami snalaziti za karte na Eurobasketu\n10.05.2013. u 13:39


SAD: Sajber napad ugasio vitalni gasovod | Ekspres.net\nPokušaj sajber-iznude koji je izazvao gašenje vitalnog gasovoda u SAD izvela je kriminalna grupa poznata kao "DarkSajd", koja gaji imidž modernog Robina Huda tako što krade od korporacija i daje deo u humanitarne svrhe, otkrila su izvori bliski istrazi.\nGašenje se razvuklo na treći dan, a administracija predsednika SAD ublažava regulative po pitanju transporta naftnih derivata na autoputevima, kao poslednji pokušaj da se izbegne prekid u snabdevanju goriva, preneo je AP.\n"Kolonijal pajplajn" je nazvao napad "rensomverom", u kojem hakeri obično zaključavaju kompjuterske sisteme šifrovanjem podataka, parališu mreže i traže veliki otkup da otključaju podatke.\n"Kolonijal pajplajn" je rekao da aktivno radi na procesu vraćanja IT sistema i dodao da je u kontaktu s predstavnicima zakona i ostalim predstavnicama saveznih agencija.\nHakeri ove grupe su aktivni od avgusta prošle godine i i ne napdaju organizacije iz bloka bivšeg Sovjetskog Saveza.\nsajber napad gasovod\nZAŠTITA OD SAJBER-MALTRETIRANJA:Twitter testira funkciju "blokiraj sve odgovore"\nBiznis 09.01.2020. 16:29


HUMANITARNI KONCERT VELIKANA NARODNE MUZIKE — Bosnjaci.Net\nVečeras u Kaknju\nHUMANITARNI KONCERT VELIKANA NARODNE MUZIKE\nObjavljeno: 19. July 2019. 08:07:04\nNa stadion Fudbalskog kluba „Rudar“ u Kaknju, večeras (17.07.2019.) će se sa početkom u 20 sati, održati „Koncert velikana narodne muzike“ na kojem će nastupiti: Halid Bešlić, Hanka Paldum, Enes Begović, Duško Kuliš, Denijel Ahmetović, Ibro Bublin, Haris Kulović, Nihada Kapetanović i Amar Jašarspahić Gile. Radi se o humanitarnom koncert koji se odvija pod motom „Spasmo mladi\nživot“. Ukupna sredstva od prodath ulaznica bit će umjerena za pomoć u liječenju dvadesetosmogodišnjeg Benjamina sina bosankohercegvačkog muzičara Ezhera Helje.\nNaime, Benjamin Helja već duži niz godina vodi bitku sa najtežim oblikom gihta. Zbog navedenog oboljenja dobija upalu kosti, natekline i trpi velike bolove. To je najizraženije na stopalu desne noge gdje je velika nateklina koja povremeno puca i dolazi do izlaska velike količine bijele mase pomiješana sa oštrim kamenčićima koji nastanu pretvaranjem urične kiseline u kamen, od čega trpi velike bolove. Vremenom giht je slabio funkciju jednog jedinog bubrega koji ima (rodio se sa jednim bubregom) te je došlo do njegovog potpunog zastoja.\n-Od aprila ove godne moj sin je podvrgnut dijalizi tri puta sedmično po tri sata, kaže Ezher Helja. Neophodno je što prije izvrsiti transplantaciju novog bubrega za koju su potrebna znatna materijalna sredstva. Operacija transplantacije bubrega bila bi obavljena u Turskoj ili Francuskoj.\nOni koji ne mogu prisustvovati ovom koncertu, a žele pomoći u Benjaminovom liječenju, svoje uplate mogu izvršiti na žiri račun broj:\n3387302135704870, otvoren kod Unicredit banke. Svrha uplate „za liječenje“. Primalac Ezher Helja.\nUplate i donacije iz inostranstva mogu se izvršiti kod Unicredit Bank BiH,\nAdresa: Kardinala Stepinca bb, 88.000 Mostar. Primalac: Ezher Helja.\nIBAN: BA39 3389 1048 1025 1927, Broj računa: 40061473001 EUR, SVIFT:


Otvorena kritika članovima Predsjedništva BiH i kandidatima na izborima za nove članove Predsjedništva BiH\n/ IZBORI 2018 / Otvorena kritika članovima Predsjedništva BiH i kandidatima na izborima za nove članove Predsjedništva BiH\nNeshvatljivo je da je prošlo desetak dana od intervjua Milorada Dodika u emisiji Predsednik govori u kojoj je on na upit novinara: da li je vaš politički motiv i danas nezavisna Republika Srpska Dodik odgovorio: NARAVNO JA TO i NE KRIJEM ( 30 min i 28 sec emisije), da bi nekoliko minuta kasnije izjavio da Bosna i Hercegovina NIJE MOJA DRŽAVA (34 min i 40 sec) a da niko od članova Predsjedništva BiH i novih kandidata za ovu poziciju sa izuzetkom Amera Jerlagića i Mirsada Hadžikadića nije reagovao sa zahtjevom prema Incku da se Milorad Dodik zbog ovakvih potpuno neprihvatljivih izjava suspenduje iz politike ili bar da mu se zabrani izlazak na izbore za poziciju člana Predsjedništva a time i budućeg Predsjednika Predsjedništva u državi za koju kaže da nije njegova.\nAko i nakon ovog pisma kandidati za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine ne urade sve što je u njihovoj moći da se najvećem rušitelju Bosne i Hercegovine zabrani učešće na izborima za poziciju šefa države onda svi oni koji ne reaguju ne zaslužuju podršku građana jer su odbijanjem da reaguju postali saučesnici u Dodikovom razbijanju Bosne. Oni time postaju samo borci za svoju fotelju jer normalan um ne može preći preko navedenih Dodikovih izjava. A Visoki predstavnik mora doživjeti neviđeni pritisak kako bi konačno zaustavio kontinuirano urušavanje države Bosne i Hercegovine Dodikovom politikom i izjavama koje mogu dovesti do novog rata u Bosni i Hercegovini.\nAkademik prof.dr. Suad Kurtćehajić predsjednik Foruma bošnjačkih intelektualaca


NLO: NASA naručila novu studiju o neidentificiranim zračnim pojavama | SEEbiz.eu\nNLO: NASA naručila novu studiju o neidentificiranim zračnim pojavama\nObjavljeno: 10.06.2022 / 08:05\nWASHINGTON - NASA je naručila novu neovisnu studiju o takozvanim "neidentificiranim zračnim fenomenima" (UAP) što je tema koja je dugo fascinirala javnost, a nedavno je privukla pozornost Kongresa.\n"S obzirom na malo opažanja, naš prvi zadatak je jednostavno prikupiti najrobusniji skup podataka koji možemo", rekao je Spergel.\nTagovi: neidentificirani zračni fenomeni, NASA


Svetozar Ljubinković Toza - KUD Radičević\nKo ne zna Tozu, taj nije Zemunac!\nTo sam govorila mnogobrojnim prijateljima koje sam upoznavala sa inž. Svetozarom Ljubinkovićem Tozom, od septembra 2010, predsednikom Kluba matične kulture Zemuna, sa čovekom s kojim sam u detinjstvu provodila bezbrižne dane, kod naših baka i deka, svakog raspusta, u Belegišu, na Dunavu.\nZašto je toliko Zemunaca poznavalo Tozu, a oni koji nisu, bili su zaista – izuzeci? Toza je bio odlikaš OŠ „Svetozar Miletić“, gimnazijalac koji je igrao košarku u zemunskoj „Mladosti“, učenik MŠ Kosta Manojlović“ na odseku klavira u ranoj mladosti privlačio ga je rok u VIS „Duga“, a zatim se opredelio za – tamburu. Bio je, zajedno sa ocem Lazarom i bratom Ivanom, među osnivačima tamburaškog orkestra u KUD „Branko Radičević“ u Zemunu 1972. godine. Od tada se nije odvajao od tambure i tamburaša.\n„Gde nema tambure, nema veselja, kakvo ja volem“! Tako je komentarisao do skora svoja druženja sa „Zemunskim tamburašima“, bolje reći sa svakim ko je umeo da sa njim zasvira ili najčešće zapeva uz pratnju tambura.\nPoslednju deceniju bio je posvećen kulturnom životu Zemunaca. Kleo se da će Klub mladim Zemuncima sačuvati bogato kulturno nasleđe – „da nastave tamo gde smo mi stali“. Tako je napisao u autorskom tekstu u knjizi „Tragom zemunskog manifesta“ – spomenici Kluba matične kulture Zemuna, povodom četvrt veka ove građanske organizacije na čijem je čelu bio.\nNažalost, Toza nas je prerano napustio , usred započetih programa kao što je publikovanje knjige o najpoznatijim svetskim i našim gimnazijalcima iz Zemuna, ustanovljenju tradicionalnog festivala „ZemunAl!.. A sve to znači rad na pripremanju svih muzičkih potencijala od tamburaša, do Zemunskog kamernog orkestra, Evergrin momaka i čuvenih džezera. „ZemunAl“ predstavlja zemunske alase i kuvare riblje čorbe… Daje šansu mladima iz kulturno-umetničkih društava iz naše opštine, slikarima, glumcima, pesnicima i književnicima da učestvuju u ovom jedinstvenom zemunskom performansu. Podršku Tozinim projektu dali su i Turističko društvo Zemun i „Mah“ klub poštovalaca vremena…\nReputaciju Zemunca počeo je da stiče istovremeno kao i karijeru uspešnog direktora sektora Beogradskog vodovoda i kanalizacije u Beogradu, jer je dobio mnoga stručna priznanja za širenje vodovodne i kanalizacione mreže u Zemunu i Novom Beogradu. Takođe, nagrađivan je i kao inovator u primeni tehnologije ozonskog prečišćavanja zagađenog vazduha na kanalizacionim crpnim stanicama u urbanoj sredini, što je ekološki prvenac na Balkanu.\nToza je voleo žene, a najviše svoju Miru kojoj je prepustio da bude oslonac porodice, jer mu je uvek davala podršku. Zajedno su uspeli da nastave život posle tragičnog gubitka starijeg sina Ivana i da podignu Nemanju jednog od najboljih violinista po svetskim merilima. Ponoseći se njime što živeći po svetskim metropolama „najvolije sremačku šunku i maminu supu“, Toza je svoga sina vaspitao da bude Zemunac ma gde da svira – u Londonu, Parizu, Tokiju ili Pekingu…\nSve što je radio bilo je plodonosno jer je unosio neizmernu radost i ljubav prema svom delanju i ljudima sa kojima sarađuje na istom zadatku. Kulturno nasleđe čuvaće mlađi zaljubljenici u Zemun, ali Zemunci su ostali bez zaštitnika veselja i u najtežim trenucima. Bez Toze sve će biti praznije.


SPAS | Drugi godišnji skup Sekcije za istoriju farmacije SFUSa SPAS | Detalji\nDrugi godišnji skup Sekcije za istoriju farmacije SFUSa\nČlanovi Sekcije za istoriju farmacije SFUSa su održali svoj drugi godišnji skup u 2019. godini, 17. maja u Svečanoj Sali Farmaceutskog fakulteta, Univerziteta u Beogradu.\nU okviru studijske posete Farmaceutskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, sa Litvanskog Univerziteta za zdravstvene nauke u Kaunasu (Lithuanian University of Health Science), boravila je vanr. prof. Vilma Gudienė koja obavlja i funkciju zamenika predsednika Međunarodnog Društva za istoriju farmacije. Prof. Gudienė je upoznala članove Sekcije sa razvojem farmacije u Litvaniji i programom integrisanih studija farmacije na kojem se školuju budući farmaceuti u toj baltičkoj zemlji. Sastanku su prisustvovali redovni članovi, predstavnici studentske odrganizacije BPSA, kao i veći broj ljubitelja istorije zdravstvene kulture i farmacije.\nNa sastanku Sekcije, članovi su obavešteni o pripremama za aktivno učešće na 44. ISHP kongresu koji će se održati od 5. do 8. septembra 2019. u Vašingtonu, SAD.\nU stručnom delu održana su dva predavanja:\n1. „Mračna strana istorije farmacije ispisana u nacističkoj Nemačkoj”, autora mag. farm. Pavla Zelića, menadžera za međunarodnu saradnju, evropske integracije i odnose sa javnošću u Agenciji za lekove i medicinska sredstva Srbije i\n2. "Research on History of pharmacy at the Lithuanian University of Health Sciences", autora assoc. prof. Vilma Gudienė, Faculty of Pharmacy at the Medical Academy of Lithuanian University of Health Sciences (LSMU), Department of Drug Technology and Social Pharmacy, Vice-president of the International Society for the History of Pharmacy\nU Beogradu, 23. 05. 2019. god.\nProf. dr Dušanka Krajnović,\npredsednik Sekcije za istoriju farmacije SFUS-a\nGeneralni sekretar Međunarodnog društva za istoriju farmacije


