Intervju: Jan Bjerring Gabrielsen, Milestone Systems – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 25 Novembra, 2013 456 Nema komentara\nkom u jugoistočnoj Evropi\nU ovome broju magazina donosimo intervju sa industrijskim stručnjakom iza kojega je veoma impresivna profesionalna karijera, a koji danas obavlja dužnost voditelja kompanije Milestone Systems za regiju centralne i istočne Evrope. O specifičnostima tržišta u Adriatic regiji, novinama u proizvodnom portfoliju kompanije Milestone Systems, ali i o mnogim drugim interesantnim temama razgovarali smo sa gospodinom Janom Bjerringom Gabrielsenom\na&s Adria: Gospodine Gabrielsen, iza vas je zaista veoma impresivna profesionalna karijera. Da li biste za naše čitaoce rekli riječ-dvije više o vašem profesionalnom putu prije dolaska u kompaniju Milestone Systems?\nJan Bjerring Gabrielsen: Preko 18 godina iskustva sam stekao u oblasti telekomunikacija i IT industrije radeći na poslovima razvoja poslovanja, računovodstvenog upravljanja i upravljanja razvojem proizvoda. Diplomirao sam kao inženjer računarstva i elektronike, specijalizirajući se u podatkovno-matematičkim i mikroprocesorskim tehnologijama na Tehničkoj akademiji u Kopenhagenu. Tokom 1990. bio sam uključen u veliki panevropski projekat podatkovne mreže, koji je obuhvatio Skandinaviju i Evropu, pri čijoj realizaciji sam iskoristio znanja iz domena mrežnih routera i protokola, stečena tokom veoma opsežne obuke u kompaniji Cisco Systems u Sjedinjenim Američkim Državama. 1994. g. sam se pridružio kompaniji Cray Communications (današnji Intel) u njihovom danskom razvojnom centru. Asistirao sam u stvaranju tehnologije za preusmjeravanje/preklapanje IP protokola i u uspostavljanju mrežne sigurnosti u Aziji. Jedno od mnogih mojih dostignuća iz tog vremena je bilo dizajniranje i implementacija sigurne mrežne arhitekture u gradovima Šangaj i Kuala Lumpur. 1995. g. sam se pridružio kompaniji Digital Equipment Corporation u Danskoj kako bih pomogao u uspostavljanju Odjela za profesionalne konsultantske usluge u području podatkovnih komunikacija, IP umrežavanja i IT rješenja. Kasnije sam dao svoj doprinos i u kompaniji Orange (francuski Telecom operater), gdje sam bio zaposlen kao direktor za razvoj proizvoda u Odjelu za korporativna poslovna rješenja, s odgovornošću za mobilna rješenja, fiksnu telefoniju, širokopojasne medije i internet. Tokom tog razdoblja bio sam uključen i u pokretanje konvergentnih fiksnih i mobilnih servisa, kao što su GPRS, mobilni poslovni portal i Wanado ISP poslovanje. Predvodio sam tim zadužen za strategiju dizajniranja arhitekture osnovne mrežne infrastrukture na bazi rasprostranjene arhitekture optičkih vlakana za mobilne i fiksne servise. Od 2001. do 2006. g. radio sam kao voditelj za razvoj proizvoda i širokopojasne usluge u Enterprise Business odjelu kompanije Maxis Communications u Maleziji, sa fokusom na strateško planiranje i razvoj proizvoda s ciljem identificiranja potencijalno novih tehnologija i usluga. Nakon toga sam se posvetio novim radnim zadacima u Danskoj i Australiji. 2007. g. sam pristupio kompaniji Milestone Systems, gdje sam veoma brzo promovisan u voditelja za regiju centralne i istočne Evrope.\nRast tržišta na Balkanu\na&s Adria: Kompanija Milestone je široko poznata kao globalni lider u segmentu softvera za upravljanje videom koji je baziran na otvorenoj platformi. Milestone XProtect softver je moćan, jednostavan za korištenje i nudi širok spektar različitih mogućnosti i karakteristika, koji zadovoljavaju potrebe osnovnog ali i naprednog videonadzora. Kolika potražnja, zapravo, vlada za Milestoneovim proizvodima u regiji za koju ste odgovorni?\nJan Bjerring Gabrielsen: Regija za koju sam odgovoran se prostire od Češke Republike do Balkana i Turske. S tim u vezi, postoje i određene razlike po pitanju potražnje za proizvodima. Najizraženija potražnja trenutno je na Balkanu, gdje bilježimo rast veći od 25 posto. U toj potražnji jedan manji dio se odnosi na analognu tehnologiju, ali raste i potražnja za integrisanim rješenjima, što znači da kupci žele optimizirati svoja ulaganja. U svojim nadzornim rješenjima oni vide više od samih IT rješenja, što ukazuje na to da kupci žele integrisati protivprovalne, vatrodojavne i druge srodne sigurnosne sisteme sa videonadzorom. Općenito, kada je u pitanju potražnja za našim proizvodima u ovoj regiji, prisutna je velika raznolikost, ali nit koja povezuje sve te zahtjeve jeste da kupci žele integrisati nove proizvode unutar postojećih rješenja.\na&s Adria: Kako bi krajnjim korisnicima i kupcima svojih proizvoda osigurala najbolju uslugu na terenu, kompanija Milestone Systems svojim distributerima i partnerima u prodaji osigurava kompletnu edukaciju i podršku u prodaji. Koje uslove bi trebala zadovoljiti kompanija koja distribuira i prodaje Milestoneove proizvode kako bi zadovoljila kriterije tako visoko rangiranog principala po pitanju prodaje i pružanja tehničke podrške?\nJan Bjerring Gabrielsen: Neki naši distributeri su, s obzirom da dolaze direktno iz sigurnosne industrije, veoma fokusirani na nadzor i sigurnost. Međutim, imamo i distributere koji dolaze iz IT branše i oni su mahom više orijentisani ka infrastrukturi i mrežnoj opremi. I jedni i drugi su podjednako uspješni. I jedni i drugi imaju svoje vlastite zahtjeve, koji su u oba slučaja zadovoljeni pomoću naše otvorene platforme.\na&s Adria: Videonadzorna industrija trenutno migrira od analogne ka IP tehnologiji. Da li se, shodno vašem mišljenju, ova migracija u jugoistočnoj Evropi odvija zadovoljavajućom dinamikom?\nJan Bjerring Gabrielsen: Postoje određeni izvještaji koji govore u prilog činjenici da se u određenim regijama istočne Evrope migracija od analogne ka IP tehnologiji odvija brže nego što je to slučaj u nekim regijama na Zapadu. Mislim da je situacija takva zbog činjenice da su korisnici u zemljama istočne Evrope prije svega imali i znatno manju bazu instalirane analogne opreme, pa su mnogi od njih direktno preskočili na IP tehnologiju. Dakle, moj odgovor na ovo pitanje bi bio veoma koncizan i jasan: “Da, veoma smo zadovoljni napretkom kojem smo svjedoci u spomenutoj regiji.”\na&s Adria: Milestoneovi sigurnosni proizvodi iz široke XProtect® palete softvera za upravljanje IP videom dio su sigurnosnih instalacija širom svijeta. Koji su to projekti koji posebno zaokupljaju pažnju kompanije Milestone Systems a koji su vezani za plasman vaše opreme? Da li bi neki od infrastrukturnih projekata čija se realizacija u posljednje vrijeme najavljuje u Adriatic regiji mogli biti od posebnog interesa za kompaniju Milestone Systems?\nJan Bjerring Gabrielsen: Imamo u planu neke velike infrastrukturne projekte, no mi uglavnom pokrivamo većinu vertikalnih tržišta, kao što su banke, vladini projekti i sl.\n“Incubation and Ventures”\na&s Adria: S ciljem da zadrži istraživanje i razvoj novih proizvoda i rješenja na potrebnom nivou, kompanija Milestone Systems je ubrzala svoje razvojne aktivnosti i uspostavila potpuno novu poslovnu jedinicu – Incubation and Ventures. Kakva su očekivanja od ovoga novog odjela i koji konkretni zadaci su ispred njega postavljeni?\nJan Bjerring Gabrielsen: Cilj te poslovne jedinice je razvoj novih proizvoda i usluga koji bi imali visok potencijal za tržišnu nadmoć i diferencijaciju te postizanje dodatnog rasta pomažući poduhvate novih Milestoneovih partnera. Tim će raditi na procesima vezanim za portfolij koji pokriva nova poslovna područja u kojima vidimo veliki potencijal i integrisat će ga u naše osnovno poslovanje onom dinamikom kojom bude sazrijevao. To zahtijeva veoma široko razmatranje novih tehnologija i poslovnih segmenata, koje će nastaviti graditi Milestoneovu viziju, a koje obuhvata omogućavanje optimizacije poslovanja kroz korištenje otvorene IP videonadzorne platforme. Prva novina iz ovoga odjela je Milestoneov ArcusTM, novi softver za upravljanje videom koji je koncipiran kao multiplatforma, a namijenjen ugrađenim partnerskim rješenjima.\na&s Adria: Mnogi ekonomski i tržišni analitičari su se složili kako su migraciju od analogne ka IP tehnologiji na globalnom planu u najvećoj mjeri usporili veoma negativni ekonomski tokovi, uzrokovani nedavnom ekonomskom krizom. Da li se tržišta u zemljama istočne Evrope, za koja ste nadležni, suočavaju sa negativnim efektima ekonomske krize i kako se takvi efekti manifestuju u praksi kada je u pitanju plasman Milestoneovih sigurnosnih proizvoda na ovim tržištima? Na koji način prevazilazite spomenute probleme?\nJan Bjerring Gabrielsen: Suočili smo se sa izvjesnim izazovima u tom razdoblju ekonomske krize, ali smo, zapravo, upravo u toj regiji za vrijeme krize zabilježili rast. Mislim da to ima veze sa našom dobrom partnerskom mrežom, a tokom tog teškog razdoblja intenzivno smo se fokusirali na to da pružimo svu neophodnu podršku upravo partnerskoj mreži. Mislim da je za taj rast zaslužna kombinacija vrlo dobrih proizvoda i vrlo dobrih partnera, te činjenica da skupa možemo isporučiti odlična rješenja. Imamo širok portfolij proizvoda koji pokrivaju sve moguće potrebe, pa smo čak i u teškim vremenima u mogućnosti ponuditi, sa ekonomskog aspekta posmatrano, atraktivna rješenja.\na&s Adria: Kakvi su vaši planovi kada govorimo o povećanju tržišnog udjela Milestoneovih sigurnosnih proizvoda na tržištima u Adriatic regiji i na tržištima drugih zemalja jugoistočne Evrope? Na koji način je moguće značajnije povećati tržišni udio u zemljama koje su još uvijek teško pogođene posljedicama ekonomske krize?\nJan Bjerring Gabrielsen: Cilj nam je dalje proširiti našu prodajnu mrežu u regijama u kojima nismo snažno zastupljeni u ovome trenutku. Imamo prilično veliki ured u Sofiji, tako da smo sada u mogućnosti pokrivati regiju na lokalnoj razini. Dakle, radi se o kombinaciji lokalne prisutnosti i rada sa našim distributerima s ciljem proširenja na nova područja. Tu je, naravno, i naša snažna fokusiranost i nastojanje da imamo proizvode koji zadovoljavaju potrebe tržišta. Dakle, trebali bismo biti u mogućnosti uskladiti zahtjeve koje susrećemo na tržištima u Adriatic regiji sa našim proizvodnim portfolijem.\nU stvarnosti postoji mnogo faktora koje bi trebalo uzeti u obzir u cilju povećanja naše prodaje, no mislim da je za nas najvažnije intenzivirati ono što smo radili u proteklom periodu.\nTags: Jan Bjerring Gabrielsen