Parlamentarna skupština BiH: Danas o povećanju akciza za naftu – Haber.ba\nParlamentarna skupština BiH: Danas o povećanju akciza za naftu\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH bi na sjednici zakazanoj za danas trebalo da razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, čiji je predlagač Vijeće ministara BiH, a kojim se predviđa povećanje akciza za naftu i naftne derivate za 15 feninga.\nParlamentarna skupština BiH - Nap.ba\nOvim se osigurava dodatnih 10 feninga za izgradnju autocesta i pet feninga za izgradnju cesta, a sredstva bi se uplaćivala na namjenske račune javnih preduzeća Autoceste i Ceste u BiH.\nKomisija za finansije i budžet Predstavničkog doma nije podržala principe predloženog zakona, kao ni principe Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, te Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, koji će se također naći pred državnim poslanicima.\nPredviđeno je razmatranje principa Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH, koji je predložilo Vijeće ministara BiH.\nPredloženim izmjenama Zakona precizira se da Pravobranilaštvo BiH provodi postupak za mirno rješenje spora, koji može pokrenuti svaka osoba koje namjerava podnijeti tužbu protiv BiH, kao i u slučajevima u kojima BiH namjerava tužiti neku osobu s prebivalištem ili boravištem u našoj zemlji.\nPoslanici bi trebali razmatrati i Izvještaj o zbrinjavanju osoba pod međunarodnom zaštitom u BiH za 2015., kao i Informaciju o prihvatu i integraciji bosanskohercegovačkih državljana koji se vraćaju u BiH na osnovu Sporazuma o readmisiji za period 1.1.2015. – 31.12.2015., čiji je podnosilac Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nIzmeđu ostalog, predviđeno je razmatranje Inicijative poslanika Predraga Kožula i Nikole Lovrinovića za razmatranje tačke: “Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima”.\nTeme:akcize, cijena, gorivo, Parlamentarna skupština BiH\nMoguće pojeftinjenje goriva u bh. entitetu RS\nEvropa: Svi hibridni i električni automobili moraju biti opremljeni sistemom upozorenja\nNovi zakoni u Evropskoj uniji nalažu da svi hibridni i električni automobili moraju biti...\nI dalje se traga za šestogodišnjakom iz Begovog Hana i Almirom Gluhićem iz Zavidovića\nNa terenu su timovi za spašavanje na vodi FUCZ-a u tri čamca


BORJAN UZVRATIO HRVATU IZ KOPENHAGENA: Da niste imali sudiju, izgubili biste (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.08.2019. • 08:27 Srbija Danas\nBORJAN UZVRATIO HRVATU IZ KOPENHAGENA: Da niste imali sudiju, izgubili biste (VIDEO)\nU Beogradu je bilo 1:1.\nFudbalere Crvene zvezde u utorak (20.00) očekuje revanš 3. kola kvalifikacija za Ligu šampiona. U Beogradu protiv Kopenhagena bilo je 1:1, pa će crveno-beli morati dobro da se potrude da prođu u plej-of elitnog takmičenja. Motiv je veliki, i takmičarski i finansijski. Tu name dileme, ali dodatni motiv može da bude i izjava Karla Bartoleca.\nHrvat iz redova prvaka Danske rekao je da je Zvezda prosečan tim, kao i da samo odskaču Marko Marin i El Fardu Ben.\n- Ne obraćam pažnju šta se piše po novinama, mi gledamo naša posla, da se pripremimo na najbolji mogući način za ovu utakmicu. Na njima da komentarišu, svako ima pravo da komentariše po novinama šta želi. Lepo je kada Bartolec ima takvo mišljenje, a mi ćemo da izađemo u utorak i pokažemo ko smo. Pokazali smo i ovde, oni se nisu ništa pitali, da nisu imali sudiju izgubili bi utakmicu. Ali, to je sve fudbal, treba da izađemo u utorak, probamo da pobedimo i prođemo dalje - rekao je golman Zvezde, Milan Borjan koga je u Beogradu sa bele tačke savladao Jonas Older Vind.\nZVEZDO, PAZI SE: Kopenhagen i dalje MAKSIMALAN, strelac iz Beograda nastavio da REŠETA (FOTO)\nNIJE SAMO PAVKOV: Milojevićeva UZDANICA propušta revanš u Kopenhagenu? (FOTO)\n- Oni su odlična ekipa, imaju dobre pojedince, Vindu svaka čast za takvo izvođenje penala (panenka, prim. aut). Retko ko bi tako smeo da izvede penal na Marakani. Svaka mu čast, treba imati veliko samopouzdanje i uraditi tako nešto. Ndoje je fenomenalan, jak, ali videli ste da nam nisu napravili nijednu šansu. E sad, nikad se ne zna, videćemo u utorak, mi ćemo da izađemo opet da se borimo - zaključio je Borjan.\nTreba reći i da je Vind bio dvostruki strelac u pobedi nad Lingbijem, u petak. U slučaju prolaska dalje, Zvezda bi na poslednjem stepeniku ka plej-ofu odmerila snage sa ekipom Jang Bojsa iz Švajcarske.\nJANG BOJS JE U STRAŠNOJ FORMI: Ako prođe Dance Zvezdi neće uopšte biti lako (VIDEO)\nMožete i da pogledate prilog Zvezda TV, Borjanovih 100\nPogledajte kako izgleda Tamara Bašević, bivša devojka nemačkog košarkaša Maika Cirbesa\nTagovi: FK Crvena zvezda, Milan Borjan, FK Kopenhagen, Crvena zvezda - Kopenhagen uživo, Crvena zvezda - Kopenhagen live stream\nBIVŠI SRPSKI REPREZENTATIVAC PREKOBROJAN: Ljubimac Grobara se vraća na MESTO USPEHA (FOTO)


– Predsjednik Komisije /Gideon Grajf/ nije dao izraelskoj štampi nikakvu zvaničnu izjavu, tako da je ono što je ove sedmice objavljeno u izraelskoj štampi neosnovano – naveli su iz Komisije.\n– Ukoliko ubuduće stignu novi naučni podaci, istorijski i činjenično zasnovani, Komisija će ih ispitati sa svom potrebnom ozbiljnošću – navodi se u saopštenju.\n– Čak se insinuiralo da bi profesor Grajf lagao o genocidu kao rezultat korupcije. Ovakve neosnovane, brutalne i zlobne optužbe nemaju za cilj samo uništavanje lične reputacije i integriteta Grajfa, već dodatno i njegove borbe protiv antisemitizma i pet decenija njegovog naučnog rada o Holokaustu i dokumentovanja neopisivih patnji žrtava Holokausta – istakli su iz Komisije.\n– Što se tiče optužbe za poricanje genocida, Komisija nikada nije dovela u pitanje temeljne činjenice o masakrima, niti obim žrtava na svim stranama, jer se ne bi usudila da pokaže nepoštovanje prema bilo kojoj žrtvi srebreničke regije – naveli su iz Komisije.\n– Upravo tu zabrinutost dijeli i Komisija, koja snažno naglašava da se pojam genocid nikada ne smije obesmisliti i banalizovati. Komisija čvrsto vjeruje da vojna akcija u malom dijelu BiH, gdje su starci, žene i djeca dovođeni na sigurno, dok su jednim dijelom vojno sposobni muškarci ubijani, ne može porediti sa genocidnim užasima u njemačko-nacistički okupiranoj Evropi ili u Ruandi, gdje su svi muškarci, žene, djeca i bebe sistematski nemilosrdno ubijani u organizovanoj kampanji, koja se proširila po celoj zemlji – saopšteno je iz Komisije.\n– Iskrivljivanje istine o činjenicama u našem izvještaju i dalje medijsko prezentovanje jednostranih narativa sigurno nisu dobronamjerni i nisu usmjereni ka naučnom utvrđivanju bilo kojih činjenica, uključujući ove o tragičnim stradanjima svih naroda u regiji Srebrenica – navodi se u saopštenju Komisije.\nIzraelski list Harec objavio je u srijedu, 19. januara, da je Grajf navodno izjavio da će revidirati izvještaj o dešavanjima u srebreničkoj regiji od 1992. do 1995. godine.\nIzvor Srna/RTRS, 22. januar 2022.\n„Formiranjem navedenih komisija entitet RS ne priznaje internacionalni poredak, negira sudski dokazane i utvrđene činjenice, agresivno atakuje na istinu, pravdu, mir i bezbednost i agresivno dehumanizuje žrtve genocida u cilju promene karaktera vojnog sukoba koji je bio obeležen agresijom i genocidom na BiH i njene građane, posebno Bošnjake. Istovremeno se pokušava internacionalizovati negiranje genocida“, rekli su iz tog Instituta, prenosi Klix.ba.\n„U pismu se ističe kako negator genocida u Srebrenici Gideon Grajf, koji je na čelu takozvane ‘Nezavisne međunarodne komisije za istraživanje stradanja naroda u srebreničkoj regiji od 1992 do 1995.’, koju je formirala RS, koja ga tako plaća za kampanju negiranja genocida u Srebrenici, zaslužuje osudu, a ne orden za posebne zasluge.“\n„Sadašnje povlačenje lažnog broja žrtava genocida je posledica snažne kampanje mnogobrojnih prijatelja istine i pravde o genocidu u Srebrenici širom sveta, te mnogobrojnih, respektabilnih naučno-istraživačkih organizacija i istaknutih pojedinaca koji su se suprotstavili Grajfovom revizionističkom izveštaju, što je ozbiljno narušilo njegovu reputaciju, ali i reputaciju svih članova takozvane komisije“, rekli su iz IGK.\n„IGK smatra da Grajfov novi izveštaj neće promeniti percepciju njega kao negatora genocida u Srebrenici sve dok se on ne izvini žrtvama genocida, potpuno povuče revizionistički izveštaj i povuče se iz takozvane komisije“, navode iz Instituta.\nIzraelski profesor istorije izjavio je da će revidirati kontroverzni izveštaj Republike Srpske o genocidu u Srebrenici, a čiji je jedan od autora. On je za izraelski list Harec rekao da će „objašnjenje izveštaja objaviti u nekoliko sledećih sedmica“, dodajući da će u njemu biti sadržani odgovori i onima koji su ga optužili za reviziju istorije.\nVlada Republike Srpske je Grajfa pozvala 2019. da bude na čelu komisije koja će napraviti izveštaj o ubistvu 8.000 Bošnjaka iz jula 1995. godine. Izveštaj, objavljen u leto prošle godine, su mnogi kritikovali, i to pre svega zbog konstatacije da nije reč o genocidu i tvdnje da je „značajan broj posmrtnih ostataka ekshumiranih iz masovnih grobnica pripadao ljudima koji su ubijeni izvan masovnog oružanog napada“.\n„Nismo izostavili niti jednu žrtvu, niti jednu. To je bila moja lična greška koju ćemo ispraviti i obavićemo ono što je istinito. Mislim da će se tada kontroverze oko komisije značajno smanjiti“, istakao je.\n„Ovo je broj koji se od početka spominje – 8.000. Mi to ne iskrivljujemo i mi to prihvatamo. Naravno da osuđujemo zločine, a mi ćemo to još snažnije naglasiti u našem obrazloženju“, najavio je Grajf.\nNaslovna fotografija: EPA/Frisco Gentsch/Pool\nIzvor Klix.ba/B92, 20. januar 2022.\nPreporučujemogenocidGideon Grajfizveštaj komisije o SrebreniciRepublika SrpskaSrebrenica


Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 | ePonuda.com\nePonuda > Modni dodaci > Torbe i ranci > Torbe > Ellesse Torbe\nEllesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 cene\nVrsta odeće Ženske torbe, Pol Ženski - Jednom torbom zadovoljite sve Vaše potrebe, jer Ellesse Elli ženska torba je savršeno rešenje i kada idete na posao, i u šetnju, ali i u teretanu. Sa velikom, prostranom pregradom ova torba može zadovoljiti sve ovo i još više. Dobra klasična spoljašnjost olakšava Vam uklapanje uz bukvalno svaki autfit. Rajsferšlus celom dužinom gornje strane daje savršenu preglednost i pristupačnost unutrašnjem sadržaju. Ručke za nošenje i remen za rame daju Vam na izbor kako ćete da je nosite. Karakteristike Zatvaranje rajsferšlusom celom gornjom stranom Traka za nošenje.\nod 2.399,00 do 3.999,00 din\nJednom torbom zadovoljite sve Vaše potrebe, jer Ellesse Elli ženska torba je savršeno rešenje i kada idete na posao, i u šetnju, ali i u teretanu, Sa velikom, prostranom pregradom ova torba može zadovoljiti sve ovo i još više, Dobra klasična spoljašnjost olakšava Vam uklapanje uz bukvalno svaki autfit, Rajsferšlus celom dužinom gornje strane daje savršenu preglednost i pristupačnost unutrašnjem sadržaju, Ručke za nošenje i remen za rame daju Vam na izbor kako ćete da je nosite, Karakteristike Zatvaranje rajsferšlusom celom gornjom stranom Traka za nošenje preko ramena Ručke za nošenje u ruci Materijal: 100% poliuretan Boja: Srebrna\nEllesse TORBICA RUBY W ELE201F111-01\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Torbe cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ellesse Torbe, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12. Pre kupovine, podatke za Ellesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nEllesse unisex torbica za odrasle SOSA U ELE203M102-01\nEllesse unisex torbica za odrasle VIVO U ELE203M101-01\nEllesse ženska torba ELLI W ELE211F115-12\nEllesse ženska torbica REGINA W ELET183201-01\nEllesse ženska torba LUNA ELE185012-02\nEllesse ženska torba LUNA ELE185012-03\nEllesse ženska torba CLARA ELET193201-83\nEllesse muška torba DILLAN ELE181313-02\nEllesse torba za žene FLOWER ELE202F117-06\nEllesse torba za žene STRIPE ELE202F116-05\nEllesse torba za žene ROSE ELE202F114-10\nEllesse ženska torba LUCKY ELE201F107-01\nEllesse TORBICA HENRY U ELE201M103-01\nEllesse TORBICA HENRY U ELE201M103-02\nEllesse TORBICA SLAY U ELET193102-01\nEllesse TORBICA SLAY U ELET193102-31\nEllesse TORBA CLARA W ELET193201-42\nEllesse TORBA DOROTHY W ELE201F108-01\nEllesse TORBA DOROTHY W ELE201F108-03\nEllesse TORBICA REGINA W ELE201F101-01\nEllesse TORBA SARAH W ELET193205-01\nEllesse TORBA SOL W ELET193208-31\nEllesse muška TORBICA GRIGORY M ELEH183102-03\nEllesse muška TORBICA GRIGORY M ELEH183102-02\nEllesse unisex TORBICA DILLAN U ELE181313-01\nEllesse ženska torba MIRIAM W ELET180118-02


Vrste građevinskih skela | Soko zabava\nVrste građevinskih skela\nјануар 20, 2020 admin\nSkela predstavlja pomoćnu konstrukciju koja se upotrebljava prilikom izgradnje ili renoviranja objekta.\nPodelu građevinskih skela po vrstama je moguće napraviti prema više različitih kriterijuma, kako što su materijal od kog je skela napravljena, nameni skele, vrsti građevine, tehnologija koja je korišćena, sastavu i načinu rada.\nPodela građevinskih skela u sladu sa materijalom od kog su napravljene\nKod ove podele razlikujemo drvene, metalne i betonske skele.\nDrvene skele – drvo kao materijal je najduže u upotrebi i skele napravljene od njega se uglavnom nazivaju klasičnim. Pretežno se korite četinari a pošto se radi o privremenim konstrukcijama uglavnom se koristi drvo druge klase, dok je građa prve klase rezervisana za glavne delove skele, one koji podnose najveće opterećenje ili treba da ispune precizno definisane uslove.\nMetalne skele – se češće nalaze u upotrebi od drvenih. Uglavnom se grade od metalnih cevi bez šava ili od čeličnih profila. Namenjene su za dugotrajnu upotrebu i ukoliko se njima pažljivo rukuje mogu trajati i preko 15 godina. Razlikujemo lake i teške metalne skele. Lake metalne građevinske skele se sastoje od cevi bez šava prečnika 48,3 milimetara. Ove skele se pretežno koriste za fasade ili kao noseće. Za teške skele se koriste cevi prečnika 193 milimetra i veće, njihova namena je da podnesu velika opterećenja, koriste se kao pojedinačni stubovi ili kombinovane konstrukcije.\nBetonske skele – koriste se kada postoji tehnička potreba i ekonomsko opravdanje. Uglavnom se grade tako što se spajaju montažni elementi, pri čemu su samo glavni delovi od betona, dok se naknadno dodaju elementi od drveta ili metala.\nPodela građevinskih skela u zavisnosti od namene\nKada je u pitanju namena, građevinska skela može biti glavna, pomoćna, zaštitna ili skela za montažne radove.\nGlavna skela – naziva se još i nosiva, predstavlja privremenu konstrukciju koja preuzima opterećenje objekta koji se gradi i prenosi ga na tlo. Ovaj tip skele podupire ili ceo ili deo objekta u izgradnji.\nPomoćna skela – ili radna skela se koristi za prebacivanje materijala i kretanje ljudstva.\nSkela za montažne radove – je u suštini nosiva skela pomoću koje se u fazama montaže pridržavaju neki deo nosive konstrukcije .\nZaštitna skela – služi za zaštitu ljudi, dobara i saobraćajnica. Montiraju se kako bi se omogućilo neometano funkcionisanje gradilišta bez opasnosti po neposrednu okolinu.\nOsnovne vrste građevinskih skela\nSkele koje se koriste u građevinarstvu se dele na deve osnovne grupe, skele za visokogradnju i skele za niskogradnju, koje se pretežno koriste prilikom izgradnje mostova.\nKada je u pitanju prva grupa, skele za visokogradnju se dalje dele na tri podgrupe:\n-skele za stambene građevine\n-skele koje se koriste prilikom izgradnje industrijskih građevina\n-skele čija je upotreba namenjena konstrukciji posebno oblikovanih i koncipiranih građevina.\nVrste skela prema nameni i korisnom opterećenju\n-skele koje se koriste za izvođenje stalnih građevinskih radova. U ovu grupu spadaju skele koje se koriste prilikom održavanja objekata, skele za izradu fasada, skele za zidanje i skele za montažne radove.\n-skele koje se koriste za zaštitu prilikom izvođenja radova, dele se na zaštitne skele i zaštitne krovove.\n-skele različitih namena i korisnih opterećenja\n-skele koje se upotrebljavaju kod modela, reklama i različitih vrsta panoa.\nПретходни чланакŠtamparija kao bitan korak u procesu izdavanja knjigeСледећи чланакOtkrite šta domove ponatih čini tako luksuznim?


KAKO DA VAŠE SURFINIJE CVETAJU CELOG LETA: ovo morate dodati u petunije da bi ste imali rascvetale žardinjere | Studio MD2\nKAKO DA VAŠE SURFINIJE CVETAJU CELOG LETA: ovo morate dodati u petunije da bi ste imali rascvetale žardinjere\n(NEGA, ZALIVANJE I PRIHRANA + FOTO GALERIJA)\nSurfinije vole sunce, traže redovno zalivanje i prihranu a zauzvrat će svojim prelepim cvetovima da krasi svaku terasu ili balkon celog leta.\nSuvi cvetovi i listovi sa surfinije ne smeju se odstranjivati, jer ako se otkine bilo koji zeleni deo biljke, na otkinutom mestu nastaje “rana” na koju se hvataju bakterije i ostali uzročnici bolesti.\nTekst: Stefan Tanasijević


Osiguranje mobilnog telefona | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Osiguranje mobilnog telefona\nVIDEO K9: Svoj mobilni telefon u slučajevima oštećenja ili krađe, građani Srbije od sada mogu da osiguraju kod Dunav osiguranja.\nPrema najnovijim istraživanjima u Srbiji svaki drugi korisnik mobilnog telefona imao je polomljen ekran ili veće fizičko oštećenje telefona, dok je svakom petom vlasniku mobilni ukraden.\nPopravka kod neovlašćenog servisera obično je jeftinija nego u ovlašćenom servisu, ali se time gubi garancija proizvođača.\nOvaj i drugi brojni razlozi motivisali su “Dunav osiguranje” da građanima obezbedi polisu i za ovakve slučajeve.\n“Kompanija Dunav osiguranje je za svoje klijente pripremila nov paket proizvoda za osiguranje mobilnog telefona. Svim vlasnicima novih mobilnih telefona kupljenih u MTS poslovnicama omogućeno je da osiguraju svoj mobilni telefon i tom novom polisom koje je jedinstvena na našem tržištu”, rekao je Aleksa Aksentijević iz Dunav osiguranja.\nIz ove kompanije poručuju da polisa osiguranja mobilnog telefona pokriva brojne situacije koje mogu naneti štetu uređaju.\n“Kao što su recimo mehanička oštećenja, zatim uništenje ili šteta na uređaju koji nije pokriven garancijom, kao i lom ekrana. Zatim, pokrivene su štete usled nestanka ili gubitka mobilnog telefona usled nastanka provale, krađe i razbojništva. Takođe, ovim vidom osiguranja pokrivene su i štete na mobilnom telefonu koje nastanu usled direktnog uticaja vode ili uticaja isparenja od vode i drugih vidova tečnosti. Takođe, ovaj vid osiguranja pokriva i štete koje su nastale usled neovlašćenog korišćenja telefona usled gubitka putem provale, krađe ili razbojništva”, kazao je Aksentijević.\nU slučaju nastanka fizičkog oštećenja ovo osiguranje pokriva popravku štete u ovlašćenom servisu, dok u slučaju gubitka telefona usled provale, krađe i razbojništva dobija se nov uređaj iste vrednosti. Procedura osiguranja mobilnog telefona je jednostavna, kaže Aksentijević.\n“Kada izaberete željeni mobilni telefon u MTS poslovnici i odaberete postpaid tarifu kod telefonskog operatera možete zaključiti i polisu osiguranja koja će zaštiti vaš uređaj tokom ugovorenog perioda otplate uređaja. Visina premije osiguranja direktno zavisi od cene novog mobilnog telefona. Kao na primer, za telefon vrednosti oko 19 000 dinara mesečna premija osiguranja iznosi oko 199 dinara. Dok, recimo, za telefon vrednosti oko 39 000 dinara mesečna premija osiguranja iznosi oko 377 dinara”, naveo je Aksentijević.\nMoguće je, kako je rekao, osigurati i mobilne telefone veće vrednosti od navedenih.\n“Kompanija Dunav osiguranje je maksimalno pojednostavila proceduru prijave štete. Ono što je bitno je da se šteta prijavi u roku od tri dana od datuma nastanka. To se može učiniti u bilo kojoj MTS poslovnici, zatim besplatnim pozivom na Call centar osiguravača na broj 0800 130 147, kao i putem imejla”, istakao je on.\nI-mejl adresa je [email protected], a za sve dodatne informacije građani se mogu obavestiti na prodajnim mestima MTS-a, kao i putem sajtova MTS-a (www.mts.rs) i Kompanije „Dunav osiguranje“ (www.dunav.com).\nPrethodni tekstAkademija umetnosti predstavila svoj novi Zbornik radova\nSledeći tekstFestival ćiriličnih brendova


Novobeogradski klub | Diplon Kupatila\nNovobeogradski klub je nastao sa idejom da se rastereti kućni budžet građana, kroz ostvarivanje popusta i korišćenjem besplatnih programa u organizaciji opštine.\nDiplon, kompanija locirana na obodu Novog Beograda, obezbedila je pogodnosti za stanovnike opštine. Vlasnicima personalizovane kartice Novobeogradski klub obezbeđeno je 20% popusta na kompletan asortiman brenda Diplon (baterije za lavabo, baterije za sudoperu, galanterija, ormarići sa umivaonikom, prostirke za kade, zavese za kupatilo…). Popust se ne odnosi na proizvode koji su već na akciji, ne može se kombinovati sa drugim promocijama i ne mogu se sabirati.\nČlanstvo u Novobeogradskom klubu je besplatno i možete ga ostvariti popunjavanjem prijave u prijemnom centru opštine Novi Beograd.


POLICIJA SE OGLASILA NAKON PORODIČNE TRAGEDIJE U ŽIVINICAMA | Hayat.ba\nU Živnicama je jutros stariji muškarac nakon svađe sa sinom istog ubio, teško ranio suprugu pa izvršio samoubistvo pucanjem sebi u glavu. Njegova supruga se spasila tako što je skočila s balkona porodične kuće.\nNezvanične su informacije da je riječ o Zijadu Mujčinoviću.\nNakon ove porodične tragedije oglasili su iz MUP-a TK.\nDanas, u 08,10 sati policijska stanica Živinice obaviještena je da u Ciljugama, Živinice, došlo do pucnjave u porodičnoj kući. Na lice mjesta izašli su policijski službenici PU Živinice i Jedinica policije za specijalnu podršku. Pronađena su 2 beživotna tijela (muške osobe) i pištolj. Također tom prilikom jedna ženska osoba je ranjena i prevezena na UKC TZ, radi se o teškim tjelesnim povredama i ista je zadržana na liječenju. Obaviješten je i dežurni kantonalni tužilac TK. Službenici Sektora krim policije će izvršiti uviđaj – stoji u zvaničnom saopćenju.


Intervju – Ivan Karić, koordinator neformalne Zelene poslaničke grupe | Zeleni dijalog\nZelena stolica · 03/02/2013 · Zeleni dijalog\nIntervju – Ivan Karić, koordinator neformalne Zelene poslaničke grupe\nKoordinator neformalne Zelene poslaničke grupe je predsednik Zelenih Srbije, Ivan Karić. Prvi čovek jedine ekološke parlamentarne stranke u Srbiji ovako vidi ulogu i potencijale ove važne grupacije.\nKoje ideje okupljaju poslanike iz različitih stranaka u ovu grupu?\nPosvećenost zaštiti i unapređenju životne sredine je glavni motiv za ulazak u neformalnu zelenu poslaničku grupu. Grupa će biti mesto da se razmene ideje, ali i prilika da se upoznamo sa aktuelnim problemima u ovoj oblasti.\nDa li je došlo vreme da političari najzad počnu da se ozbiljnije i pragmatičnije bave zaštitom životne sredine?\nVerujem da će rad neformalne zelene poslaničke grupe biti prilika da se ozbiljnije i odgovornije razgovara o ekološkim problemima. Pragmatizam će se ogledati u tome da Grupa promoviše životnu sredinu i zelenu ekonomiju kao novu vrednost i mogućnost za zaradu, a ne kao trošak, kakvo je uvreženo mišljenje.\nKao koordinator ove grupe, šta ćete prvo predložiti?\nMoja ideja je da se promovišu principi održivosti i racionalnosti u koršćenju resursa. Da prirodni (ekološki) kapital postane vrednost koju će uvažavati ekonomisti. Na taj način ćemo više ceniti svoje okruženje i bolje ga čuvati.\nKakav uticaj u Parlamentu očekujete?\nVerujem da će teme zaštite životne sredine i zelene ekonomije postati malo aktuelnije i da će se o njima pričati više unutar Parlamenta. Međutim, ne verujem da će rad Grupe uticati na glasanja, jer se većina poslanika rukovodi dogovorima unutar svojih formalnih poslaničkih grupa.\nAko zaživi, ovo će biti jedina grupacija koja ujedinjuje poziciju i opoziciju u Parlamentu. Šta Vam pruža uverenje da bi to moglo da se ostvari?\nDe två, både över fören klänningen.\nDirekt som en modell, fäst vid midjan brudtärna klänning


Pretežno mokar ili vlažan kolovoz…\nHome / Info servis / Pretežno mokar ili vlažan kolovoz…\nPretežno mokar ili vlažan kolovoz i pojačan promet vozila u blizini većih gradskih centara karakteriše saobraćajnu situaciju u BiH. Saobraćaj se odvija usporeno ili uz kraća zadržavanja na dionicama sa aktuelnim sanacionim radovima. Vozačima skrećemo pažnju na moguće sitnije odrone zemlje ili kamenja i molimo za opreznu vožnju, prilagođenu uslovima na putu.\nU toku su radovi u mjestu Ovčari, na dionici magistralnog puta M-17 Bradina-Konjic. Svakodnevno, u vremenu od 07 do 17 sati, na mjestu izvođenja radova saobraća se jednom trakom-naizmjenično.\nTakođer, izdvajamo i autoput A-1 Zenica jug-Kakanj (u mjestu Donji Tičići), zatim magistralne puteve: M-4 Simin Han-Kalesija, M-20 Goražde-Ustiprača, M-4 Banja Luka-Čelinac, M-16 Poriče-Kupres i M-6.1 Karlov Han-Kolo, kao i magistralne puteve na području Živinica (M-18) i Sanskog Mosta (M-15).


Vulin o generalu Dikoviću i vizi SAD | Info | Srbija\n27. septembar, 08:08\nVulin u čudu: Zašto je Diković ostao bez vize? 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.01.2018. / 13:06\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin kazao je da mu nije jasno zašto je Ambasada SAD u Beogradu odbila da izda vizu načelniku Generalštaba VS, generalu Ljubiši Dikoviću. Traži objašnjenje od SAD.\nPrvi čovek srpske vojske trebalo je da u oktobru ide u SAD na Konferenciju načelnika generalštabova o borbi protiv nasilnih ekstremističkih organizacija, a o diplomatskom skandalu srpska javnost je obaveštena tek ovih dana.\nKome daju, vize za dan\nDiplomatske vize, u koju spadaju i one za visoke državne civilne i vojne zvaničnike, obično se dobijaju za jedan dan, a konzulati i ambasade koji ih izdaju imaju diskreciono pravo da vizu ne daju i da ne obrazlože razlog takve odluke. To smo imali prilike da vidimo ovih dana i u slučaju premijera samoproglašenog kosova, Ramuša Haradinaja, kome je ambasada SAD u Prištini uskratila vizu za odlazak prvo na sastank sa vojnim zvnaičnicima SAD a potom i na tradicionalni Molitveni doručak s predsednikom SAD.\nVulin kaže da je general Diković hrabar i častan oficir kojim se Vojska Srbije ponosi, te da ništa u njegovom ratnom putu i životu ne može biti razlog da on ne dobije vizu za putovanje u SAD.\nNačelnik Generalštaba Diković negirao je danas da je počinio ili naredio bilo koji zločin za vreme rata na Kosovu i istakao da je, naprotiv, sve učinio da do njih ne dođe. Ni jedan zločin niti sam počinio ili naredio, niti sam na bilo koji način učinio da do zločina dođe, rekao je Diković tokom posete Spomen-sobi kosmetskim žrtvama.\nOn je rekao da je najveći broj ljudi na KiM - tri četvrtine - otet po dolasku međunarodnih snaga na Kosovo. "Danas me prozivaju i nazivaju zločincem, a oni koji su činili zločine još nisu dostupni pravdi. On je istakao da je spreman da u ime svih odgovara za ono što je neko drugi učinio, a nikako za ono što je lično uradio, "jer nema zašto".\nKako je dodao, svi naši generali koji su odgovarali, kao i svi naši komandanti, niti su naređivali, niti činili zločine.\nDiković je dobio poziv načelnika Združenog Generalštaba Oružanih snaga SAD, generala Džozefa Danforda, da učestvuje na Konferenciji načelnika generalštabova o borbi protiv nasilnih ekstremističkih organizacija, koja je, inače, održana 23. i 24. oktobra prošle godine u Vašingtonu.\nIz Ministarstva su naveli i da se očekuje zvanično objašnjenje američke strane, s obzirom da je, objašnjavaju, Diković više puta do sada dobio američku vizu, te da je u SAD putovao na poziv američkih državnih i vojnih zvaničnika.\nZbgo toga i ne stoji mogućnost da je viza uskraćena zbog uloge Dikovića u jugoslovenskom konfliktu, odnosno vojnim operacijama u Srbiji, na Kosovu.\nPrema informacijama beogradskog dnevnika "Danas" generalu Dikoviću je viza uskraćena zbog prisustva rusko-beloruskoj vojnoj vežbi u septembru prošle godine.\nljubiša diković aleksandar vulin viza SAD\n12.01.2018. / 08:07\nBio "dobar" u proslosti,sigurno.\n12.01.2018. / 00:39\nOvo je situacija zovem te da bi te odbio da se pokaze prividna neutralnost po pitanju Kosova, nema Albancima Haradinaj nema ni Srbima Dikovic, jednu stvar mase Albanac je bio vodja teroristicke organizacije a Dikovic bez mrlje General VS\n11.01.2018. / 22:30\nPa "cudo" je doslo zajedno sa Vulinom,a kada bude odlazilo, i ameri ce biti u cudu.


RTS :: Medijska mreža srpske dijaspore\nRTS Svet Medijska mreža srpske dijaspore\npetak, 24. jan 2020, 12:49\nHronika sedmog festivala srpskog filma u Čikagu\nFestival je otvoren na "Red karpet gala" prošlog meseca u jednom francuskom restoranu gde su prisutne pozdravili gosti iz Beograda – glumac, Miloš Biković, glumac i producent Miodrag Radonjić, glumice Danica Ristovski, Teodora Ristovski i reditelj Petar Ristovski.\nTrodnevno druženje sa publikom nastavilo se u salama bioskopa AMC u Rosemontu. Publika je\nvidela kratki dokumentarni film “Ka svetlosti” i dugometražni dokumentarni film “Teslin narod”, kao i igrane filmove “Balkanska međa”, “Kralj Petar I”, “Delirium Tremens”, “Ajvar” i “Tadži Blues”.\nU Generalnom konzulatu Srbije održana je i konferencija za štampu za medije u Americi na srpskom jeziku, a Festival je ove godine bio posvećen 20-oj godišnjici NATO\nbombardovanja Srbije. Obelezavanje na ovaj način dvadesete godišnjice od neslavnih događaja, upotpunila je adekvatna selekcija filmova, kojim je izraženo poštovanje prema žrtvama i patnjama našeg naroda kroz istoriju.\nOvogodššnji festival srpskog filma u Čikagu, koji je sada već dobio obeležje tradicionalnog, dokaz je da kvalitetan program, učešće odabranih gostiju, vredni volonteri, zainteresovanost publike i podrška donatora jesu garancija dobrog festivalskog programa, koji će svakako biti još kvalitetniji u buduće, posebno uz pomoć i podršku države Srbije.\nDirektor festivala je Slavica Petrović, dugogodišnji odgovorni urednik časopisa "Ogledalo", koja je ujedno i narator ovogodišnje Hronike sedmog Festivala srpskog filma u Čikagu.


Saopštenja – Radnički pokret\nJavno saopštenje Harisa Pendića povodom pretresa njegove kuće i informativnog razgovora\nJavno saopštenje Harisa Pendića povodom pretresa njegove kuće i informativnog razgovora prenosimo u potpunosti – Radnički pokret Pozdrav svima! Ja sam Haris Pendić, ateist, anarhist, antiautoritarni i antifašistički samostalni aktivist i youtuber poznat po radu svom youtube kanalu The… Nastavi čitati →\nTokom cijele ljudske istorije, iznenadni katastrofični događaji donosili su velike nedaće i muke, ali i velike promjene. Poplave i zemljotresi od kojih se neki veliki gradovi i civilizacije nikada nisu oporavili, pa do epidemija i ratova koji su mijenjali geopolitičko… Nastavi čitati →\nPosljednjih nekoliko dana smjenjuju se redom, od nevjerovatnih, nemogućih pa do nadrealnih situacija iz oblasti rada i radnih odnosa.