Ristovski: Sledeća uloga bi morala da mi bude veliki izazov @ InfoBijeljina \n"Tako je, serija je snimljena veoma brzo, to govori samo o tome da smo bili dobro organizovani", potvrđuje Ristovski, producent i glumac na projektu, dodavši da je njegova "Zillion produkcija" još jednom dokazala da može i u kratkom periodu da snimi ovakvo djelo, za sasvim normalan budžet, a imali su veliku podršku glavnog producenta – kompaije Telekom Srbija.\n"Imali smo veliku sreću i da se niko nije razboleo od korone, što je veoma važno, jer su sve produkcije prekidale svoj posao, a mi smo sa odličnom energijom i tim zanosom koji je vladao u ekipi, verom u ceo projekat, pobedili tu koronu, zaštitili naše ljude i eto stigli smo do kraja, kao pobednici", uzbuđeno priča glumac, naslovni junak i prethodne uspješne serije i filma "Kralj Petar Prvi".\n"Sa jedne strane je to zaista odlično, i za producente i glumce, koji često nisu imali posla, skoro da nisu imali od čega da žive, a sada svi toliko rade da trče sa jednog na drugo snimanje, svi se razbijaju od posla, ali je gledalište već prezasićeno tim serijama", jasan je glumac, koji akcentuje da onda i sam kvalitet serija ne može da se ostvari, kao što bi trebalo.\n"Glumci nemaju vremena da se spreme, niti da promene lični opis, da uđu u te neke nove likove, i ja sam gledam neke glumce pa se pitam koja je serija u pitanju, u istom kostimu igraju u tri serije paralelno, sve to ima svoje dobre i loše strane", analizira situaciju Ristovski, a naglašava da je svakako opet bolje da je sada hiper produkcija, nego da uopšte nema produkcije.\nProtagonista filmova najvećih reditelja iz Srije - Emira Kusturice ("Podzemlje") i Gorana Paskaljevića, sa kojim je često radio ("Bure baruta", "San zimske noći", "Optimisti", "Medeni mesec"), u seriji "Drim tim" ponovo sarađuje i sa kolegom, rediteljem Milošem Radovićem, koji je ovdje u ulozi scenariste, a prethodni projekat "Dnevnik mašinovođe" kao film i mini seriju radili su 2016. godine.\nOsim toga, Ristovski je bio glavna zvijezda i Radovićevih ostvarenja "Mali svijet" i "Povratak u raj", tako da su i oni na neki način – "drim tim", pravi tim snova.\nScenario prati fudbalskog fanatika i bivšeg fudbalera - Iliju Srdića Iku i neobičnog tima sa njegovih 11 sinova, koji će dostići neočekivano velike uspjehe, da se mnogo ne otkriva radnja nove TV priče.\nSvaka epizoda priča je za sebe, a težište je na napredovanju Ikinog porodičnog kluba "Bulbuderac" na fudbalskoj mapi Srbije i regiona.\nIskreno se glumac uželio komedije, ali opet, karijeru je gradio i upravo na filmovima krimi tematike "Do koske" Bobana Skerlića (1997), ali i špijunskog trilera "Balkanska pravila" Darka Bajića te iste godine.\nNedavno je bio i dio istorijskog spektakla, sada je u komediji, a da li bi se ikada vraćao kriminalističkom žanru kao nekada davno, pitanje je za junaka "Drim tima".\n"Moja karijera je sigurno raznovrsnija od tih elemenata, ali svakako možemo postaviti stvari i na taj način", iskren je Ristovski, akter i ratne epske drame "Sveti Georgije ubiva aždahu" po tekstu Dušana Kovačevića, u režiji Srđana Dragojevića.\n"To su neke stvari koje zavise od sticaja okolnosti, desi se scenario, ili režiser koji hoće taj žanr, ja izguram neki projekat, nisu to uvek neke svesne namere, jednostavno dođem u tu situaciju da je ova TV serija 'Drim tim' bila spremna, i onda smo uzeli da radimo."\nKako napominje, nema tu dugoročnih priprema, danas je sve to improvizacija, kako "padne" projekat, onda se ekipa uhvati za to i snimaju.\n"Lično bih voleo sve žanrove da glumim, dok me još drži snaga, a moj sledeći posao, ako ga budem radio glumački, moraće da bude baš neki veliki izazov, jer ovako, mrzi me da dalje glumim", otkriva filmski Kralj Petar Prvi Karađorđević.\nIpak, Ristovski nije aktuelan jedino sa ovom serijom, već je tu i filmski projekat "Ime naroda" Darka Bajića, po scenariju Milovana Vitezovića i grupe saradnika, gdje je on samo iza kamere, kao producent.\nSvečana premijera ove istorijsko-biografske drame biće na Festivalu Evropskog filma na Paliću 12. septembra, a film prati sudbinu nekada gradonačelnika Novog Sada - Svetozara Miletića, kojeg tumači Ljubomir Bandović.\nKako je došlo do ovog projekta i da li je bilo uloga za njega, ali nije imao vremena da odigra, pitamo producenta čija kuća "Zillion" stoji iza 20 projekata, filmova i serija.\n"Film je bio iniciran od Pokrajinske vlade Vojvodine, radi se o Svetozaru Miletiću, velikom političaru, misliocu, borcu za srpska prava u tadašnjoj Austro-Ugarskoj", objašnjava Ristovski portret značajne ličnosti kao teme ovog filma.\n"Tu jesam samo producent, jer nije bilo uloge za mene, samim tim nije bilo potrebe da igram onako na silu, ja se ne guram baš po svaku cenu", jasan je glumac, inače i reditelj dva filma po svom scenariju – "Belo odelo" i "Beli lavovi".\nU posljednjem periodu glumac je zaista puno snimao, gotovo paralelno (2018/2019) su izašli filmovi "Pijavice" Dragana Marinkovića (sarađivali su davno i u naslovu "Bumerang"), italijanska melodrama "Čovek koji je kupio Mesec", drama "Između dana i noći", kao i hrvatska komedija "Koja je ovo država" Vinka Brešana.\nNa sve to stigao je da snimi i veoma kompleksan istorijski film i seriju od 11 epizoda "Kralj Petar Prvi" u režiji sina Petra Ristovskog.\nTada je i najavio definitivno povlačenje iz glume, a onda je naišla i uloga u seriji o fudbalskom timu, koja ga je čekala još prije 10 - 15 godina kada se projekat najavljivao i pripremao.\nOnda, šta dalje, poslije "Drim tima"?\n"Tačno, posle 'Kralja Petra' sam stvarno mislio da neću više glumiti, jer me je taj projekat stvarno izmorio, ogroman poduhvat, bio sam i producent i glavni glumac, ali Miloš Radović je ovo pisao za mene, još toliko davno, i to nikako nije moglo da se odbije", iskren je Ristovski, da bi dodao ono što mu je na duši: "Teško da ću nešto od uloga novo prihvatiti u bliskoj budućnosti, za sada je tako".


Ugljanin: Skupština Srbije treba usvojiti rezoluciji o Srebrenici – Minber\nsrp. 24, 2015 at 8:40 am\nPredsjednik Bošnjačkog nacionalnog vijeća Sulejman Ugljanin izjavio je u Novom Pazaru da “Skupština Srbije treba usvojiti rezoluciju o genocidu u Srebrenici” u cilju uspostavljanja povjerenja i suradnje između Srba i Bošnjaka, javlja Tanjug.\nOn je jučer na konferenciji za novinare rekao “da bi neusvajanje te rezolucije značilo da će oni koji i dalje uživaju zaštitu države i oružanih snaga Srbije, u Bošnjacima i dalje gledati strano tijelo koje treba ukloniti s ovih prostora” i čekati novu priliku da “Bošnjake za sva vremena uklone iz Srbije “.\nUgljanin je istaknuo da od usvajanja te rezolucije ovisi daljnje sudjelovanje legitimnih bošnjačkih predstavnika u radu tih organa i jasan stav što je to što će osigurati Bošnjacima sigurnu budućnost u Srbiji.\n“Bošnjaci u MUP-u Srbije, Vojsci i u drugim oružanim snagama gledaju prijeteću oružanu silu i opasnost po život. Takvo stanje je neodrživo”, rekao je Ugljanin i dodao da je Bošnjačko nacionalno vijeće usvojilo tu Rezoluciju na posebnoj sjednici 10. srpnja ove godine i uputilo narodnoj skupštini Srbije na razmatranje i usvajanje.\nPrema njegovim riječima, usvajanje te rezolucije znači da se taj zločin nazove pravim imenom, da se osudi i njegovi počinitelji kazne i da se na taj način skine teret i odgovornost sa onih u čije ime je taj zločin počinjen.\nUgljanin je pohvalio posjetu tri člana Predsjedništva BiH Srbiji, ocijenivši da predstavlja veliki praktičan korak u uspostavi suradnje i vraćanju povjerenja između dvije zemlje i njihovih naroda.


Indonezijski avion srušio se zbog niza problema, Boeing najavio mjere | Avionske nesreće | Al Jazeera Balkans\nPremijer Malezije: Sankcije SAD-a Iranu krše međunarodno pravo\nMlažnjak je pao u Javansko more samo minutu nakon polijetanja 29. oktobra 2018.EPA/Arhiva\nPredsjednik i direktor Boeinga Dennis Muilenburg rekao je da ta kompanija razmatra preporuke Odbora za sigurnost i radi na povećanju sigurnosti aviona serije 737 Max da bi "spriječila da se ikad više ponove uvjeti upravljanja letom koji su nastali pred tu nesreću".\nTakođer je rekao da su taj model aviona i njegov softver "pod nadzorom vlasti, ispitivanjima i analizom bez presedana u svijetu".\nMediji u Pjongjangu su objavili da je lansiranje bio 'uspješan test velike važnosti', ali ne navode šta se...


SARS - opasna virusna infekcija | Politika | DW | 16.01.2020\nSARS - opasna virusna infekcija\nUzrok epidemije plućne bolesti koja se pojavila u Kini je najvjerovatnije infekcija virusom SARS. On pripada tipu Korona virusa. Šta se sve zna o virusu SARS, koji nerijetko završava smrću?\nPatogeni virus koji se krajem prošle i početkom ove godine pojavio u kineskom Vuanu je, sudeći prema mišljenju virusologa iz Berlina, Kristijana Drostena, sličan virusu SARS, koji je 2002. godine izazvao pandemiju. "To je ista vrsta virusa, samo druga varijanta", kazao je direktor Instituta za virusologiju u berlinskom Šariteu ( Charité) za njemačku novinsku agendiju dpa.\nRazlike su prvenstveno u proteinima kojima se virus vezuje za ljudske ćelije. U pandemiji SARS-a, koja je krenula iz Kine, zabilježeno je 8.000 oboljelih. Od toga je 800 ljudi umrlo.\nKineske službe su javile da je novim patogenom zaražena 41 osoba, a više pacijenata je u kritičnom stanju. Jedan već prethodno teško oboljeli 61-godišnjak je podlegao infekciji. Pri tom su se pojavili sumnjivi slučajevi na Tajlandu, u Južnoj Koreji i Singapuru. Drosten kaže da se prema ovim slučajevima treba oprezno odnositi, pa čak i kada postoji laboratorijska potvrda.\nSkraćenica SARS dolazi iz engleskog jezika "Severe Acute Respiratory Syndrome" i označava simptome bolesti, a radi se o teškoj virusnoj infekciji pluća.\nKoji su simptomi SARS-a?\nPrvi simptomi SARS-a su visoka temperatura, preko 38 stepeni, jaki bolovi u grlu i jak kašalj. Tu su još i klasični simptomi gripa poput glavobolje, proliva, opšteg osjećaja slabosti i ukočenosti mišića. SARS se između ostalog može dijagnostikovati rentgenskim snimkom pluća.\nVirus SARS pripada soju Korona virusa\nVirus pripada soju Korona virusa. Pretpostavlja se da je nastao mutacijom ili genetskom razmjenom sa drugim virusima. Velika je vjerovatnoća da se virus prenio sa životinja na ljude - prvobitno sa cibetke.\nSARS se prvi put pojavio 2002. u kineskoj provinciji Guangdong, koja je u prošlosti često bila na naslovnicama kao mjesto na kojem se pojavljuju opasne zarazne bolesti. U ovoj provinciji živi veoma veliki broj ljudi na malom prostoru, u najčešće lošim higijenskim uslovima, koji pogodouju nastanku opasnih virusa.\nŠta je poznato o patogenu SARS-a?\nVirus SARS-a potiče iz grupe Korona virusa. Ovi pak pripadaju grupi RNK virusa koji mogu da razviju jako mnogo varijanti. Oni veoma brzo i veoma često kopiraju svoj nasljedni materijal (RNK, ribonukleinska kiselina). A to otežava razvoj vakcina.\nPatogen se može laboratorijski dokazati. Inficirana osoba razvija antitijela, koja se mogu otkriti testom, za koji je potrebna mala koncentracija patogena. Dovoljno je manje od hiljadu virusa u jednom mililitru. Poređenja radi, kod oboljele osobe koncentracija po mililitru dostiže od deset do stotinu hiljada virusa.\nVrijeme inkubacije SARS-a?\nVrijeme inkubacije se računa od momenta infekcije do izbijanja bolesti. Iskustvo je pokazalo da inkubacija virusa SARS traje od dva do sedam dana. U rijetkim slučajevima bolest može da izbije i nakon deset dana.\nPostoji li terapija za SARS?\nMoguće je ublažiti tok bolesti. Kod prvog talasa zaraze virusom SARS, pacijenti su bili strogo izolovani i liječeni u posebnim odjelima bolnica, kako bi se spriječilo dalje širenje bolesti. Ljekari i drugo medicinsko osoblje su mogli da prilaze pacijentima samo u zaštitnoj odjeći i sa specijalnim maskama za disanje.\nKoliko su visoke šanse da zaraženi virusom prežive?\nProcjenjuje se da je smrtnost zaraženih virusom između tri i pet procenata. S druge strane konvencionalna pneumonija je smrtonosna u deset odsto svih slučajeva. Ljudi koji su se uspješno izborili sa virusom SARS, ne moraju da računaju s posljedicama.\nSavjetuje se izbjegavanje velikih skupova ljudi u pogođenim oblastima, kako bi se spriječilo da dođe do moguće zaraze kapljičnom infekcijom. Zaštitna maska takođe može da pomogne u izbjegavanju zaraze. No, ovakva zaštita ne može da zadrži sve viruse, već samo da umanji rizik infekcije.\nPonovo SARS u Kini\nKina prijavila nove slučajeve SARS-a\nTagovi SARS, Corona virusi, bolesti pluća i disajnih puteva\nKoalicijski pregovori već započeli pred TV kamerama? 26.09.2021\nTradicionalni krug razgovora nakon saveznih izbora na prvom programu javne televizije ARD unio je malo jasnoće u kaos koji je prouzročio ishod nedjeljnih parlamentarnih izbora. No, još uvijek su mnoge opcije otvorene.\nNijemci daju veću moć malim strankama 26.09.2021\nDominacija stranaka Unije i SPD-a za sada odlazi u povijest – birači su dali jasan znak da žele promjene. To je šansa za nužne reforme, smatra glavna i odgovorna urednica DW-a Manuela Kasper-Claridge.


Dječak poginuo pred očima strine - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nDječak poginuo pred očima strine – FOTO\nadmin May 31, 2020 Dječak poginuo pred očima strine – FOTO2020-05-31T22:52:06+02:00 Hronika\nTrinaestogodišnji dječak poginuo je u subotu naveče pred očima strine, kada se prevrnuo traktor kojeg je vozio u mjestu Maslovare, opština Novi Grad, potvrdili su mještani za “Nezavisne novine”.\nTragedija: Maloljetnik poginuo u prevrtanju traktora – FOTO\n“U momentima nesreće dječak je bio za volanom traktora, a pored njega je sjedila strina, koja ga je pokušala spasiti, ali joj to nije uspjelo. Njegova sestra pritom je bila na traktorskoj prikolici”, rekla je za “Nezavisne novine” mještanka.\nPrema riječima naše sagovornice, iza stradalog dječaka su ostali majka, brat, te tri sestre.\n“Ova porodica je i ranije imala tragediju. Kada je taj dječak trebalo da krene u prvi razred, otac mu je umro. Mlad je čovjek bio, imao je 52 godine. Bio je bolestan”, kaže sagovornica “Nezavinih novina”.\nNastradali dječak vozio traktor, naređena obdukcija – FOTO\n“Kako mu je otac umro, često je išao kod njih. Stric i strina žive sami, bave se poljoprivredom. U subotu naveče, kad će se nesreća desiti, on je ostao sa strinom i sestrom. Krenuli su u brdo i eto šta se desilo. Strašno, brate”, kaže sagovornica “Nezavisnih novina”.\n« Sudar motocikla i “Audija: Vozač dvotočkaša sa težim povredama upućen u prijedorsku bolnicu\nU Prijedoru lani razvedeno 79 brakova »\nJune 30, 2022, 12:42 pm


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: SD samostalno na parlamentarne izbore\n01. 07. 2020. 14:51 >> 14:49 5\nSocijaldemokrate (SD) Crne Gore nastupiće samostalno na parlamentarnim izborima, koji su zakazani za 30. avgust, odlučilo je jednoglasno Predsjedništvo te partije.\nKako je dodao, kadrovi te partije imaju konkretne rezultate u oblastima koje vode i za njih politika nije politikanstvo, već ozbiljan svakodnevni rad.\n„On je istakao da brojni argumenti idu u prilog odluci o samostalnom nastupu na predstojećim parlamentarnim izborima, koju članovi, aktivisti i simpatizeri podržavaju, uvjereni u odličan rezultat“, navodi se u saopštenju.\n„Ti ljudi pokazuju da politika za nas nije politikanstvo i stvar trenutka, koja će se pojavljivati samo oko izbora, već da je politika za nas ono što i treba da bude - kontinuitet u kome, iz dana u dan, na svakoj poziciji za koju smo bili zaduženi, ostvarujemo obećane rezultate“, dodao je Brajović.\n“Ubijeđen sam da ćemo, kao jedan od ključnih političkih faktora u Crnoj Gori, sa značajno većom podrškom nakon predstojećih parlamentarnih i lokalnih izbora, raditi na realizaciji onoga što predstavlja okosnicu našeg političkog djelovanja, a to je bolji i kvalitetniji život svakog pojedinca“, zaključio je Brajović.\nIvan Brajović Socijaldemokrate Crne Gore Socijaldemokrate Izbori 2020.\n16:01 Vatrogasci pripavni, i dalje opasnost o požara


Srbija i Hrvatska prave zajedničku laboratoriju za analizu mleka – Nadlanu.com\nObjavljeno 26. feb 2013. / 14:31:12\nVlade Srbije i Hrvatske planiraju da jedna laboratorija iz EU bude određena kao referentna ustanova za analizu mleka u regionu, izjavio državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Srbije Danilo Golubović.\n“Ministar poljoprivrede Goran Knežević pozvao je resorne ministre iz regiona da sledeće nedelje dođu u Beograd na sastanak na kome bi se odlučivalo o tom predlogu”, rekao je Golubović na skupu o poljoprivredi u Beogradu.\n“Mislimo da će, ako se ovakav sporazum potpiše, region u budućnosti efikasno uspevati da se odbrani od udara, kao što je sada problem s mlekom“, rekao je Golubović i dodao da bi se analize u toj referentnoj laboratoriji radile dok Srbija ne završi svoju nacionalnu referentnu laboratoriju u Batajnici.\nKako je istakao, sva hrana u prodavnicama u Srbiji je zdrava i ispravna, jer se redovno rade analize svih namirnica, uključujući i meso i jaja. On je naveo da je juče, zbog povećanog nivoa aflatoskina u hrani za stoku, blokiran rad 12 farmi, a da će se danas znati da li će još neke biti zatvorene.\nMinistarstvo poljoprivrede će, kako je rekao, na sledećoj sednici vlade predložiti mere da se farmama koje su zatvorene pomogne kako ne bi imale gubitke. Predlog je da se tim farmama iz robnih rezevi besplatno da po 300 kilograma kukuruza po grlu, kao i mineral zeolit koji u stočnoj hrani neutrališe aflatoksin, i da im se plati mleko, iako nije ispravno.\nAnaliza ispravnosti kukuruza iz robnih rezervi, po njegovim rečima, još nije završena, jer se analizira oko 170.000 tona te žitarice.\nNije mogao da kaže kada će biti gotova superanaliza ispravnosti mleka iz Srbije koja se radi u Holandiji, jer ta laboratorija zatrpana hiljadama uzoraka iz celog regiona, ali je rekao da očekuje da budu ubrzo dostupna, o čemu će javnost odmah biti obaveštena.\n8,848m k’o od šale: Nepalka dva puta osvojila Mont Everest za 11 dana\nReč strčnjaka: Volonterski rad dobar za srce


MISIJA našeg Udruženja je da, neformalnom edukacijom i promocijom značaja osiguranja, doprinesemo razvoju javne svesti o neophodnosti osiguranja.\nVIZIJA našeg Udruženja je da omogućimo svojim članovima i drugim zainteresovanim licima da budu korisni članovi društvene zajednice, koji će promovisanjem značaja osiguranja radite nešto korisno za svoje neposredno okruženje i sebe lično.\nRAZVOJ–omogućiti svojim članovima i drugim zainteresovanim licima da se edukuju, da razvijaju svest o značaju osiguranja i razmenjuju iskustvo.\nMisija koja je pred nama biće uspešnija, ukoliko nam se i Vi pridružite… Saznajte više... →


Telo vam je puno otrova: 7 znakova koje ne smete da ignorišete!\nU slučaju da je prepuno otrovnih materija iz vode, vazduha, hrane, pića, cigareta, lekova itd., ono će da počne da "vrišti" jer je koncentracija prevelika i ne može više dovoljno brzo da ih filtrira\n13.03.2016. - 11:35h 14:42h Autor: 24sata.hr\nNe ignorišite znakove upozorenja koje vam telo šalje! U slučaju da je prepuno otrovnih materija iz vode, vazduha, hrane, pića, cigareta, lekova itd., ono će da počne da "vrišti" jer je koncentracija prevelika i ne može više dovoljno brzo da ih filtrira. Tada je krajnje vreme da nešto preduzmete i pomognete mu - ako ne želite da vam se zdravstveno stanje zakomplikuje.\nOsim toga, ako pročistite organizam od toksina, osećaćete se bolje i imaćete više energije, a to je itekako važno za dobar kvalitet života. Sve to vodi i lepšem izgledu. I ne zaboravite, toksini u telo ulaze i kroz kožu nakon korišćenja raznih kozmetičkih proizvoda, na primer - krema, losiona za telo, parfema...\nSvakog dana popijte čašu slane vode: Evo šta će se dogoditi! (RECEPT)\nObratite pažnju na ovih sedam upozorenja:\nNormalno je da se tokom dana, posebno radnog, čovek oseća umorno. Ali, ako nikako ne možete da se odmorite i stalno ste umorni, čak i nakon jutarnjeg buđenja, tada nešto nije u redu. Ponekad može da se radi o nedostatku gvožđa (posebno kod žena) koji je zadužen za prenos kiseonika po telu. Međutim, to se vrlo često događa i zbog pretpranosti organizma otrovnim materijama.\n2. Nestabilna kilaža\nAko pokušavate da izgubite kilograme upornim vežbanjem i pravilnom ishranom, a rezultata nema, lako je moguće da se radi o prezasićenosti tela otrovnim materijama. Kao i kod stalnog umora, i u ovom slučaju toksini mogu da ometaju pravilan hormonalni rad.\nOčistite creva i ubrzajte njihov rad: Prirodni lek za zdravu probavu!\nČak i uz pravilnu oralnu higijenu loš zadah ne nestaje. To je znak da nešto u telu ne radi kako treba, može da bude povezano i s probavnim problemima, ali i da ukazuje na to da se jetra bori kako bi očistila vaše telo od otrova.\nTo je nešto što ne želite da imate u svom životu jer može da uzrokuje želudačne tegobe, glavobolje, bolove i osećaj umora. To se događa i u slučaju ako je organizam prezasićen toksinima jer tada ne može adekvatno da vari hranu koja ulazi u telo.\nRadikalno čišćenje jetre za samo 2 dana: Potrebna vam je gorka so! (RECEPT)\n5. Osetljivost na mirise\nAko intenzivno reagujete na mirise poput parfema i sličnog, moguće je da vam telo poručuje da ste postali preterano osetljivi na hemikalije. To je znak da je otrova u telu previše i ono ne želi da dodatne količine ulaze u njega. Neki od znakova osetljivosti na mirise su mučnina i glavobolja, nakon što udahnete sitne čestice.\n6. Bolovi u mišićima\nToksini nepovoljno utiču na mišiće i zglobove, pa ako niste vežbali ili nekako drugačije se fizički opteretili, a bole vas mišići, to je znak da telu treba čišćenje od otrova. Veća verovatnoća za to je ako vas mišići bez razloga bole redovno.\nBeli luk na prazan stomak: Najefikasniji lek, evo i zašto! (VIDEO)\n7. Kožne reakcije\nDa li akne bujaju na vašem licu? To može da bude znak da je telo preopterećeno toksinima koji u njega dolaze iz hrane ili iz proizvoda za negu kože. Takođe, na isto može da ukazuje pojava osipa, natečenosti očiju, ekcem ili psorijaza.\nKako da pomognete sebi\nZa početak, izbacite iz ishrane što više nezdravih namirnica i jedite više voća i povrća, žitarica, odnosno namirnica za koje znate da su organski uzgojene - bez dodatka hemikalija. Pijte puno vode jer ona ispire telo od otrova i popijte svaki dan probiotički jogurt jer sadrži tzv. dobre bakterije koje su odlične za zdravu probavu. Kod kozmetike pripazite šta kupujete i pokušajte da koristite onu s najmanje hemikalija u sebi, prirodno napravljenu. Kreme, šampone itd. možete da napravite i sami. Naviknite se da svaki dan vežbate barem pola sata jer to podstiče cirkulaciju i pojačano izbacivanje toksina iz organizma.\nSamo 7 minuta za zategnuto telo i jako srce: Vežbe koje svi mogu da urade! (VIDEO)


Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je danas da se nenamjerno iransko obaranje aviona ukrajinske aviokompanije prošle nedjelje dogodilo u trenutku kada je Teheran strahovao zbog izvještaja o naprednim američkim borbenim avionima u tom području.\n"U vazduhu u iranskom pograničnom području u to vrijeme je bilo u vazduhu najmanje šest aviona F-35. Ove informacije tek treba da budu verifikovane, ali želim da podvučem nervozu koja uvijek prati takve situacije", rekao je Lavrov, a prenio Reuters.\nIransko obaranje aviona na letu 752 Jukrejn Internešonal Erlajnsa, u kojem je poginulo svih 176 osoba, dovelo je do višednevnih protesta protiv vlasti, a nakon što je iranska vojska priznala da je slučajno oborila avion.\nLavrov je na svojoj godišnjoj konferenciji za novinare u Moskvi incident nazvao ljudskom greškom i rekao da ne pokušava nikoga da opravda za ono što se dogodilo.\nAli rekao je i da je važno razumjeti kontekst i da se incident dogodio nekoliko sati nakon iranskog raketnog napada na američke baze u Iraku, kada su iranske snage bile spremne za neku vrstu američke vojne odmazde.\n"Postoje informacije da su Iranci očekivali još jedan američki napad, ali nisu znali u kojem obliku bi mogao da se dogodi", rekao je Lavrov.


Produžavaju se ugovori radnicima koji nisu stalno zaposleni | Kamatica\nPočetna > vest > Produžavaju se ugovori radnicima koji nisu stalno zaposleni\nTekst objavljen: 06.04.2020 10:15\nVlada Srbije je dozvolila republičkim i lokalnim institucijama, javnim preduzećima, agencijama i drugim državnim organima, da tokom trajanja vanrednog stanja bez saglasnosti posebne komisije produžavaju ugovore sa radnicima koji nisu zaposleni za stalno, objavljeno je u Službenom glasniku\nPo važećoj uredbi, Komisija za davanje saglasnosti za novo zapošljavanje i dodatno radno angažovanje kod korisnika javnih sredstava mora da da saglasnost za bilo koju vrstu dodatnog angažovanja radnika.\nNovom proširenom uredbom, broj lica zaposlenih na određeno vreme zbog povećanog obima posla, lica angažovanih po osnovu ugovora o delu, ugovora o privremenim i povremenim poslovima, preko omladinske i studentske zadruge ili lica angažovanih po drugim osnovama mogu se bez dodatnih dozbola održavati na nivou od 15. marta 2020. godine.\nprodužavanje ugovora vanredno stanje rad na određeno saglasnost komisija


Koprivica: Očigledno je moja glava među pogođenim glavama | Aktuelno\nKoprivica: Očigledno je moja glava među pogođenim glavama\nOna je rekla da joj se čini da je neko Koprivicu “pogodio u glavu” pa su mu se pravni stavovi pobrkali jer je prije 18 mjeseci, kao poslanik opozicije, tvrdio da je za takve izmjene neophodna dvotrećinska podrška u parlamentu.\nPoslanik Demokratske Crne Gore Momo Koprivica odgovorio je poslanici Socijaldemokratske partije (SDP) Draginji Vuksanović Stanković koja je kazala da je on bruka pravnu struku zato što je podnio Predlog zakona o izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi koji predviđa da lokalni izbori u 16 opština budu održani u istom danu.\n„Očigledno je moja glava među pogođenim glavama. Tako je to kad se nađete u blizini nekog ko mlatara sa glavom“, odgovorio je Koprivica na Fejsbuk stranici Demokratske Crne Gore.


Nakit, satovi i dragocenosti : Muške sunčane naočare Harley Davidson 28.11.2020 - ID 47515247 - KupujemProdajem\nNakit, satovi i dragocenosti > Naočare | Za muškarce > ID oglasa: #47515247 (postavljen: pre 5 dana)\nMuške sunčane naočare Harley Davidson\nDok obične naočare za sunce samo maskiraju sunčeve zrake tamnom bojom koja zatamnjuje stakla i smanjuje vidljivost, Harley Davidson naočare omogućavaju prirodni kontrast, istovremeno eliminišući prelamanje svetlosti i opasne UV zrake. Prilagodljive su svim prilikama i svim vremenskim uslovima. Carl Zeiss Optika - Black Label.\nŠifra artikla: HD2033


Prognoza Willingboro - meteoblue\n12:36 3 km/h Vedro nebo bez oblaka\nPokretanje modela: 8-06-23 2021 08:00\nAžuriranje modela: 12-06-23 2021 12:48\nMeteogram - 5 dana - Willingboro\nNaš 5-dnevni meteogram za Willingboro pruža sve vremenske informacije u 3 jednostavna grafikona: [Više]\nTrenutni satelitski snimci za Willingboro, Сједињене Државе\nMarker lokacije postavljen je na Willingboro. [Više]\nRadar i padavine kratka prognoza za Willingboro\nMarker lokacije postavljen je na Willingboro. Ova animacija prikazuje radar padavina za poslednji sat, kao i 1h prognozu. Moguće je da rominjanje i slab sneg ne budu vidljivi na ovom radaru. Intezitet padavina je predstavljen bojama koje varijaju od svetlo plave do jako ljubičaste.\nVremenske prilike za popularna mesta oko Willingboro


Bikovi su stabilnog zdravlja, Devicama je stabilna finansijska situacija, Ribe su zadovoljne poslom\n07.03.2021. - 10:05h 09:17h Autor: Kurir\nU slučaju da ste privatnik očekuje vas finansijski dobitak. Bićete prilično tajanstveni te nikome nećete govoriti o tome. Bračna partnerka vam jako puno znači i danas joj to i pokazujete. Zdravlje je solidno.\nVeć neko vreme ste zainteresovani za saradnju sa strancima i sada je konačno uspostavljate. Imate visoka očekivanja po pitanju iste. Bračni partner vam izlazi u susret i posvećuje vam više vremena nego obično. Koža je osetljiva.\nFinansijska situacija je stabilna. Na poslu vas očekuju određene teškoće koje ne uspevate da rešite. To vam ruši samopouzdanje. Partner vam pruža osećaj emotivne sigurnosti. Danas je posebno pažljiv prema vama. Moguć je bol u leđima.\nDNEVNI HOROSKOP ZA 8. MART: 2021foto: Shutterstock\nS obzirom na to koliko ste vremena i truda uložili u posao javni uspeh smatrate zasluženim i očekivanim. Ne uspevate tačno da definišete čime niste zadovoljni u vezi. Generalno vam fali osećaj sigurnosti. Zdravlje je solidno.\nSvi poslovni konci su u vašim rukama i tačno znate u kojoj fazi realizacije su svi poslovni planovi. Uzbuđeni ste jer spremate iznenađenje voljenoj osobi. Jedva čekate da vidite njenu reakciju. Osećate se dobro.\nZadovoljni ste stanjem na poslu. Odnos sa kolegma je korektan, a kada su obaveze u pitanju sve se odvija regularno, bez teškoća. Slobodno vreme provodite sa bračnom partnerkom. Malo ste opušteniji kada je unos hrane i pića u pitanju.\nTrudite se da poboljšate finansije tako da prvo obavljate obaveze koje omogućuju brz i siguran priliv novca. Niste u potpunosti zadovoljni brakom. Imate utisak da se partnerka u sve meša i pokušava da vas kontroliše. Zdravlje je solidno.\nSaradnja sa kolegama je na visokom nivou. U slučaju da ste privatnik otpočinjete novu poslovnu saradnju. Ljubav je vas pokretač. Trudite se da što više vremena provedete sa voljenom osobom. Moguć je pad pritiska.\nZadovoljni ste poslom: prija vam što su vaši talenti i sposobnosti tražene, a ujedno ste i finansijski obezbeđeni. Insistirate na intenzivnom druženju sa partnerom i on vam izlazi u susret. Zdravstveno stanje je stabilno.


Bojan Bjelić ušao u studio!Očekujte odlične pesme-poručuju iz njegove PR službe! – Balkan Life\nBojan Bjelić ušao u studio!Očekujte odlične pesme-poručuju iz njegove PR službe!\nCd koji već par meseci najavljuje i priprema, Bojan Bjelić polako privodi kraju.Pre nekoliko dana je ušao u studio i kako smo saznali, ostalo je još da odpeva tri pesme.\n„Sve ide po planu i ako ovako nastavimo, pesme će biti ubrzo gotove.Onda sve prelazi u ruke izdavačke kuće i vrlo brzo će se pojaviti cd“-rekao nam je Bojan.\nIako je prvobitna ideja bila da se cd pojavi početkom oktobra, Bojan će cd izdati tek u novembru.\n„Pretpostavio sam da ćeš me pitati to, ali veruj mi da nije bilo do mene.Jednostavno, zaista vlada velika kriza autora i sve manje je dobrih pesama.Ne znam da li ćeš mi poverovati ako ti kažem da sam preslušao jedno 250 pesama i da sam od njih jedva izabrao sedam!?Iako sam se baš namučio, mogu ti reći da sam zadovoljan odabirom i verujem da će se publici svideti ono što će čuti, kada su nove pesme u pitanju“-otkriva Bojan.\nPored novih pesama, na cd-u će se naći i bonus pesme „Mora“ i „Jedino moje“, ali i duetska pesma sa Darom Bubamarom „pogledom te skidam“, koje su bile singl pesme.\nIako na novom cd-u ima autora koji poseduju svoje studije, Bojan je sve pesme snimao u studiju „BB Music“, koji je u njegovom vlasništvu, a koji je najkvalitetniji studio u zemlji, o čemu pevač retko priča.\n„Studio odlično radi i bez reklame, a ja o tome pričam kada me pitaju.Ljudi iz posla znaju za „BB Music“ studio, kao i to šta on sve nudi i to je najbolja reklama.Što se mene tiče, olakšavajuća je okolnost što snimam u svom studiju, jer nemam tajming i mogu da snimam onda kada mi odgovara, obzirom da imam dosta obaveza.Pored toga zadovoljava sve potrebe i standarde kada je zvuk i sve ostalo u pitanju.Baš zbog toga su svoje poverenje ukazale i ostale kolege, koje snimaju u „BB Music“ studiju, poput Amadeus benda, Goce Tržan, Jane, i mnogih drugih“-kaže ponosno Bjelić.\nBojan je nove fotografije radio u Rovinju i Veneciji, kao i spot za baladu, koji će se pojaviti kada i novi cd.Kako kaže, obožavaoci mogu da očekuju zvuk koji su navikli kada je on u pitanju, ali i neke novine, koje nije hteo da nam otkrije.