Na današnji dan - 20. jun | Edukacija\n1597. godine – Umro je holandski polarni istraživač Vilhelm Barenc, zarobljen na brodu okovanom ledom, dok je pokušavao da pronađe severoistočni pomorski prolaz iz Evrope u Ameriku. Pethodno je i 1584. i 1594. godine predvodio ekspedicije sa istim ciljem. Otkrio je Špicberška ostrva, Medveđe ostrvo, zapadnu obalu Nove Zemlje i more nazvano njemu u čast Barencovo more. Njegov dnevnik pronađen je 1871. godine.\n1756. godine – Tokom noći u ćeliji tamnice, koja je posle toga postala poznata kao “crna rupa Kalkute” ugušila su se 123 od 146 uhapšenih britanskih vojnika. Britance je u ćeliju veličine 4,5 sa 5,5 metara bacio lokalni indijski gospodar Navab od Bengala, čije su snage prethodno napale i porazile britanski garnizon, u nameri da spreče britansku istočnoindijsku kompaniju da u Kalkuti izgradi sistem vojnih fortifikacija.\n1819. godine – Rođen je francuski kompozitor Žak Ofenbah (pravo ime bilo mu je Jakob Eberst) tvorac francuske operete. Kroz njegovu pristupačnu i vedru muziku zabavnog karaktera najčešće je provejavala neka vrsta satire društvenih odnosa u francuskom Drugom carstvu. Napisao je stotinak opereta. Najpoznatija dela: operete “Lepa Jelena”, “Orfej u paklu”, “Plavobradi”, “Pariski život”, “Velika vojvotkinja od Žerostajna”, opera “Hofmanove priče”, napisao je i putopis “Ofenbah u Americi”.\n1819. godine – U engleski grad Liverpul prispeo je brod “Savana”, koji je 27 dana i 11 časova pre toga isplovio iz istoimenog grada u američkoj državi Džoržija, postavši tako prvi parobrod koji je preplovio Atlantski okean.\n1836. godine – Umro je francuski revolucionar i sveštenik Emanuel Žozef Siejes, nazvan “patrijarh revolucije”, jedan od vođa Francuske revolucije i osnivača Jakobinskog kluba, koji je 1799. godine odigrao ključnu ulogu u državnom udaru kojim je vlast prigrabio Napoleon Bonaparta. U toku revolucije napustio je jakobince i postao član kluba Fejana, koji je zastupao načela ustavne monarhije. Bio je prevrtljiv u politici i zauzimao je istaknute položaje u svim fazama revolucije, izuzev u periodu jakobinske diktature. U brošuri “Šta je treći stalež?” izložio je svoje političke stavove.\n1837. godine – Umro je britanski kralj Vilijam IV, vladao je od 1830. godine do smrti. Podanici su mu prikačili nadimak “Šašavi Bili”, a zvali su ga i “Kralj mornar” zbog toga što je od 1778. do 1790. godine služio u mornarici.\n1861. godine – Rođen je engleski biohemičar Frederik Gaulend Hopkins, jedan od osnivača nauke o vitaminima, koji je s holandskim lekarom Kristijanom Ajkmanom, podelio 1929. godine. Nobelovu nagradu za medicinu. Izučavao je značaj vitamina u ishrani i zaključio da su oni neophodni za normalan rast i razvoj organizma. Takođe je izolovao glutation i pokazao njegov veliki značaj u ćelijskoj okcidaciji i aminokiselinu triptofan. Dokazao je i da je pigment krila nekih leptira derivat mokraćne kiseline i da neke ekskretorne supstance služe kao boje u životinjskom carstvu.\n1891. godine – Britanija i Holandija definisale su granice kolonijalnih poseda na ostrvu Borneo. Bivši britanski posedi Sabah i Saravak sada su u sastavu Malezije, a veći holandski deo ostrva pripada Indoneziji (tada Holandska Istočna Indija).\n1902. godine – Rođen je srpski pisac i diplomata Marko Ristić, jedan od najaktivnijih srpskih nadrealista. Bio je pesnik, esejista, kritičar. Posle završenog Filozofskog fakulteta u Beogradu, u međuratnom periodu učestvovao je kao urednik i saradnik u brojnim aktivnostima beogradskih nadrealista. Po okončanju Drugog svetskog rata bio je jugoslovenski ambasador u Francuskoj. Najpoznatija dela: pesme “Od sreće i od sna”, “Bez mere”, “Nox microcosmica”, eseji “Nacrt za jednu fenomenologiju iracionalnog” (sa Kočom Popovićem), “Koje su pobude i kakvi uspesi školske filozofije”, “Smrt fašizmu – sloboda narodu”, “Književna politika”, “Ljudi u nevremenu”, “Od istog pisca”, “Krleža”, “Prostor-vreme”, “Politička književnost”, “Nacer tiempo”, “Svedok ili saučesnik”.\n1905. godine – Rođena je američka književnica Lilijan Helman. U memoarskim delima opisala je iskustva iz Španije i Sovjetskog Saveza, veze s vodećim američkim intelektualcima i vreme makartizma, antikomunističku hajku koju je u prvoj polovini pedesetih godina 20. veka predvodio američki republikanski političar Džozef Makarti. Najpoznatija dela: drame “Dečji čas”, “Male lisice”, “Dani koji će doći”, “Straža na Rajni”, “Drugi deo šume”, “Igračke na tavanu”, memoarske knjige “Nedovršena žena”, “Pentimenti”, “Nitkovsko vreme”.\n1909. godine – Rođen je američki filmski glumac australijskog porekla Erol Flin, koji je najčešće igrao pravdoljubive junake u avanturističkim filmovima. Filmovi: “Krvavi kapetan”, “Avanture Robina Huda”, “Gusar”, “Kraljević i prosjak”, “Džentlmen Džim”, “Virdžinija Siti”, “Koreni pakla”.\n1923. godine – Meksičkog revolucionara Fransiska Panča Vilju ubili su politički protivnici na njegovoj farmi u mestu Idalgo del Paral u meksičkoj državi Čiuvava. Predvodio je seljački pokret tokom revolucije od 1910. do 1917. godine. Proglašen je 1966. godine meksičkim nacionalnim junakom.\n1933. godine – Umrla je Klara Cetkin, jedan od osnivača ženskog međunarodnog radničkog pokreta i Komunističke partije Nemačke, na čiji je predlog 8. mart proglašen Međunarodnim danom žena.\n1937. godine – Rođen je srpski pozorišni režiser Ljubomir Draškić, dugogodišnji upravnik beogradskog pozorišta “Atelje 212”. Tokom karijere režirao je više od 100 predstava, uključujući predstave “Kralj Ibi”, “Maratonci trče počasni krug”, “Kafanica, sudnica, ludnica”, “Rado ide Srbin u vojnike” i “Radovan III”.\n1960. godine – Američki bokser afroameričkog porekla Flojd Paterson postao je prvi bokser koji je uspeo da povrati titulu svetskog prvaka u teškoj kategoriji, nokautiravši u meču u Njujorku Šveđanina Ingemara Johansona.\n1973. godine – U Argentinu se posle 18 godina izbeglištva vratio bivši predsednik Huan Peron, šef države od 1946. do 1955. godine, kada je oboren pobunom delova kopnene vojske i mornarice. Za predsednika Argentine ponovo je izabran u septembru 1973. a 1974. je umro.\n1991. godine – Nemačka Skupština je tesnom većinom izglasala da prestonicu treba premestiti iz Bona u Berlin, staru prestonicu Kraljevine Pruske i ujedinjene Nemačke, od 1871. godine.\nNa današnji dan prestala da postoji Čehoslovačka\n1992. godine – Lideri Češke i Slovačke Vaclav Klaus i Vladimir Mečijar postigli su dogovor kojim je Čehoslovačka prestala da postoji, a Češka i Slovačka su postale dve samostalne države.\n2001. godine – Lider vojne uprave Pakistana general Pervez Mušaraf formalno je proglašen predsednikom, a tu funkciju je napustio Muhamed Rafik Tarar, koji je figurirao kao šef države otkad je Mušaraf preuzeo vlast 1999. godine.\n2002. godine – U eksploziji gasa u rudniku uglja u severoistočnoj kineskoj provinciji Heilongđang poginulo je 115 rudara.\n2003. godine – Na samitu Evropske unije u Solunu predstavljen je nacrt Ustava Evropske unije, čije je detalje obrazložio Valeri Žiskar d’Esten, predsednik Evropske Konvencije za izradu Evropskog ustava.\n2005. godine – Umro je američki naučnik Džek Kilbi, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku, čiji je pronalazak iz 1958. godine – integrisano električno kolo, predstavljao osnov informatičke revolucije.\n2009. godine – U Atini je otvoren velelepni Muzeja Akropolja, u kojem je izloženo više od 4.000 antikviteta izuzetne istorijske i kulturne vrednosti. Izgradnja zdanja koje sadrži oko 20.000 kvadratnih metara izložbenog prostora koštala je oko 130 miliona evra. Muzej, delo švajcarskog arhitekte Bernara Čumija, smešten je ispod drevnog Akropolja. Novo zdanje posebno je pripremljeno i za smeštaj frizova sa Akropolja koje je, u 19. veku, u London odneo Lord Eldžin, s dozvolom tadašnjih turskih vlasti.\n2015. godine – Fudbalska reprezentacija Srbije do 20 godina osvojila je titulu prvaka sveta, pošto je u Oklendu, Novi Zeland, pobedila Brazil sa 2:1.


Fratini zadovoljan stavovima Srbije o približavanju EU\n22. oktobar/listopad, 2013.\nNovi savetnik Vlade Srbije, italijanski političar Franko Fratini, izjavio je u utorak u Beogradu da je zadovoljan razgovorima tokom dvodnevne posete s predstavnicima Vlade Srbije i pozdravio to što Srbija u celini podržava proces približavanja EU.\n"Zadovoljan sam političkom dobrom voljom relevantnih predstavnika Vlade, pre svega premijera (Ivice Dačića) i potpredsednika Vlade (Aleksandra Vučuća), ali i ministara s kojima sam se sastao", rekao je Fratini novinarima u Ambasadi Italije.\nOn je pohvalio srpske vlasti zbog pažljivih priprema za pristupne pregovore sa EU, pre svega za poglavlja 23 i 24, ocenivši da je važno to što Srbija u celini stoji iza procesa približavanja Uniji.\nItalijanski diplomata je istakao da je angažovanje civilnog društva "ključno i veoma važno" za sprovođenje reformi radi približavanja Uniji.\nItalijanski diplomata koji će Vladi pomagati u procesu pridruživanja EU, posebno u vezi s poglavljima 23 i 24 pristupnih pregovora, tokom dvodnevne posete sastao se i s potpredsednikom vlade Aleksandrom Vučićem, ministrom pravde Nikolom Selakovićem, kao i šefom delegacije EU Majklom Devenportom.


YouTube pokreće odjeljak komentara na stranici videozapisa - IT Svijet\nYouTube pokreće odjeljak komentara na stranici videozapisa\nOdjeljak za komentare na YouTubeu se oduvijek osjećao kao zamisao za mobilne uređaje – morate se pomicati sve do video preporuka da biste ga vidjeli. Da li je to dobro ili loše, ovisi o tome koliko vrijednosti vidite u komentarima, ali svi se možemo složiti da je trenutno okruženje daleko od sjajnog i YouTube je smatrao prikladnim da ga promijeni. Kompanija je objavila da dodaje pregled odjeljka za komentare odmah ispod opisa videa, proširivši ga dodirom na njega. Postoje i opšt2e promjene na stranici za gledanje, poput većih sličica Up Next i uključivanja objava u zajednici uz ove.\nU budućnosti će se komentari urušiti u pregled koji vam prikazuje izbor najboljih komentara. Google naglašava da se oni automatski biraju na temelju interakcije i angažmana i da se komentari prikačeni od strane kreatora neće nužno pojaviti tamo. Oni će, međutim, biti vidljivi na vrhu kada proširite odjeljak. Kao i uvijek, video se nastavlja reproducirati dok provlačite mišljenja drugih gledatelja. Ovaj redizajn već je neko vrijeme u izradi.\nJoš jedna primjetna promjena izvršena je u odjeljku Up Next (Gore naprijed). Sličice videozapisa sada zauzimaju cijelu širinu ekrana i omogućuju vam da vidite duže naslove u cijelosti. Pridružuje im se nova vrsta sadržaja, kao što su postovi u zajednici i YouTube miksevi, koji su „prilagođeni popisi za reprodukciju koje je stvorio YouTube s videozapisima sa kanala koji gledate ili koji ste nedavno gledali“.\nPromjene se uvode putem ažuriranja na strani servera „tokom sljedećih nekoliko dana“ na Androidu i iOS-u, tako da nema mnogo toga što možete učiniti da brže primite novo okruženje. Uvijek je dobra ideja da budete u toku, pa budite sigurni da ste preuzeli najnoviju verziju YouTubea iz Play Store ili APK Mirror.\nTags: komentari, video, youtube\nPrethodna Epic Games popustio Google-u i postavio Fortnite na Play Store\nSljedeća Greška „tekst bomba“ u iOS-u srušila je Apple uređaje putem obavijesti o aplikacijama


Video: Svi kandidati za načelnika\npetak, 21 Septembar 2012 09:28 Video: Svi kandidati za načelnika\nZenicablog vam ekskluzivno donosi kompletan snimak sinoćnje tribine - foruma na kojem su učestvovali kandidati za načelnika Zenice. Moderator Foruma, Taib Bajramović, ugostio je Faika Uzunovića, Husejina Smajlovića, Zaima Imamovića Kazeta, Muniba Husejnagića, Mirada Hadžiahmetovića i Ismeta Sarajlića. Pogledajte cjelokupan video, u trajanju od 103 minute. Uz predstavljanje kandidata, svaki od njih je odgovarao na tri tematske cjeline, a to su - Strateški pravci ekonomskog razvoja općine i mogućnosti zapošljavanja, - Gdje je javnost u planiranju budžeta? - te Percepcija građana o korumpiranoj vlasti ?. Potom se odgovaralo na pitanja prisutnih. Forum su organizovali NVO „Alternative“ Kakanj i „Independent“ Zenica uz podrsku Centara civilnih inicijativa BiH (CCI). Pogledajte video u dva dijela\n« BPS o džambo plakatima CIK Miradu poništio ovjeru »\nna vrh Vi ste ovdje: HomeZenicaPolitikaVideo: Svi kandidati za načelnika