Velibor Mihić Archives - Konkursi regiona\nTag : Velibor Mihić\nby KR 18/03/2012 18/03/2012 037\nby KR 18/02/2012 18/02/2012 085\nby KR 18/01/2012 18/01/2012 141\nKR 18/12/2011 18/12/2011\nby KR 18/12/2011 18/12/2011 148\nZola je, davno, zagrmeo: OPTUŽUJEM!… a ja, danas: DOLE TEHNOLOGIJA!… Ako se njen napredak, i svakodnevan i svakonoćan, ovako nastavi – OSTAĆU BEZ DUŠE! Ali, idimo, redom: konac delo upropasti! A saznaćete i zašto!… Držim (u rukama! kao da mogu u nogama!) katalog kataloške prodaje, ima 158 str. + 18......\nby KR 17/11/2011 042\nUprkos „moru“ (а ne „morа“!) brbljаnjа i svаkojаkoj rаspojаsаnosti dаnаšnjeg življenjа, pomodnom glupirаnju (uskoro će se nositi rupe s pаntаlonаmа umesto kаo poodаvno i još uvek, i sаd, i sutrа pаntаlone s rupаmа!), rаzbаcivаnju debelim zlаtnim „kаjlаmа“ ili tаnаnim lаnčićimа od istog ili još skupljeg mаterijаlа, legirаnog ovim ili onim,......\nKR 18/10/2011 07/10/2011\nby KR 18/10/2011 07/10/2011 053\nDa „hartija trpi, sve“, odavno je poznato, ali da se jedan ozbiljan dnevni list sve više pretvara u svaštaru, počinje da mi smeta i, zato, ovde (ne na hartiji nego u e-izdanju!) dižem svoj glas(ić). Na stranici 17, na stranama kulture, ovaj list od 27. januara 2010. objavljuje četiri priloga:......\nKR 18/09/2011 28/09/2011\nby KR 18/09/2011 28/09/2011 059\nNije šala već najcrnja zbilja! Čovek nudi sebe kao metu! Uz nadoknadu kojom bi pomogao svojoj porodici u bezizlazu!… Da, da, “sumrak”, bolje reći najcrnja noć i… to… “civilizacije”, bolje reći nazovicivilizacije u kojoj smo se našli svojom krivicom, tj., krivicom celog sveta koji nas kao ljudska bića odbacuje! Jadan......\nKolumna Velibora Mihića: Dva sveta… ili zemlja čuda\nKR 18/08/2011 18/08/2011\nby KR 18/08/2011 18/08/2011 046\nDavno, dok je Jugoslavija još bila cela – a zlonamernici bi dodali: posle – (ras)pala – jer je bila sklona padu s čim se ja ne slažem – moj deda Dušan je, u svoje vreme, govorio: kako, to, mnogi nas, navodno, hvale, a, ovamo, mnogi i ne znaju ni ko......\nKolumna Velibora Mihića: Spasa nam nema – propasti nećemo\nKR 27/07/2011 26/07/2011\nby KR 27/07/2011 26/07/2011 040\nNema!… Nema!… Ali… I nećemo!… Nećemo propasti!… Ubeđen sam da bi ta izreka, taj sud, ta “prognoza” – svakom strancu izgledala kao paradoks jer… kako to: nema spasa – a nema propasti?!… E, Stranče, moj… to, samo, Srbin može da razume – i niko drugi!… Da nam, bezbroj puta, spasa......


Postignut napredak u razgovorima Srbije i Kosova - Klix.ba\nPostignut napredak u razgovorima Srbije i Kosova\n28.3.2011. u 21:49\nŠefovi pregovaračkih timova Beograda i Prištine Borislav Stefanović i Edita Tahiri rekli su u ponedjeljak uvečer u Bruxellesu, nakon drugog kruga razgovora, da je postignut određeni napredak oko katastra i matičnih knjiga, kao i pitanja opskrbe električnom energijom.\n"Postignut je određen napredak oko katastra i matičnih knjiga i pitanja opskrbe električnom energijom, o čemu smo izložili svoj prijedlog i nadamo se da će na narednom sastanku najzad doći do pozitivnog zaključenja ovih tema o kojima smo razgovarali", rekao je novinarima Stefanović.\nTokom sastanka u ponedjeljak načelno je dogovoreno i rješenje pitanja matičnih knjiga i katastara za koje će, kako je rekla Tahiri, Beograd Prištini dati kopije, kao što je učinjeno i s republikama nakon raspada SFRJ.\nTahiri je rekla da je u ponedjeljak napravljen izvjestan napredak i u pitanju energetike i telekomunikacija, ali da će biti neophodno još razgovarati o tome.\n"Srpska tim je na vrlo detaljan i razrađen način prikazao svoje prijedloge. Očekivali smo oko nekih tema možda veće razumijevanje prištinske strane", rekao je Stefanović, šef srpske pregovaračkog tima, precizirajući da se radi o carinskim pečatima Kosova i telekomunikacijama.\n"To, međutim, ne znači da nećemo postići dogovor na nekome od narednih sastanaka. Sva ova pitanja sadrže i političke i tehničke probleme, zato je potrebno dosta razumijevanja i strpljenja", kazao je, prenosi Tanjug.\nDrugi krug razgovora počeo je u ponedjeljak rano ujutro i trajao do uvečer, a sudionike u dijalogu u jednom trenutku pozdravila je visoka predstavnica Evropske unije za vanjsku politiku i sigurnost Catherine Ashton.\nPrvi krug razgovora održan je 8. i 9. marta, a naredni sastanak pregovaračkih timova uz posredovanje evropskog medijatora Roberta Coopera predviđen je za sredinu aprilaa.\nFarmaceuti krivi za kašnjenje u distribuciji vakcina\n28.03.2011. u 21:53\nCigarete su odvratne, smrde, izazivaju rak...\n28.03.2011. u 21:12


Orban: Milanovićev posao da napada Mađarsku - Sputnjik Srbija\n09:39 02.10.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\n„Šta god hrvatski premijer kaže, mi to ne smatramo stavom hrvatskog naroda“, rekao je Orban u intervjuu za mađarsku radio stanicu Košut.\nOrban je rekao i da Višegradska četvorka, koju čine Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka, dobro sarađuje po pitanju izbegličke krize.\n„Problem je sa zemljama koje tom pitanju prilaze ideološki“, naveo je Orban, prenela je mađarska agencija MTI.\nOn je dodao da su pojedini francuski i italijanski političari, kao i nemački i austrijski, primer za one koji na migracije gledaju kao na „pozitivan fenomen koji treba ohrabrivati“.\nOrban diže zid prema Rumuniji i Hrvatskoj\nizbeglice, Zoran Milanović, Viktor Orban, Mađarska, Hrvatska