Odgovor Zoranu Ćirjakoviću - jedini izbor levice su socijalizam i patriotizam | Polemike\nPočetna strana > Polemike > Odgovor Zoranu Ćirjakoviću - jedini izbor levice su socijalizam i patriotizam\nZoran Ćirjaković svojim tekstovima i angažmanom s pravom kritički proziva (neo)liberalne organizacije i aktiviste u Srbiji koji se, što u samoobmani što smišljeno, proglašavaju „levičarima“. Zaista, kada se pažljivije pogleda njihovo praktično delovanje i ideološki diskurs i retorika, vidi se da oni u više suštinskih aspekata izneveravaju istinski levičarsku poziciju.\nS jedne strane, opravdano kritikujući (veliko)srpske nacionaliste koji su glasni i uticajni u jednom delu javnosti, oni, međutim, sasvim tolerišu ili ignorišu antisrpske nacionalizme i šovinizme na našem prostoru, ili ih, u gorim slučajevima, čak direktno podržavaju ili od njih dobijaju podršku. Istinska levica mora u kritici nacionalizma da bude dosledna, pa da ga prepoznaje i kritikuje i kod druge strane, pogotovo kada je u taj nacionalizam upleten jasan interes evroatlantske Imperije. Upravo na ovom aspektu (ne)prepoznavanja i (ne)delovanja protiv istorijski najnesumnjivijeg, najdugovečnijeg i najjačeg imperijalizma na svetskom, pa i našem balkanskom nivou, tzv. levica o kojoj sada govorimo, po drugi put izdaje autentične levičarske ideale. Nakon što se razotkrila kao lažno antinacionalistička, tj. kao skriveno ili otvoreno pronacionalistička (kada su u pitanju nesrpski ili antisrpski nacionalizmi i šovinizmi), ona biva demaskirana i kao proimperijalistička. Uz zanemarive, malobrojne akcije koje uglavnom služe da proizvedu privid suprotnog i legitimišu ovu mrežu kao u bilo kom smislu „levičarsku“, oduvek je bilo skandalozno i degutantno kako ona dosledno prati i izvršava imperijalističku agendu, odnosno spoljnu politiku i interese imperijalnih sila na ovom prostoru. (Neo)liberalni „levičari“ po pravilu su geopolitički i geoekonomski prozapadno orijentisani (takva orijentacija u intelektualnom i kulturom pogledu ne mora sama po sebi biti sporna), oni su za „evropske integracije“, odnosno ulazak Srbije u EU, (brzo) priznanje nezavisnog Kosova u ovom ili onom obliku, a neki od njih su i za NATO, što dovodi „levičarski“ karakter ove opcije do potpunog obesmišljavanja.\nNa kraju, ali ne najmanje važno, ova mreža, čast retkim izuzecima, nema nikakve veze s radničkom klasom, niti se njome bavi i obraća joj se. Njeno klasno poreklo i identitet je (sitno)buržoaski. Zato je logično što se ona iscrpljuje u tzv. politikama (manjinskih) identiteta, bez obzira da li su u pitanju nacionalne, seksualne, rasne, verske ili druge manjine i njihova prava, a od većih društvenih grupa, čini se, uzima u obzir samo žene. Tako se nakon srpskog naroda kao većinskog, i njegovih legitimnih nacionalnih prava, iz njenog vidokruga isključuje i radnička klasa kao najveća društvena grupa. Ovde se najjasnije može uočiti liberalni karakter i poreklo ove ideološke i aktivističke grupacije, i njeno ispadanje iz levičarskog korpusa u pravom značenju tog izraza. Levica u kapitalizmu mora da bude primarno radnička, odnosno socijalistička ili bar socijaldemokratska u ideološkom pogledu - ili nije nikakva levica. Ona doduše preuzima iz registra liberalne demokratije zalaganje i borbu za građanska prava ovih ili onih društvenih grupa, većinskih ili manjinskih, ali njen bazični interes mora da bude borba za socijalno-ekonomska prava i interese radničke klase ako hoće da očuva svoj istinski levičarski identitet.\nU svim ovim aspektima ima smisla i potrebe kritikovati ovakvu „levicu“, i Ćirjaković je u tom pogledu u pravu. Prava levica ne može biti, sa srpske strane a(nti)nacionalna, sa nesrpske ili antisrpske pronacionalna, a sa globalne transnacionalna. Niti može biti proimperijalna i proburžoaska. Zbog toga se zastupnici i promoteri okavih stavova moraju gledati pre kao desničari nego kao levičari. Međutim, alternativa koju Ćirjaković nudi, a njegov tekst je predstavljen kao „manifeste nove srpske levice“ sporna je. Naime, Ćirjakovićeva reakcija na spomenute „levičare“ previše ide udesno, čega je i on svestan, ali smatra da drugačije rešenje nije moguće. Nama se, međutim, čini da je odgovor, u pogledu nacionalnog i državnog pitanja, ne u nacionalizmu, zvao se on „levičarski“ ili „socijalistički“, već u patriotizmu. Bitne razlike između ova dva pojma i društveno-istorijske prakse nisu svesni a(nti)nacionalni „levičari“, ali po svoj prilici, ni Ćirjaković. I jedni i drugi izjednačavaju nacionalizam i patriotizam, jedino što ih prvi gledaju kao nešto negativno, a Ćirjaković kao pozitivno. Upućujući na pojašnjenje iz jednog ranijeg teksta, razlika je u tome što patriota primarno zastupa i brani državu (otadžbinu) u kojoj je rođen, pre svega od spoljašnjih agresora i okupatora, i njihovih unutrašnjih pomagača, dok nacionalista primarno zastupa i brani svoj etnos (naciju).\nOvakvo rešenje čuva levicu od zapadanja u jednu ili drugu krajnost koje se, sa stanovišta levice kako je mi zamišljamo, pokazuju kao lažne alternative. Naime, levica ne sme da bude ni a(nti)nacionalna ili transnacionalna, ali ni nacionalistička. Ona mora da bude internacionalna, što je „zlatna sredina“ između ovih rđavih krajnosti. Pojam internacionalnog ne isključuje nacionalno, kao u slučaju prve, ali se ni ne zatvara u njega, kao u slučaju druge. Ćirjaković je potpuno u pravu kada tvrdi da levica u Srbiji ne sme biti antisrpska - ona mora biti srpska, tj. zastupati i braniti legitimna nacionalna prava većinskog srpskog naroda. Ali, ona ne sme biti samo srpska, već i takva da u njoj mogu da se prepoznaju i da je prihvate i ne-Srbi. Da li će ona biti manje srpska ako nije samo srpska? Ne, samo će proširiti svoju platformu i manevarski prostor. Ćirjakovićeva opcija se solidno drži kad je reč o a(nti)nacionalnoj „levici“. Ali, ona pruža slabu zaštitu od nacionalističke desnice.\nĆirjaković dalje smatra da „nova srpska levica“ treba da bude ne samo nacionalistička, nego i religiozna a čini se i klerikalna; prihvatanje svetosavlja, pravoslavlja i Srpske pravoslavne crkve pruža šansu za njeno „buđenje“. Međutim, religija i crkva, pogotovo pravoslavna, tradicionalno su i čini se nepovratno bliske političkoj i društvenoj desnici, i ona njima, te se tu ne nazire neka perspektiva za levicu. Da od strane SPC dolazi neki značajniji pokazatelj želje za zbližavanjem, moglo bi se drugačije razmišljati. Zato je za levicu dovoljno da ne bude zvanično ateistička i militantno antiklerikalna, što se može videti u akcijama i retorici nekih „levičarskih“ organizacija. Ali sve dalje od toga, u pravcu teizma i klerikalizma, a pogotovo prihvatanja jedne određene konfesije za deo svog identiteta, i naročito u multikonfesionalnoj Srbiji, ne može pripadati istinski levičarskoj opciji. Levičari u Srbiji mogu biti i pravoslavci, i muslimani, i katolici, i ateisti itd. Ali sama levica mora ostati sekularna i insistirati na razdvajanju crkve i države. Stoga se ni na ovom mestu ne vidi kako nas Ćirjakovićeva alternativa štiti od utapanja u kleronacionalistiku desnicu koja izjednačava nacionalno i versko, srpstvo sa pravoslavljem.\nĆirjaković s pravom kritikuje (neo)liberalne „levičare“ ne samo za autošovinizam, već i socijalni rasizam, o čemu sam pisao, i sa njima polemisao još pre 11 godina. Tačno je da levica ne može biti prihvaćena među većinskim osiromašenim, radničkim i nezaposlenim stanovništvom ako a priori, frontalno i ostrašćeno, napada njegov postojeći izgled, ukuse, stavove itd., i elitistički prezrivo ga gleda sa socijalne, obrazovne i kulturološke visine. Ona ga zaista mora bazično prihvatiti i uključiti kao takvog u svoj horizont da bi ga mogla menjati. Ali alternativa nije u strateškom populističkom podilaženju „širokim narodnim masama“, već upravo u njihovom menjanju i uzdizanju tamo gde nisu dovoljno svesne i ispravne. Populizam je suviše negativno konotiran pojam i praksa, i po pravilu predstavlja oruđe i praksu desnice (kako i Ćirjaković navodi), da bi bio potencijalno upotrebljiv i koristan za levicu.\nUmesto populizma, levica mora da promoviše socijalizam, odnosno ideju socijalne demokratije i pravde. Tačno je da bauk nacije kruži Evropom. Ali levica nikada ne sme da zaboravi na bauk klase i klasne borbe. Ona u nedifirenciranom „narodu“ kojim manipuliše desničarski populizam, razaznaje i mora da razaznaje klase. Za levicu je klasno iznad nacionalnog, i ona prepoznaje opasnost od nacionalizma kao potencijalne ideologije vladajuće klase kojom se radnička klasa integriše u jedan socijalno nepravedan i izrabljivački sistem. Tačno je da u koloniji socijalizam nije moguć. Zato je levica nužno patriotska. Ali, u suverenoj nacionalnoj državi, u kojoj je (klero)nacionalizam vladajuća ideologija, socijalizam nije nužan; ona sasvim dobro i lako može biti kapitalistička. Zato ni nacionalizam, pa ni patriotizam, ne može biti krajnje odredište levice. To može biti samo socijalizam. Za levicu nacionalizam nije ni nužan ni dovoljan; patriotizam je nužan, ali ne i dovoljan; socijalizam je i nužan i dovoljan.\nSve u svemu, diskreditacija (neo)liberalnih „levičara“ u pogledu njihovog autošovinizma, socijalnog rasizma i autokolonijalizma, zaista predstavlja nužan uslov pročišćenja i izgradnje prave levičarske pozicije. Ćirjaković svojim kritičkim javnim nastupima i analizama uspešno obavlja taj zadatak. Ali, sama njegova pozicija nije jasno i dovoljno levičarski artikulisana. Levica svakako nije konstantinovićevska antipalanačka filozofija, ali ni palanački brlog. Ćirjaković daje previše koncesija desnici. Mi njega nećemo etiketirati kao „nacional-socijalistu“ ili „klerofašistu“, čemu su skloni spomenuti „levičari“, ali su nam nepohodna neka dodatna razjašnjenja.\nČini nam se da su nužni i odlučujući elementi koji nedostaju u ovoj konstrukciji da bi ona bila jasnije levičarska - internacionalizam i socijalizam, na gore izloženi način. Kod Ćirjakovića se govori odviše o nacionalizmu, a izraz socijalizam je eksplicitno spomenut samo jednom, i to, opet, zajedno s nacionalizmom („socijalistički nacionalizam“), a kao ideja implicitno na kraju teksta, pri spominjanju „solidarnosti, društvene jednakosti i pravedne raspodele“. Sve skupa, nedovoljno za jedan „levičarski manifest“, makar on bio samo „srpski“, koji mora biti nešto više od deklarativne socijalne empatije prema „poniženima i prezrenima“. Pogotovo se ona mora idejno i praktično obezbediti od socijalne demagogije tamo gde se populizam eksolicitno zagovara kao nešto pozitivno. Ćirjaković tačno zapaža da u Evropi i svetu jača populistička desnica, ali nam ne nudi dovoljno argumenata po čemu se njegova pozicija suštinski razlikuje od ove. Štaviše, kao da je njome impresioniran više nego što bi trebalo, pa sugeriše da je u osnovi treba prihvatiti i slediti. Međutim, levičarska strategija ne može biti da prigrli „strateški esencijalizam“ većinskih etničkih i verskih identiteta, koji kombinuje populizam i nacionalizam. To nepromenljivo ostaje politika desnice. Sa svoje strane, levica treba da prihvati i brani većinski etnički identitet, ali ne da se u njega zatvori, a prema većinskom verskom identitetu treba da ostane distancirana, ali tolerantna. Zato sa svom snagom treba da se okrene većinskom klasnom identitetu, jer je to njeno „rodno mesto“, na kome ona može i treba najviše da pokaže svoju snagu i sačuva vlastiti identitet.\nUkratko rečeno, Ćirjaković je previše zanjihao klatno udesno kao odgovor na lažnu projektno finansiranu „levicu“. Treba ga vratiti ulevo da bismo došli do istinske alternative a(nti)nacionalnoj kvazilevici i nacionalističkoj desnici koje već dugo dominiraju gotovo čitavim javnim prostorom, jednako odbacujući poziciju koja je istovremeno patriotska i levičarska.\nZoran Ćirjaković: Levica ima izbor - ili "populizam" ili nebitnost


Najuspješniji su startupi sa ženama na čelu - Women in Adria\nNajuspješniji su startupi sa ženama na čelu\nŽene još uvijek pokreću manje startupa od muškaraca, a razlozi za to su mnogobrojni – od toga da se to još uvijek smatra „muškim područjem“ do toga što često imamo priliku čuti kako se žene u svijetu startupa ismijava, diskriminira, a najviše podcjenjuje. Najnovije istraživanje kompanije First Round Capital koje je pokazalo da su startupi koji imaju ženu na čelu uspješniji od muških, moglo bi im biti dobar poticaj.\nŽenski startupi uspješniji su od muških\nKompanija First Round Capital, koja se bavi ulaganjem u nove startupe, analizirala je podatke 300 kompanija s gotovo 600 osnivača, koje je prikupljala 10 godina, kako bi vidjela koje su karakteristike osnivača uspješnih startupa.\nTako je došla do rezultata da su statupi koji imaju barem jednu osnivačicu puno uspješniji od startupa čiji su osnivači samo muškarci i to čak za 63% uspješniji. Tako među 10 najuspješnijih startupa u koje je kompanija First Round Capital ikada uložila, njih barem 3 ima osnivačicu, što prema riječima kompanije „daleko prelazi ukupni postotak osnivačica u tehnološkoj industriji“.\nMakar je ovo samo mali dio velike ekonomije biznisa, ovi podaci pokazuju da žene svojim znanjima i vještinama, ali i načinima vodstva, doprinose razvoju uspješne kompanije.\n„Moguće je da žene pozitivno utječu na osnivački tim s različitim mišljenjem i iskustvom, a tržište to još uvijek ne prepoznaje. Druga mogućnost je da tržište nameće više standarde koje osnivači sa ženom u timu moraju zadovoljiti. Teško je reći“, rekao je partner u kompaniji Josh Kopelman za Forbes.\nOsim toga da su startupi sa ženama u timu uspješniji, rezultati istraživanja kompanije pokazali su da su startupi s mlađim osnivačima također uspješniji. Tako timovi osnivača s prosjekom od 25 godina ostvaruju 30% bolje rezultate od prosjeka.\nObrazovanje je još jedna stavka uspjeha startupa. Budući da je istraživanje provedeno na startupima u SAD-u, pokazalo je da su startupi čiji su osnivači, odnosno barem jedan osnivač, obrazovanje stekli na jednom od prestižnih 8 Ivy League fakulteta, plus Stanford, MIT i Caltech, imali do 220% bolje rezultate od ostalih kompanija.\nIsto tako, osnivački timovi s radnim iskustvom u kompanijama poput Googlea, Amazona, Facebooka, Twittera, Microsofta ili Applea, imaju do 160% bolje rezultate od drugih startupa.\nZa kraj, ako razmišljate o pokretanju startupa, najbolje bi bilo da to ne radite sami ako želite da vaš startup bude uspješniji. Naime, istraživanje je također pokazalo da najbolje prolaze startupi s dva osnivača, koji i imaju veću šansu privući investitore od startupa s jednim osnivačem.\nPrethodni članakVipnet korisnicima omogućio SMS plaćanje izrade i slanja razglednica iz aplikacije smartphonea\nSljedeći članakJe li rješenje za šoping ispade prerezati karticu ili je problem malo veći?


Elden Ring i svet za ljubitelje Džordža R. R. Martina | Tech | Gaming\nIGRA KOJA SE ČEKA S VELIKIM NESTRPLJENJEM: Novi svet za ljubitelje Džordža R. R. Martina | Smartlife RS\nIGRA KOJA SE ČEKA S VELIKIM NESTRPLJENJEM: Novi svet za ljubitelje Džordža R. R. Martina 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.12.2021. / 22:07\nU pitanju je Elden Ring, priča za koju tvrde da bi mogla da promeni to kako doživljavamo role-playing igre.\nIzvor: Smart Life/Steam\nFrom Software već neko vreme najavljuje novu igru, a u junu 2021. godine se pojavio i prvi gameplay trejler.\nBoje i horor |\nNastala je iz saradnje Džordža R. R. Martina i izvršnog direktora kompanije From Software – Hidetake Mijazakija, što već mnogo obećava.\nProšle godine je dobila nagradu za igru na koju se čeka s najvećim nestrpljenjem (The Game Award for Most Anticipated Game), a nominovana je i 2021. godine.\nPočetkom novembra se pojavio i petnaestominutni video, pa su zainteresovani mogli bolje da osmotre šta ih čeka. Odmah je jasno da je u pitanju From Software igra, budući da je veza sa Dark Souls 3 jasna, ali s jednom razlikom – u Elden Ring igrač ima i konja.\nSigurno je da će se igri obradovati svi ljubitelji dobrih fantazija i RPG akcija, a čekanje bi trebalo da se okonča 25. februara 2022. godine. Tako je bar najavljeno, a oni koji su je testirali tvrde da bi sačekali i duže, najviše zbog neverovatnih detalja i pejzaža.\nIgre fantasy Steam


RUSIJA UNAPREDILA VOZ SMRTI: Raketni kompleks JARS sada i na ŠINAMA (FOTO/VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.11.2019. • 13:30 Srbija Danas/agencije\nDobacuje do Amerike.\n- Napravili smo raketni kompleks "Topolj-M", sada "Jars" za različite tipove baziranja: i za stacionarno i za pokretno i za železničko - svuda je jedna raketa - izjavio je Solomonov u intervjuu za "Nacionalnu odbranu".\nВ России создали ракету «Ярс» для базирования в вагоне:https://t.co/HrzqanpiaQ pic.twitter.com/UKhRkcnXgS\n— Телеканал "Звезда" (@zvezdanews) November 14, 2019\nRusija raketni kompleks Jars Topolj-M voz smrti


Mediji na nemačkom: Srbija proigrala poverenje | N1 Srbija\n02.07.2020. |09.48 |\nМи то одавно већ знамо смањују бројеве од самог почетка а сад су због избора и додатно добро је да им Европа мало удари пацке и било је крајње време\nSamo ovaj list je to objavio. Niko drugi.\nA Rojters šta kaže?


Manje saobraćajnih nesreća | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Manje saobraćajnih nesreća\nManje saobraćajnih nesreća\nISTOČNO SARAJEVO – Na području koje pokriva Centar javne bezbjednosti Istočno Sarajevo u prva tri mjeseca ove godine dogodilo se 220 saobraćajnih udesa, što je za 31 udes ili 12,3 odsto manje nego u istom periodu lani, rekla je Srni portparolka Centra Danka Tešić.\nTešićeva je istakla da je u prva tri mjeseca ove godine u udesima jedno lice poginulo, 11 je teže povrijeđeno, a 26 lakše, dok je u istom periodu prošle godine dvoje lica smrtno stradalo, 17 teže povrijeđeno, a 48 lakše.\nOna je naglasila da je u saobraćajnim udesima u prva tri mjeseca ove godine učestvovalo 427 vozila.\nNajčešći uzroci saobraćajnih udesa su radnje vozilom u saobraćaju i brzina neprilagođena uslovima puta, što je uzrokovalo 132 udesa ili 60 odsto, rekla je ona i dodala da su alkohol i droga uzrok u 20 saobraćajnih udesa.\nTešićeva je naglasila da se nesreće najčešće događaju na magistralnim putevima vikendom, i to po danu od 12.00 do 20.00 časova.\nOna je naglasila da je u prva tri mjeseca u toku redovnih aktivnosti policija evidentirala 5.657 prekršaja u saobraćaju, te protiv 5.403 lica podnijela nadležnim sudovima 87 zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka i građanima izdala 5.257 prekršajnih naloga.\nPrema njenim riječima, kontrolisano je 8.347 putničkih vozila i iz saobraćaja isključeno 416 vozača ili 34 odsto manje nego u istom periodu lani. Vozači su u 353 slučaja ili 85 odsto isključivani zbog vožnje pod dejstvom alkohola i droga, u 50 slučajeva zbog upravljanja vozilom prije sticanja prava i iz ostalih razloga u 13 slučajeva.\nTešićeva je rekla da je u ovom periodu isključeno i 101 vozilo ili 48 odsto manje nego lani, a najčešće zbog isteka registracije i tehničke neispravnost vozila.\nPrethodni članakVaskršnja jaja za 120 socijalno ugroženih porodica\nNaredni članakPoraz Husein-kapetana Gradaščevića kod Pala 1832. godine


URA tvrdi da su primljeni radnici sa partijskom knjižicom, direktor Doma za stare to negira - Crno na Bijelo\nURA tvrdi da su primljeni radnici sa partijskom knjižicom, direktor Doma za stare to negira\nPredsjednica odbora URA-e u Nikšiću prof. dr Tatjana Bečanović kazala je da je očigledno riječ o dugoj praksi DPS-a – “pretvaranju zapošljavanja u glasačku mašineriju”, a da je pravična politika zapošljavanja jedna od najvažnijih politika tog Građanskog pokreta, kako na lokalnom, tako i na nivou države\nIz nikšićkog odbora Građanskog pokreta URA tvrde da im se svakodnevno javljaju Nikšićani nezadovoljni rezultatima konkursa za posao u Domu za stare.\nNa konferenciji za novinare, član OO URA Mirko Pavićević, naveo je primjer da je na mjesto šefa održavanja, za koje je konkursom traženo da kandidat ima visoku stručnu spremu i minimum godinu radnog iskustva, primljena osoba sa srednjom stručnom spremom, iako je među kandidatima bio i elektro inženjer sa prosječnom ocjenom 9,90 na specijalističkim studijnama.\n“Ono što nas zabrinjava jeste činjenica da Bulatović (direktor Doma zdravlja) već sada ne uvažava zakone Crne Gore i pripravnički staž od devet mjeseci ne uvažava kao radni staž, krši stav zakona 50 o radu i ne dozvoljava našim sugrađanima koji su konkurisali da izvrše uvid u konkursnu dokumentaciju. Tu se naravno stiče mogućnost da tužilaštvo pokrene postupak za povredu službenog položaja, za nepotizam i partijsko zapošljavanje”, kazao je Pavićević i dodao da su žalbu podnijeli Upravi za inspekcijske poslove.\nTvrdi da direktoru Doma za stare, Veselinu Bulatoviću, partijski funkcioneri DPS-a donose spiskove ljudi koje treba da zaposli, kao i da je svaki drugi kandidat koji je konkurisao za posao kontaktirao URA-u i kazao im da je partijska knjižica DPS-a i SD-a odlučujići faktor prilikom zapošljavanja.\n“Mi smo u pisanoj formi podnijeli žalbu Upravi za inspekcijske poslove, da izađu na teren da kontrolišu rad Doma za stare, jer sigurni smo da tamo ama baš ništa nije zakonski urađeno. Sa ovom pričom ćemo poći i do ministra i razgovarati sa njim. Moramo da razumijemo da Vlada radi malo više od mjesec, da su to brojne obaveze koje moraju da obave i zaista im m ramo dati malo vremena da istraže sve to. Siguran sam i će priča o Domu za stare u Nikšiću zaista biti pod lupom, ne samo ministra, nego i predsednika Vlade, potpredsednika i svih ljudi koji žele dobro Crnoj Gori”, uvjeren je Pavićević.\nPredsjednica odbora URA-e u Nikšiću prof. dr Tatjana Bečanović kazala je da je očigledno riječ o dugoj praksi DPS-a – “pretvaranju zapošljavanja u glasačku mašineriju”, a da je pravična politika zapošljavanja jedna od najvažnijih politika tog Građanskog pokreta, kako na lokalnom, tako i na nivou države.\n“Reći ću kako će URA zapošljavati. Tekst konkursa moraće da bude u potpunosti ispoštovan. Kandidatima će se bodovati i vrednovati stručna sprema i sve reference, a biće formirana i rang lista, na osnovu koje će se znati i moći utvrditi ko je i zbog čega zauzeo određeno mjesto na njoj. Kandidati će biti o svemu blagovremeno obaviješteni”, kazala je Bečanović.\nOna je pozvala sve građane Nikšića da im prijavljuju sve nezakonitosti, a oni će uvijek reagovati jer, kako je kazala, sada imaju i političkih mehanizama da speriječe ovakvo ponašanje DPS-a.\n“Oni očigledno još uvijek nisu svjesni šta se desilo 30. avgusta. Treba o tome da se obavijeste i da se pripreme za ono što ih čeka 14. marta. Nadam se da je ovo poslednja praksa i da će se svi ostali lokalni izbori u Crnoj Gori obavljati u potpuno drugoj atmosferi, ne u atmosferi ovolike napetosti i ovolikog zastrašivanja građana i pokušaja kupovine njihovih glasova”, poručila je Bečanović.\nDom za stare u Nikšiću, prema riječima direktora, počeće sa radom u aprilu, a ne u januaru kako su u početku namjeravali. Bulatović je kazao da se za 40 radnih mjesta prijavilo 567 kandidata i da su svi primljeni po stručnoj spremi, a ne po partijskoj liniji.\n“Mi smo primili, po meni, najkvalitetnije kadrove od onih koji su se javili. Apsolutno nema nikakve partije, niti sam ja znao da li je ko koja partija. Rukovodili smo se isključivo njihovim stručnim referencama i kapacitetima. Aspsolutno smo spremni za bilo kakvu kontrolu i inspekciju”, kazao je Bulatović.\nIstakao je da sa primljenim kandidatima nijesu sklopili ugovore o radu već će to uraditi naknadno kada im bude odobren budžet kojim su planirana sredstva za zaradu zaposlenih, da su resornom ministarstvu poslali spisak primljenih radnika, kao i da će svi koji dobiju posao u međuvremenu proći odgovarajuću edukaciju.\n“Po aktu o sistematizaciji predvidjeli smo oko 130 radnih mjesta i novi konkurs će biti čim Dom počne da radi. Sada pričamo sa budućim korisnicima Doma. Mi u Domu u Risnu imamo 34 korisnika koji su iz Nikšića, i njih 99 odsto bi da se vrati ovamo”, kazao je Bulatović.