Milutin Radovanović (1900—1968)\nPONOS SRPSTVA « ZASLUŽNI SRBI « Srpski velikani nauke « Milutin Radovanović (1900—1968)\nAutor Tema: Milutin Radovanović (1900—1968) (Pročitano 6265 puta)\n« poslato: Oktobar 30, 2013, 02:21:00 pm »\n(Tabanović, 15.03.1900 — Jugozapadna Afrika, 20.04.1968)\nMilutin Radovanović, znameniti srpski prirodnjak i zoolog ...\nPolitičke prilike u zemlji i pre i posle rata, nisu mu bile naročito naklonjene u pogledu regularnog napredovanja u stručnim zvanjima. Zahvaljujući postignutim rezultatima i međunarodnoj naučnoj reputaciji, 1945. je ponovo preuzet u svojstvu vanrednog profesora na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu u Beogradu. ...\nKao evolucionista i jedan od nekadašnjih inostranih studenata Jenskog univerziteta, pozvan je da u ime biologa iz celog sveta pozdravi domaćine i govori o stvaralaštvu jednog od najpoznatijih prirodnjaka u istoriji. ...\nProfesor Radovanović je uživao svetski renome na polju evolucione biologije, filogenije, sistematike, zoogeogeafije, faunistike i uporedne morfologije vodozemaca, gmizavaca i vodenih moljaca (Trichoptera). Bio je autor velikog broja naučnih radova i monografija pretežno objavljenih u najprestižnijim inostranim naučnim časopisima i akademskim institucijama. ... Neki od taksona, u čast profesora Radovanovića, nazvani su njegovim imenom (P. sicula radovanovici). Njegovi naučni radovi, kao i doktorska disertacija odbranjena davne 1928, i danas se često citiraju od strane mnogih naučnika u svetu. Autor je više knjiga, univerzitetskih udžbenika i priručnika, a kao izvrstan popularizator nauke, i velikog broja naučnopopularnih publikacija i članaka u uglednim svetskim i domaćim časopisima.\nBio je neumoran istraživač prirode, ne samo širom Evrope već i na području dalekih egzotičnih zemalja. Na jednoj od takvih naučnih ekspedicija, u kojoj je učestvovao kao eminentni herpetolog i dugogodišnji član Nemačkog zoološkog društva, tragično je izgubio život 20. aprila 1968, u avionskom udesu blizu mesta Ondakaremba u Namibiji. Tri meseca kasnije, posmrtni ostaci profesora Radovanovića sahranjeni su na Novom groblju u Beogradu.\nIvo R. Savić\n« Odgovor #1 poslato: Novembar 01, 2013, 11:43:23 pm »\nMilutin Radovanović, istaknuti naučnik — biolog, i akademik, rođen je 15. marta 1900. godine u mačvanskom selu Tabanoviću, u neposrednoj blizini Šapca, u zemljoradničkoj porodici. Njegovi roditelji Milorad i Mileva, sem Milutina, imali su još troje dece: sina Dragutina i kćeri Draginju i Darinku.\nOsnovnu školu Milutin je završio u svom rodnom mestu, da bi dalje školovanje, koje je bilo neredovno zbog ratnih prilika, nastavio u Šabačkoj gimnaziji, koju je pohađao od 1916. do 1922. godine. Mada je zapamtio pustošenje voljene Mačve, bio je dobar đak, vredan i sistematičan, pa stoga ne čudi što je razredni starešina, u karakteristici upisnice VIII razreda Gimnazije, jednostavno zapisao: "Tip — naučnika".\nPo završetku Šabačke gimnazije 1922. godine, Radovanović se otisnuo u Nemačku, gde se upisao na biološku grupu Prirodno-matematičkog fakulteta u Jeni. Bila je to čuvena i cenjena nemačka biološka škola, gde je diplomirao, a zatim i doktorirao 1928. godine, sa temom Der Giftapparrat der Schlangen mit besonder Berucksichtigung der Naja tripundias, pod neposrednim mentorstvom istaknutog biologa L. Platea. U međuvremenu, tri semestra je radio kao asistent na Zoološkom institutu u Jeni, što je za jednog stranca predstavljalo posebnu čast.\nPo povratku u zemlju, Radovanović je počeo teći svoju nastavničku i naučničku karijeru. Kao suplent, odnosno profesor, radio je u gimnazijama u Kotoru (1928/29), Smederevu (1929) i Prvoj realnoj gimnaziji u Beogradu (1929—1931). Usledilo je angažovanje na Univerzitetu u Ljubljani, gde radi kao asistent na Zoološkom institutu 1931. i 1932. godine. Životni put ga dalje vodi u Sarajevo, gde je angažovan kao kustos Zoološkog odeljenja Zemaljskog muzeja, od 1932. do 1938. godine. Tada dolazi u Beograd, gde ga je Ministarstvo prosvete postavilo za kustosa Zoološkog odeljenja u Muzeju srpske zemlje. Muzeju je poklonio svoje privatne zbirke: reptila iz Jadranskog primorja, sa ostrva i iz Hercegovine, zbirku egzotičnih zmija koju je stvarao razmenom sa evropskim muzejima, kao i anatomsku zbirku prepariranih skeleta glave domaćih egzotičnih gmizavaca.\nPočetkom 1941. godine Radovanović je imenovan za vanrednog profesora Poljoprivredno-šumarskog fakulteta u Sarajevu, ali je tu, zbog ratnih prilika, ostao jako kratko. Pošto je, 10. maja 1941. godine, od vlasti Nezavisne države Hrvatske dobio otkaz, vratio se u Beograd, gde je izabran za vanrednog profesora Poljoprivrednog fakulteta. U vreme kad je trebalo najintenzivnije da stvara, "osetio je svu bedu i očaj okupacije". Posle rata, 1947. godine, prešao je na Prirodno-matematički fakultet Beogradskog univerziteta gde je, 1956, izabran za redovnog profesora i gde je predavao sve do svoje iznenadne smrti, 1968. godine.\nU međuvremenu, svoju stručnost i znanje stavljao je na raspolaganje Filozofskom fakultetu u Prištini i Katedri za biologiju Filozofskog fakulteta u Novom Sadu.\nKao nastavnik, zbog svoje stručnosti, sistematičnosti i pedagoških kvaliteta, Radovanović je bio i cenjen i omiljen među svojim studentima. I posle diplomiranja sa mnogima je ostajao u kontaktu i svesrdno im pomagao u radu.\nOženio se 1938. godine i sa suprugom Danicom imao dva sina — Živana i Zorana. Zoran je profesor na Medicinskom fakultetu u Beogradu, trenutno na radu u Kuvajtu.\nNaučno-istraživačkim radom Radovanović se počeo baviti odmah nakon završetka studija. On sam je bio izvrsna kombinacija sistematičnog kabinetskog radnika i neumornog i pasioniranog terenskog istraživača. Bezbrojni su kilometri koje je ovaj neumorni naučni poslenik prepešačio u potrazi za svojim naučnim objektima. Prokrstario je bivšu Jugoslaviju uzduž i popreko, a lično je prikupljao naučni materijal i u mnogim inostranim zemljama.\nU svojim naučnim istraživanjima, Radovanović je posebnu pažnju obratio na tri vrste biotopa, koji se odlikuju specifičnim životnim uslovima i naročito prilagođenim životinjskim stanovnicima. Ta specijalna životna područja su pećine i podzemne šupljine, planinska jezera i usamljena osrtva na Jadranskoj pučini.\nU pećinama je Radovanović proučavao život proteusa i drugih životinjskih stanovnika podzemnog sveta (Potpeška jama u Sloveniji).\nU planinskim jezerima je otkrio nekoliko vrlo interesantnih populacija alpijskih tritona, koji su uglavnom ograničeni na vrlo uska područja, katkad samo na pojedina jezera. Istraživao je Prokoško jezero na planini Vranici u Bosni, Bukumirsko jezero u istočnom delu Crne Gore, Zminičko jezero na Durmitoru, Kapetanovo i Manito jezero ispod Stošca i Trnovačko jezero na Volujaku.\nProučavajući ostrvca Jadranskog mora radi upoznavanja procesa postanka novih oblika pod uticajem izolacije u izmenjenim životnim uslovima, Radovanović je utvrdio da jedna vrsta guštera predstavlja autohtonu formu, dok je druga u ove krajeve dospela iz Italije. Ustanovio je da se ove dve vrste ne podnose, da među njima postoji odnos kompeticije — na manjim ostrvima uvek je zastupljena samo jedna vrsta, dok su na većim ostrvima i na kopnu njihovi areali strogo odvojeni. U toku tridesetogodišnjeg izučavanja ovog problema, ustanovio je da u relativno kratkim vremenskim razmacima, pod uticajem izolacije i promenjenih životnih uslova, mogu nastati potpuno novi oblici. Opisao je 16 takvih novih oblika guštera, koji predstavljaju sasvim zasebne rase ili podvrste dveju pomenutih vrsta. Oni se međusobno jasno razlikuju u čitavom nizu telesnih karaktera: po obliku i veličini tela, broju krljušti na glavi i leđima, broju butnih pora, boji tela i telesnom crtežu, ponašanju i režimu ishrane. Posebnu pažnju zaslužuju rase tzv. "crnih guštera", koji naseljavaju udaljena i usamljena jadranska ostrva Brusnik, Kamik i Jabuku.\nRadovanović je objavio 47 stručnih i naučnih radova, 6 knjiga, 2 brošure i veliki broj popularno-naučnih članaka. Od 47 stručnih i naučnih radova, 27 je objavljeno u stranim časopisima u Jeni, Lajpcigu, Štutgartu, Magdeburgu, Londonu, Frajburgu, Beču, Gracu, Minsteru, Frankfurtu, Parizu i drugim evropskim gradovima.\nOd jugoslovenskih časopisa, svoje naučne radove objavljivao je u sledećim: Glasnik Jugoslovenskog entomološkog društva, Beograd (1931), Prirodnoslovne rasprave, Ljubljana (1932), Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu (1932, 1935, 1937), Ribarski list, Sarajevo (1934), Posebna izdanja SANU (1943, 1957), Zaštita prirode, Beograd (1950, 1956, 1957), Glas SANU, Beograd (1953, 1955, 1960, 1963), Nauka i priroda, Beograd (1953, 1956), Zbornik SANU, Beograd (1966) i Dijalektika (1966).\nObjavio je sledeće knjige i brošure:\n— Istorija razvitka životinjskog sveta i čoveka, Beograd, 1941.\n— Osnovi zoologije, Beograd, 1946.\n— Zmije Balkanskog poluostrva (zajedno sa K. Martinom), Naučno-popularni spisi SANU, knj. I, Beograd, 1950.\n— Vodozemci i gmizavci naše zemlje, Beograd, 1951.\n— Zoologija sa osnovama evolucionizma, Beograd, 1955.\n— Zoologija (dve knjige): I Morfologija i filogenija životinja; II Sistematika životinja, Beograd, 1965.\n— Darvin i darvinizam (brošura), Sarajevo, 1934.\n— Priroda i čovek (brošura), Beograd, 1957.\nVeliki broj popularno-naučnih članaka Radovanović je objavio u časopisima i listovima Misao, Priroda, Nauka i priroda i drugim.\nZa dopisnog člana Srpske akademije nauka i umetnosti Radovanović je izabran na Skupštini Akademije, 30. januara 1958. godine. Deset godina kasnije, 7. marta 1968, izabran je i za redovnog člana SANU, čime mu je odato priznanje za dugogodišnji uspešan naučni rad.\nBio je ugledan i cenjen i u zemlji i u inostranim naučnim krugovima. Kao jedan od osnivača Društva za zaštitu bilja NR Srbije, 1958. godine je izabran za počasnog člana ovog Društva, čime je odato priznanje njegovom dugogodišnjem radu na sistematici insekata. Istovremeno, bio je član Srpskog biološkog društva, a 1958. i 1959. godine i njegov predsednik.\nU svetskim razmerama, bio je učesnik brojnih kongresa i naučnih skupova, na kojima je prezentirao svoja naučna saznanja. Bio je počasni član Akademije za zoologiju u indijskom gradu Akri, član Nemačkog zoološkog društva, član Udruženja nemačkih biologa i član Američkog društva za unapređenje nauke.\nTokom celog svog života održavao je bliske veze sa rodnim krajem. Rado se odazivao na pozive svojih Tabanovčana koji su, prilikom raznih proslava i svetkovina, želeli da ga vide među sobom. U Šapcu, u organizaciji Radničkog univerziteta, držao je popularna predavanja iz svoje struke (jedno je, 1952. godine, održano u sali Bioskopa "Pariz"); kao delegat Ministarstva prosvete dolazio je u Šabačku gimnaziju kako bi prisustvovao polaganju viših tečajnih ispita, a učestvovao je i u proslavi njene stogodišnjice. Godine 1967, Opštinska konferencija SSRN izabrala ga je za zaslužnog građanina Šapca.\nKad se već približio sedamdesetoj, usledio je poziv Nemačkog zoološkog društva i Udruženja nemačkih biologa da, kao njihov dugogodišnji član i istaknuti stručnjak, uzme učešća u velikoj naučno-istraživačkoj ekspediciji koja je imala zadatak da istraži nedovoljno proučene oblasti južne Afrike. Ekspediciju je činilo pedesetak najeminentnijih svetskih zoologa. U avionskoj nesreći, do koje je došlo 20. aprila 1968. godine, negde iznad Windhoeka u jugozapadnoj Africi, život su izgubili svi članovi naučne ekspedicije, među njima i akademik Milutin Radovanović. Sahranjen je 26. maja iste godine na Novom groblju u Beogradu. Od uvaženog kolege oprostili su se akademik Miodrag Tomić i prof. Pavle Radoman.\nNa kraju, da citiramo akademika Jovana Bijelića koji je, na komemorativnom skupu, održanom 28. februara 1969. godine, o Milutinu Radovanoviću rekao i sledeće: Bio je "visoko cenjen kao naučnik, odličan kao nastavnik, besprekoran kao čovek i kolega..."\n« Odgovor #2 poslato: Novembar 27, 2013, 03:50:36 pm »\nJENA PAMTI MAČVANSKOG HEKELA\nStara je istina da život ima čudne i nepredvidive tokove. I ta istina često se potvrđuje kroz vekove, na sudbinama ljudi. Jedna je i nesvakidašnja istina o životnom putu Milutina Radovanovića iz Tabanovića, doktora bioloških nauka na čuvenom nemačkom univerzitetu u Jeni.\nRođen je poslednje godine 19. veka u uglednoj seljačkoj porodici, kao najstariji sin Milorada Radovanovića iz Tabanovića. Milorad je imao još sina Dragutina i ćerke Darinku i Dragu. Radovanovići su pred balkanske ratove bili najimućnija porodica u selu, a malo ko im je bio ravan u čitavoj Mačvi. Priča se da su bili vešti trgovci i strastveni zaljubljenici u trkačke konje. Kao i svaki Mačvanin i Milutin je voleo ove plemenite životinje, a posebno je bio ponosan kad je njihov "Solun" na važnoj trci u Beogradu odneo pobedu, ispred konja čuvene spahijske porodice Gece Dunđerskog. Dugo se u Mačvi o tome pričalo, a Radovanovići su za pozamašnu sumu novca od nagrade kupili pola hektara plodnog mačvanskog zemljišta. Tako su ukupno namirili 30 hektara. Najstariji sin Milutin bio je određen da sačuva i uveća gazdinstvo. Tako je mislio otac, dok je Milutin snivao druge snove, a od ovog seljačkog posla najviše je voleo da istražuje prirodu.\nMilutin je u Tabanoviću završio četiri razreda osnovne škole. Dalje otac nije dao, a kada je ugledni seoski učitelj Milan Rabrenović pokušao da ubedi Milorada, tadašnjeg kmeta tabanovačkog da sina, inače bistrog i nadarenog dečka pusti u školu, starog uču čekao je oštrouman, ali iznenađujući odgovor uglednog mačvanskog domaćina:\n"E, moj učitelju! Ja sam mislio da si ti pametan čovek. Ti mene savetuješ da mi sin bude tuđi sluga. Pa za koga ja kupujem ovoliko imanje. Ako moj sin treba da bude učitelj, lekar ili inženjer, sa tolikim hektarima, šta da čine siromasi sa planine, koji nemaju imanja. Njima treba školu preporučiti, jer druge borbe za život nemaju..."\nPoznati tabanovački učitelj bio je razočaran, a Miloradov odgovor rastužio je i mladog Milutina, koji je i dalje maštao o istraživanju prirode. Svakodnevno je čuvao čopor marve na prostranim mačvanskim livadama, ali je nalazio vremena i za knjige. Neke je dobijao čak iz Češke i Nemačke, a kad ga otac ili stric uhvate s knjigom u ruci, dobijao je batine, a knjige su cepane u paramparčad. Zato se budući akademik dosetio i ispod jednog starog hrasta iskopao zemunicu gde je držao svoju biblioteku.\nDošao je i Prvi svetski rat. Strašna 1915. godina. Otac Milorad umire od tifusa. Za njim ubrzo i jedan stric, a drugi odlazi na solunski front. Milutin je izbegao kuluk kod Austrijanaca, koji su sekli mačvanske šume, samo zahvaljujući pomoći rođaka Bogoljuba Radovanovića. Upisan je u školu da bi izbegao prisilan rad kod Švaba. Tako Šabačka gimnazija dobija jednog od svojih najboljih đaka svih vremena, a talentovanog Milutina više niko nije mogao da zaustavi na putu do svetske slave.\n"Pričala mi je baba Mileva da je Milutin nosio uvek knjigu u rukama, a roditelji su ga terali da radi poljoprivredne poslove. Sećam se da je mom ocu rekao da ne traži ništa od imanja, samo da mu pomognu kod studija u Nemačkoj. Kad je doktorirao i postao svoj čovek, često je dolazio u selo i rodnu kuću, koja je na žalost pre desetak godina porušena. Posebno se družio s Ljubom Milosavljevićem, našim meštaninom koji je imao kolibu gde su zajedno odlazili i u prirodi pričali o svemu i svačemu. Pamtim i 1968. godinu. Bio je, čini mi se, april mesec, kad je jedan naš komšija sav uplakan došao iz centra sela, gde je u Domu kulture bio jedini televizor i saopštio nam tužnu vest da je Milutin poginuo u avionskoj nesreći", kaže Mihailo Radovanović iz Tabanovića, sinovac poznatog naučnika, koji je u znak sećanja na svog slavnog pretka unuku dao ime Milutin. I danas se u kući Radovanovića na fotografijama i u priči čuva uspomena na slavnog biologa, najučenijeg čoveka u ovoj poznatoj tabanovačkoj porodici.\nIz školskih dana u Šapcu o Milutinu se i danas prepričava jedna anegdota. Kad ga je školski revizor, pokazavši na sat upitao koliko je sati, Milutin se malo zbunio, a onda priznao: ne znam gospodine!\nKao seoskom čobaninu, sat mu i nije bio potreban. Stoku je napasao i pojio prema kretanju sunca, a bogati roditelji nikada nisu ni pomišljali da za "takav luksuz" daju pare. Čuđenju revizora nije bilo kraja i ko zna šta je sve tada pomislio o Srbima. Švapski revizor je ostao revizor do kraja života, a dečak kome se čudio da sa 18 godina ne zna u sat, deset godina kasnije, 1928. godine postaje doktor bioloških nauka i redovni profesor čuvenog nemačkog univerziteta u Jeni.\nU svetu nauke ime Milutina Radovanovića i danas, posle skoro tri decenije od njegove smrti s ponosom se izgovara. Njegov doktorat sa temom "Otrovni aparati zmija sa posebnim osvrtom na kobru" je dragocenost nauke. Još od šabačkih đačkih dana, Milutin je poneo nadimak Hekel, po čuvenom nemačkom biologu Ernestu Hekelu, koga je neobično cenio. Na proslavi povodom Hekelovih naučnih otkrića održanoj u Jeni, Milutin je imao čast da ispred svih svetskih biologa otvori ovaj skup. Kao već ugledni i afirmisani naučnik bio je kustos Muzeja prirodnih nauka u Sarajevu i Beogradu. Predavao je na fakultetima u Ljubljani, Sarajevu, Beogradu i više gradova u inostranstvu. Akademik je postao 1959. godine. Bio je čovek širokog obrazovanja i kulture, učesnik mnogobrojnih svetskih istraživačkih misija širom planete. Jedna takva misija bila je kobna za njegov život. Poginuo je u avionskoj nesreći na putu za Namibiju. To se dogodilo 20. aprila 1968. godine. Za sobom je ostavio porodicu koja sada živi u Beogradu, mnoge generacije mladih biologa i brojna naučna dela zbog kojih ga svet nikada neće zaboraviti.\n"Glas Podrinja", novembar 1995.\nLjubiša Đukić, Mačvani iz mog pera