A_Annie_Red profil | netki.org\nPoslednje prijavljivanje: 5.6.20. 05.12.12\nKlikom na dugme, podići ćeš A_Annie_Red na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. A_Annie_Red će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o A_Annie_Red\nRadni sati A_Annie_Red


Dr DRAGAN MARKOVINA, ISTORIČAR I PUBLICISTA: I dalje živimo ponižavajuću nacionalističku stvarnost – Monitor\nNema nikakve šanse da će se Bosna i Hercegovina raspasti, niti da će se granice na Balkanu mijenjati, pa stoga nema smisla o tome raspravljati. To ne služi ničemu, izuzev tome da nacionaliste održava na vlasti i da stvarni životni problemi nikad nisu u fokusu\nMONITOR: U intervjuima ocjenjujete da su današnja društva i državne politike u Srbiji, BiH i Hrvatskoj, dominantno nacionalističke. Jedna od tih država je u EU, a druge dvije su „na putu“. Da li to znači da nas EU i obaveze iz Lisabonskog sporazuma neće izliječiti od dominacije nacionalističkog sentimenta i populističke politike koja mu podilazi?\nMARKOVINA: Vjerovanje da će se ulaskom u EU riješiti svi problemi, a posebno to da će taj ulazak pomoći obračunu s nacionalizmom je dirljivo naivno i nevjerovatno je da značajan broj ljudi još u to vjeruje. To je bila iluzija i dok je Unija bila u puno boljoj ideološkoj situaciji, a kamoli danas. Da, ovdje živimo ponižavajuću nacionalističku stvarnost, od koje je jedino gora institucionalizacija civilnog društva koje očekuje da mu međunarodni projekti ili grantovi riješe situaciju u zemlji. To se, naravno, neće dogoditi, između ostalog i zbog toga što se aktivizam pretvorio u posao, potom što svi ti fondovi uvjetuju invalidnu ideološku priču u kojoj je socijalizam zabranjen pojam, a na koncu i zato jer novo proširenje EU nije niti na vidiku, čak ni u srednjoročnoj perspektivi. Kako je nacionalizam jači nego ikada i kako treba priznati da je ljevica na duže vrijeme poražena, ostaju prosvjetiteljski rad i spremnost na poraze, partizanska etika i držanje podalje od bilo kakvih veza s vlastima i nacionalistima. Samo što na to, da se ne lažemo, nitko nije spreman.\nMONITOR: Da li postoji sličnost između „nacionalističkog revanša“ u zemljama Istočnog bloka posle 1989. i naših nacionalizama koji su bili okidač za mobilizaciju čiji je rezultat bio tragični raspad SFRJ-a?\nMARKOVINA: Jugoslavenski slučaj je avangarda onoga što sada gledamo u Europi, a tu prvenstveno mislim na uspon postfašizma i drugih oblika radikalne desnice te obnovljenog klerikalizma. Stoga, ako to imalo tješi, mi smo već prošli najgore. Pravi problem je taj što do tog revanša ne bi ni došlo da ga nisu proizveli nominalni komunisti i visokopozicionirani članovi partije. Žao mi je što to moram reći, ali SKJ je sa svim svojim republičkim partijama ključni krivac za ovo što nam se dogodilo. Ulični nacionalisti, akademici, crkva i pisci došli su tek kao nadogradnja. Međutim, mislim da je potpuni izostanak samopoštovanja ovdašnjih društva koji je nastupio nakon raspada zemlje, najgori ishod čitavog procesa, kada razgovaramo o ovome. I sada svi mi ovdje, umjesto da se ponosimo na specifičnost jugoslavenskog NOB-a i činjenicu da smo sami oslobodili zemlju od fašizma i domaćih kolaboracionista, pristajemo na tu priču bivših zemalja Istočnog bloka o dva totalitarizma. A Hrvatska i Slovenija u toj istoj EU šute, kao da partizanska pobjeda nije njihova. Da tragedija bude veća, i dan danas su svi čelni ljudi Hrvatske, od Plenkovića do Milanovića, potomci partizana i opet ništa.\nMONITOR: Ljevica, a Vi ste bili i predsjednik stranke Nova ljevica, u velikoj je defanzivi u regionu. Govorili ste da socijal-demokratske stranke koje su u većini država naslijedile značajan deo članstva i resursa republičkih komunističkih partija, nisu uspele da se sačuvaju od komformizma i prihvatile su dominantno raspoloženje i „diktat“ novih nacionalističkih partija. Da li je to samo napredovanje konformizma iz vremena SFRJ-a, kada su neke od tih partija „branile republičke interese?“\nMARKOVINA: Prije svega moram reći da se osjećam puno bolje otkad sam se povukao iz aktivne politike i jednostavno nisam najbolja adresa za razgovor o budućnosti ljevice, jer ne želim demoralizirati ljude koji se lome oko toga da je iznova uspostave i u tome, barem u Sloveniji i Hrvatskoj donekle i uspijevaju. Mislim, naravno na uspjeh Levice u Sloveniji te koaliciju oko Možemo, koja uključuje i Novu ljevicu u Hrvatskoj. Međutim, još će dugo vremena proći dok istinska lijeva pozicija ne napusti marginu. Kako ovdje, tako i u Europi. Što se tiče oportunizma socijaldemokratskih nasljednica partije, kao što sam već rekao maloprije, ta partija se još puno prije raspada zemlje pretvorila najvećim dijelom u partiju oportunista i karijerista, koji s avangardnim korijenima partije nisu imali ništa. A politiku, čak više od ideja, čine ljudi. Nakon svega, tu nisu ostali kvalitetni kadrovi, a o idejama da ne govorim. Njih više uopće nema. Ostala je tek rasprava o tehnologiji vladanja.\nMONITOR: Sigurno ste u toku sa velikom ujdurmom oko najnovijeg “non pejpera” koji je, navodno, potekao iz kabineta slovenačkog premijera Janeza Janše. Kakav je Vaš odnos prema tajanstvenim okolnostima nastanka ovog „papira“ i njegovom sadržaju?\nMARKOVINA: S obzirom da živim između Hrvatske i Bosne i Hercegovine, u kojoj provodim uvjerljivo najviše vremena u posljednje vrijeme, mogu reći da sam duboko nesretan zbog stalnog vraćanja na ratne teme i pitanje granica, na atmosferu paranoje i histerije koja se oko toga stvara i na činjenicu da nas se niti 25 godina nakon rata ne pušta da izgradimo normalan život. Naivnost mojih drugova s ljevice koji se svaki put uhvate na ovaj mamac je pak posebna priča. Ukratko, nema nikakve šanse da će se Bosna i Hercegovina raspasti, niti da će se granice na Balkanu mijenjati, pa stoga nema niti ikakvog smisla o tome raspravljati. To ne služi ničemu, izuzev tome da nacionaliste održava na vlasti i da stvarni životni problemi nikad nisu u fokusu.\nMONITOR: Ako ostavimo po strani „teorije“ o zavjeri, interesantno je da se baš Janša pominje kao njegov autor, a Slovenija će predsjedavati Savjetom EU u drugoj polovini ove godine. Da li uticajni politički i biznis krugovi u EU, zajedno sa našim „balkanskim prinčevima“, već izvesno vrijeme razgovaraju o „planu B“ za višegodišnje političke krize?\nMARKOVINA: Odgovorio sam maloprije na to pitanje, a i napisao sam veći tekst na Telegramu o ovoj temi. Jednostavno, mislim da je ta tema besmislena i da je svako zadržavanje na njoj kontraproduktivno. Život je jedan i mi čitave generacije opterećujemo s ratom iz devedesetih, a sjetimo se gdje je Jugoslavija bila 1970. godine, s istim odmakom od rata. Neće doći do promjene granica, štoviše, Bosna i Hercegovina se nije raspala ni kad se ozbiljna ratna mašinerija pokrenula da se to dogodi. Ne postoje nikakve naznake da je to moguće, niti da EU ima takvu vrstu politike. A to što postoji radikalna neliberalna desnica sa svojim snovima o novom europskom poretku, a postoji, je sasvim druga tema.\nMONITOR: Da li Vas iznenađuje što su na lokalnim izborima u Mostaru, u decembru prošle godine, najviše glasova dobile tri partije koje su dominirale i 12 godina ranije. Ni izbor gradonačelnika Mostara nije bio iznenađenje. Kakav je doprinos institucije Visokog predstavnika i međunarodne zajednice u BiH, posebno kada se radi o ponovnom povezivanju ljudi?\nMARKOVINA: Ne iznenađuje me niti najmanje. Uostalom, broj ljudi koji glasaju za nacionalističke partije u Bosni i Hercegovini pa i Mostaru, praktično je isti od ‘90. do danas. Tek između 20 i 25 posto ljudi nije podržavalo i ne podržava nacionaliste i nema potrebe da se lažemo više oko toga. Ono što je pak poražavajuće u Mostaru, u kojem sam proveo čitavu ovu zimu, jeste ogroman nesrazmjer između medijske slike koja izgleda kao da grad živi dubinsku podjelu i na rubu incidenta i stvarnosti koja je takva da se u gradu potpuno normalno živi, da ljudi normalno komuniciraju i druže se te da je čak i kampanja protekla bez većih incidenata. Drugim riječima, kad ljude pustite na miru i ne maltretirate ih s velikim temama, oni će i dalje glasati za svoje, ali će normalno živjeti i ponašati se prijateljski između sebe. I to nema nikakve veze s međunarodnom zajednicom i njenim potezima, nego s činjenicom da je Mostar oduvijek bio i ostao višenacionalan grad i da je ljudima, unatoč svemu, prirodno živjeti zajedno.\nSve tri strane u BiH moraju u nečemu popustiti\nMONITOR: Svojevremeno je Fra Marko Oršolić rekao da bi Dejtonski sporazum trebalo prvo realizovati po nekim suštinski bitnim odredbama (kao što je povratak raseljenih i protjeranih ljudi), pa ga onda mijenjati ili ukinuti. Da li je, i ta nemoć da se ljudi u značajnijem broju vrate u svoje stare krajeve, doprinijela da autori ove non-pejper kartografije misle da mogu imati uspjeha, „na ovaj ili na onaj način?“\nMARKOVINA: Apsolutno je jasno da je činjenica što se upravo ta odredba Dajtona o povratku svih ljudi svojim kućama nije desila, ključni problem čitave priče. Međutim, nije li malo cinično, da to zapravo više nitko ne spominje. Čitav problem Bosne i Hercegovine je nespremnost da se postigne kompromis iznutra, a ta nespremnost potiče od ideje da je moguće vratiti stvari na stanje prije rata i da će nekakva imaginarna međunarodna zajednica dati za pravo samo jednoj strani ili politici. Čak i kad bi takvo nešto bilo moguće, a nije, jednostavno je tek u tim okolnostima neodrživo da imate ozbiljan broj nezadovoljnih ljudi, a očekujete funkcionalnu zemlju. Ukratko, sve tri strane moraju u nečemu popustiti. Naravno, da je do ovakvih odnosa došlo zahvaljujući užasnim zločinima, logorima, etničkim čišćenjem pa i genocidu, ali stvari se više neće demografski promijeniti. Sad smo u 26. godini nakon okončanja rata i tko se mislio vratit, vratio se. Ovo je sada to i jedino što bi bilo lijepo da ovo prihvatimo kao realnost i probamo u njoj naći najmanji zajednički nazivnik. To podrazumijeva kompromis i slobodnu raspravu bez histerije i optužbi za nacionalnu izdaju. Što je nemoguće jer su svi napravili sve da odgoje isključive zajednice i birače.\nLjudi u Crnoj Gori se moraju dogovoriti kakvu zemlju i društvo žele\nMONITOR: Jedan ste od 800 poznatih ličnosti koje su potpisale Apel za osudu ugrožavanja mira u Crnoj Gori, prošle godine. U međuvremenu, DPS je izgubio većinu u crnogorskom parlamentu, a novu Vladu su formirale tri opozicione koalicije. Zašto je alternativa mejntrim politikama u ex-yu državama toliko slaba, a kad je i ima u vlasti, ona je u velikoj manjini?\nMARKOVINA: Sve ovo što sam napisao za Bosnu i Hercegovinu, vrijedi i za Crnu Goru. Ljudi unutar zemlje se moraju dogovoriti o tome kakvu zemlju i društvo žele. Što je prilično nemoguće u situaciji kada su strasti ogromne, a pozicije nepomirljive, kako je u Crnoj Gori danas. Razlog zbog kojeg sam potpisao Apel jeste činjenica da je taj potpuno nepromijenjeni agresivni nacionalistički klerikalizam koji je sa skoro pa istom retorikom nastupao i zazivao devedesete, opet stekao ozbiljnu političku moć. I inače mislim da je uspostava klerikalizma i monopola vjerskih zajednica nad društvenim i političkim životom jedna od gorih stvari koja se desila, a konkurencija je po tom pitanju ogromna.