LSV i SVM protiv zakona o železnici | Autonomija\nLSV i SVM protiv zakona o železnici\nZakon je ekonomski štetan po Vojvodinu, tvrde u ovim strankama čije amandmane je Vlada Srbije odbila.\nPoslanici Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) i Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) u Skupštini Srbije glasaće protiv Predloga zakona o železnici.\nPredsedništvo LSV ocenilo je da je taj zakon ekonomski štetan po Vojvodinu.\n„Predlog zakona ne sadrži princip na kome je LSV insistirala, a to je da onaj ko je finansirao, izgradio i ulagao u neku imovinu, treba da nad njom ima upravljačka, osnivačka i vlasnička prava“, navodi se u današnjem saopštenju za javnost.\nTa stranka je saopštila da su odbijeni njeni amandmani na Predlog zakona o železnici i dodala da će na tom principu insistirati i prilikom usvajanja Predloga zakona o javnoj svojini.\n„Vojvodina mora u svom vlasništvu imati sve one stvari i svu onu imovinu koja je pretežno ili u potpunosti izgrađena iz sredstava Vojvodine i njenih građana, što uključuje i železnicu“, piše u saopštenju.\nLSV ima četiri poslanika u Skupštini Srbije i deo je vladajuće koalicije.\nPoslanik Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) i šef poslaničke grupe manjina u Skupštini Srbije Balint Pastor takođe je za današnji novosadski „Dnevnik“ najavio da neće glasati „protiv interesa Vojvodine“, odnosno da neće podržati Predlog zakona o železnici, jer Vlada Srbije nije prihvatila ni amandmane SVM-a.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Crna Gora pobijedila politike nacionalšovinističkih podjela"\n03. 12. 2021. 16:40 >> 16:41 4\nU Crnoj Gori više nema mjesta za politike nacionalšovinističkih podjela, koje je država pobijedila i nadrasla, kazali su iz Demokratske Crne Gore.\nPredsjednik Demokratske partije socijalista Milo Đukanović naveo je da je rezultat 30. avgusta bio takav da su velikosrpski nacionalizam kojeg oličava Demokratski front i prosrpska politika koju oličava Demokratska Crna Gora, osvojili 37 poslaničkih mjesta.\nDemokrate su u reagovanju navele da su u skorašnjim “otužnim” medijskim istupima za Đukanovića svi “nacionalno obojeni, osim oni koji hoće da se prodaju njegovoj partiji”.\n“Ma koliko pokušali zakomplikovati, vrlo je prosto - politikama nacionalšovinističkih podjela više nema mjesta u Crnoj Gori. U dugoj i teškoj borbi, Crna Gora ih je pobijedila. Nadrasla”, kaže se u reagovanju.\nIz Demokratske Crne Gore kazali su da je Crna Gora odlučila da ide dalje.\n“Da sve pećinske nacionaliste i profitere na podjelama ostavi u prošlosti. Pokušavaće oni još malo, ali sve slabije”, navodi se u reagovanju.\nMeđutim, kako su rekle Demokrate, ta vremena su prošla.\n“Nema prodaje, nema izdaje”, kaže se u reagovanju Demokratske Crne Gore.\nPrema njihovim riječima, Crna Gora je veoma glasno, nikad glasnije, rekla da pare ne vrijede, da “im pare tu ne pomažu”.\n“Svi su sve čuli, i riječi i poruke koje nam stižu iz razvijenog demokratskog svijeta kuda Crna Gora neumitno ide, iza sebe ostavljajući profiterstvo, pljačke, harange, kojekakve “panama & pandora” afere i mnoge skaredne načine”, kaže se u reagovanju.\nIz Demokratske Crne Gore rekli su da su poruke i od saveznika i od Crne Gore iste – “prošlost je prošlost”.\nIz te partije su kazali da su prošlost oni “koji su postali i ostali pećinski nacionalisti”.\n“Mjesecima javno tvrditi da su Demokrate građanska partija i nuditi se javno svako malo za saradnju, a onda krenuti pred svake izbore sa lažima o jednonacionalnoj partiji može samo političar koji je nervozan zbog toga što smo jedni od rijetkih koji se nikada neće prodati, niti njemu, niti bilo kome”, kaže se u reagovanju.


Do kraja ligaškog dela takmičenja je ostalo još tri kola, a u osmom narednog vikenda Bečejci u subotu, s početkom u 19 časova na bazenu SC „Đorđe Predin Badža“ dočekuju ekipu Poleta iz Sombora koja se nalazi na poslednjem mestu sa jednim bodom, koji je osvojila protiv Banjalučana na svom bazenu u pretprošlom kolu, a u prvom delu prvenstva Bečejci su je u Somboru pobedili sa 17:10. U 9. kolu im je u Subotici protivnik Spartak Prozivka, a u poslednjem se na svom bazenu sastaju sa ekipom Proletera iz Zrenjanina.\nŠto se tiče grupe jug, situacija je slična kao na „severu“. Prva je ekipa Radničkog iz Kragujevca sa maksimalnim učinkom i osvojenim 21 bodom iz sedam utakmica. Drugi je Dorćol sa osam bodova zaostatka, treća je ekipa Novog Beograda 011 koja ima 11 bodova i u prošlom kolu na svom terenu je pružila dobru partiju protiv lidera na tabeli, ali je propustila šansu da iznenadi Kragujevčane i zabeleži pobedu. Novobeograđani su poraženi rezultatom 11:12 (1:3, 5:1, 3:3, 2:5) i prilika da se približe vrhu i eventualno pitanje drugog učesnika u fajnal-foru učine još neizvesnijom je propuštena. Međutim, stiče se utisak da su oni svoju pravu šansu propustili pretprošlog vikenda kada su kao gosti odigrali nerešeno sa Rasinom iz Kruševca (9:9) koja je na petom mestu. Na četvrtoj poziciji je Singidunum sa devet bodova, a šesta – poslednja – je ekipa Goča iz Vrnjačke Banje bez ijednog osvojenog boda, tako da je siguran učesnik fajnal-fora iz ove grupe Radnički iz Kragujevca, a protivnik Bečejcima u prvom kolu doigravanja će biti ili vaterpolisti Dorćola ili Novog Beograda, jer oba tima imaju manje objektivne šanse, jer se ekipa Dorćola u sledećem kolu sastaje sa Radničkim, a u pretposlednjem kolu je i odlučujući susret između Dorćola i Novog Beograda, kada će najverovatnije i pasti odluka o plasmanu u završnicu.\nPoslednji put izmenjeno 22 februar 2017\nViše iz ove kategorije « Pripreme fudbalera Bečeja: Provere po redu vožnje\tEkipno juniorsko prvenstvo Srbije: Bečejke vicešampionke države »


[es] - domaca kolekcija scripta\n[es] :: Instant Messaging :: IRC :: domaca kolekcija scripta\n[ Pregleda: 4535 | Odgovora: 13 ] > FB > Twit\ndomaca kolekcija scripta 10.05.2006. u 22:25 - pre 177 meseci\nOvde mozete naci veliku kolekciju domacih scripta u alfabetnom redu.\nAko vam treba neka druga scripta koju nemozete naci, napisite samo ime scripte ovde pa cemo do our best :0\nRe: domaca kolekcija scripta 11.05.2006. u 10:51 - pre 177 meseci\nIma dosta zanimljivih skripti, ali su takodje veoma zastarele. Na YUMIRC uvek izlaze nove skripte, dok kod vas nema nista novijih izdanja.\nRe: domaca kolekcija scripta 11.05.2006. u 20:08 - pre 177 meseci\nDanilo, to postujem :)\nYumIRC priprema svoj "domaci" CMS pa ce biti dosta novijih opcija\ndodano, sve to u blizoj buducnosti :)\nRe: domaca kolekcija scripta 12.05.2006. u 23:11 - pre 177 meseci\nDanilo ne znam o cemu pricas, ocigledno je da nisi ni pogledo listu.\nSto si tice yumirc-a svidja mi se sto gledate da promenite design, osim toga php-nuke je cista propast. U ostalom, puno ste (ilegalno) reklamirali sajt i vas IRC server na drugim IRC serverima (na pr. Krstarica), medjutim ne znam kako je sada jer nisam na IRC-u dovoljno. To je dovoljno los primer, ali nadam se da ce se i to promeniti.\nJa sam stavio link mircteam.com zato sto ima velika kolekcija scripti, koje nemaju viruse i nije se potrebno registrovati da skines scriptu. Na yumirc-u moras da se registrujes, i da se nadas da neces pokupiti virus.\nRe: domaca kolekcija scripta 13.05.2006. u 09:24 - pre 176 meseci\nDa li ti decko znas uopste sta pricas? Kakav virus pri registraciji jesi ti normalan? YUmirc je 210000000x bolji od vaseg YUmirc sajta i tu uopste nema sta da se prica...\nRe: domaca kolekcija scripta 13.05.2006. u 09:34 - pre 176 meseci\nDa, na yumircu se potrebno registrovati kako bi skinuo skriptu. Ja\nmislim da je to fer jer ipak to je sve placeno... Na sajtu nema nekih\ngloopih banera da se zahtvjeva klikanje ili tako nesto. Sto se tice\nvirusa, pa mi objavljujeno skripte kakve su originalno, nema potrebe\nda mjenjamo nesto jer vecina skripti sadrzi par programa koji su nesto\ntipa "nukeri" ili neki kloner pa to antivirusi tipa nod32 odma\nprikazuju kao neki program koji moze nauditi sistemu...\nRe: domaca kolekcija scripta 13.05.2006. u 18:41 - pre 176 meseci\nYumirc ima stvarno kvalitetnih skripti i jedan je od najboljih domacih irc sajtova.\nRe: domaca kolekcija scripta 14.05.2006. u 00:50 - pre 176 meseci\nDanilo Cvjeticanin, trebas da razmislis prije nego sto bilo sta napises.\n[YUmirc je 210000000x bolji od vaseg YUmirc sajta i tu uopste nema sta da se prica...\nmircteam.com nije yumirc, nego sajt posvecen mircu. Kao drugo, pravi yumirc je drzao (predpostavljam dok se ti jos nisi rodio) gagi. Onda ga je on ugasio neko duze vreme zato sto nije mogao da hostuje fajlove, pa je onda nekom prilikom dao lampiru (valjda je lampir vlasnik :) ) domain. Zatim, kao sto sam rekao, novi yumirc je ilegalno reklamiran na drugim IRC serverima i to je jedan od razloga zbog veceg broja poseta. Pogledaj razliku izmedju registrovanih i aktivnih korisnika.\nTrenutno, yumirc.org je baziran na php-buke portalu koji je vise nego los, ne kazem ja nego statistike :) Medjutim, drago mi je ce to jednom da ga promeni. Kada sam spomenuo virus, nisam mislio pri registraciji nego dok skidas fajlove sa stranice. Neznam koliki IQ moras da imas da to nemozes da skopcas. Sad, da li yumirc ima vise novih scripta ili nema to ne znam, ali cinjenica je da mnogi klinci prave igracke od scripringa ovih dana tako da ne znam o cemu pricas. Da yumirc ima kvalitetnije scripte, to znam da nema!\nMircTeam.com ima jednostavan i pregledan design, veliku pomoc sekciju i preglednu listu mirc scripta na jednoj stranici sa screenshots. To je jedan od razloga zasto sam predlozio tu stranicu.\nLampir, to oko registracije jeste "fer" slazem se, ali nije korisno kad neko oce da samo skine jednu scriptu i ode sa sajta.\nRe: domaca kolekcija scripta 14.05.2006. u 10:29 - pre 176 meseci\nJedini razlog zasto si ti predlozio tu stranicu jeste jer je to tvoj\nsajt koliko ja znam. Da, gagi mi je meni dao domen posle duzeg\nrazgovora i od tada sam ja vlasnik yumirc-a. Sto se tice reklamiranja\nu kojem ja nisam ucestvovao nego moji admini sa irc servera i par\nusera koji su zeljeni da dobiju taj status, reklamirao se irc server a\nne sajt ali dobro moguce je i to. Uglavnom yumirc nije zbog toga\nznatno porastao nego zbog svog kvaliteta. Dobro ima 2-3 potpisa na es\nkoji ucestvuju u IRC diskusijama da reklamiraju yumirc ali to je sve\nslabo da bi toliko sajt porastao. Tebi svaka cast sto si htio da\nnapravis drugu arhivu ali yumirc vec ima neku tako reci tradiciju od\ngagi-a pa ljudi stalno dolaze...\nRe: domaca kolekcija scripta 14.05.2006. u 11:11 - pre 176 meseci\nVenom samo cu reci da "klinci" uzrasta od 12-16 godina vode tvoj sajt... Sta covek vise da kaze? Mislim smesan si i prva poruka ti je odlican vid reklame, ali YUmirc je mnogo bolji tako da nemas ama bas nikakve sanse... Poz\nRe: domaca kolekcija scripta 22.06.2006. u 18:56 - pre 175 meseci\nLaMpiR slazem se sa tobom jeste da tvoj sajt ima njavise scripta za Download.Mada ako bi mogao to nekako da sredis tok se ne otarasite php-nuke-a.Da se scripte mogu skidati i bez registracije.\nRe: domaca kolekcija scripta 12.07.2006. u 18:11 - pre 174 meseci\nO cemu sam pricao:\nProveravajuci poslane skripte na sajt, otkrili smo da je skripta pod imenom\nTrAx Flooder zarazena CTCP virusom, koji je autor/posiljalac skripte ubacio\nu skriptu kako bi zloupotrebio i prisilio korisnike te skripte/addona da dodju\nu njegovu sobu.\nMolimo sve korisnike da pogledaju temu na nasem forumu koja daje vise informacija\no ovom virusu/trojancu i nacinu kako da ga se rese.\nJedan od razloga zasto se na mircteam scripte proveravaju prije nego sto se okace na sajt.\nRe: domaca kolekcija scripta 12.07.2006. u 19:41 - pre 174 meseci\nMi jos nismo u mogucnosti da provjerimo sve jer ih dosta dobijamo za\nrazliku od vas...\nRe: domaca kolekcija scripta 12.07.2006. u 23:40 - pre 174 meseci\nLaMpiR: Mi jos nismo u mogucnosti da provjerimo sve jer ih dosta dobijamo za\nVidi, nemoras da skreces sa teme nisam dosao tu da se takmicim sa tobom nego da podrzim sta sam rekao ranije i da oni koji vec skidaju scripte budu vise informisani.\nRegistrovani: 9 ( veselinovic, Reksys, Darko Nedeljković, vinted, pctel, sladoledzija, rovaccccc, Redfox, Paun1980 )


Henman: 'Đoković će završiti karijeru s najviše Grand Slam titula' - Sportnet\nHenman: 'Đoković će završiti karijeru s najviše Grand Slam titula'\nMihaela Bradovski • ponedjeljak, 12.10.2020.\nOsvajanjem Roland-Garrosa Rafael Nadal izjednačio se s Rogerom Federerom na vrhu ljestvice onih s najviše Grand Slam titula u povijesti. Oni ih imaju po 20 dok je Novak Đoković iza njih sa 17.\nZanimljive opservacije dao je Mats Wilander gostujući na Eurosportu gdje je govorio o najboljim igračima u povijesti, ali i onome tko mu se čini kao igrač koji se probija.\n"Danas se čini kako bi Rafa Nadal mogao imati najbolje šanse za najviše Grand Slam turnira u povijesti. Postoji sumnja oko Rogera Federera iako on može osvojiti još jedan jer je genij. Đoković je trenutno iza njih, ali i dalje ima dobre šanse. Naravno, udarac je za samopouzdanje jer nije osvojio niti US Open, niti Roland-Garros, ali sada će se posvetiti treningu i biti glavni favorit na Australian Openu. On zna da ako iduće godine osvoji tri turnira da će doći do brojke od njih 20 i tu je."\nOd novih igrača Wilander ističe Jannika Sinnera.\n"Jako mi se sviđa Jannik Sinner, sviđa mi se ta fizička strana njegovog tenisa, mislim da je u ova dva tjedna njegov forhend bio najsnažniji. Dobro servira, psiha mu je snažna, igra vrlo smireno, a agresivno. Naravno, tu je i Stefanos Tsitsipas koji se već predstavio kao budući osvajač Grand Slam turnira, međutim Jannik Sinner je najmlađi i najperspektivniji, mogu ga zamisliti među najboljima."\nTim Henman vjeruje kako će Đoković završiti karijeru s najviše Grand Slam titula.\n"Ako moram nekoga odabrati, biram Novaka Đokovića. Čini se da je u najboljoj formi, Rafino tijelo načeto je brojnim problemima s koljenima. Za njega je fantastično da je uhvatio Rogera. Čudesno je ono što su dosad napravili Federer, Đoković i Nadal. Načini na koje se pripremaju, treniraju i sprječavaju ozljede je impresivan. Oni neće biti ovdje zauvijek stoga uživajmo dok možemo."\nTenisGrand SlamRoland GarrosRoger FedererRafael NadalNovak Đoković\nSlijedi: Đoković Nadalu: 'Veliki si šampion'


napomena eKapije: Preuzima poslovanje Agrokora u Srbiji? Rodoljub Drašković, vlasnik kompanije "Swisslion Takovo" - Više volim da sam u fabrici, nego u klubu "Privrednik" Sreda, 13. 02. 2008.|21:15 | Izvor: Biznis Rodoljub Drašković (foto: YouTube)\nSvaki čovek u životu mora racionalno da se ponaša, da troši onoliko koliko mu budžet dozvoljava da se "pruži". Uvek sam za varijantu: Prvo uštedi, pa onda uloži, a nemoj da se zadužuješ da bi uložio. Upravo zbog toga, ceo moj poslovni sistem "Swisslion Takovo" živi bez kredita - kaže u intervjuu za Biznis Rodoljub Drašković, vlasnik ovog koncerna. Iako je prošle godine prodao hrvatskom "Agrokoru" "SL Gross", devet veleprodajnih i maloprodajnih objekata, tvrdi da ni ne razmišlja o nekom novom sličnom potezu. Za to ima i objašnjenje:- Moje životno opredeljenje je da se posvetim razvoju prehrambene industrije. Za nas je akviziterstvo završeno. Nećemo kupovati propala preduzeća, ali hoćemo da gradimo fabrike, ulažemo u savremenu tehnologiju i opremu - kaže Drašković.Ovih dana se navršava četiri godine od privatizacije kompanije "Takovo". Kako izgleda pređeni put?- Ovaj nekadašnji gigant bio je opterećen balastom dugova i izgubio je pozicije na tržištu. Produktivnost je bila ispod svakog nivoa. Imali smo obavezu da uložimo 30 miliona evra, a dosad smo investirali više od 60 miliona evra. Izgradili smo nove objekte i opremili ih savremenom opremom i tehnologijom. Restrukturirali smo proizvodni program, uveli standard HACCP kvaliteta, u marketing i dizajn, kao i u najsavremeniji informacioni sistem SAP.I gde ste danas?- Od gubitaka koji su u 2003. iznosili 13,5 miliona evra došli smo do toga da se možemo pohvaliti sa 11 miliona evra profita u 2007. Podigli smo proizvodnju skoro tri puta, koliko je uvećana i prodaja. U ove četiri godine izvoz je povećan osam puta, produktivnost pet puta, a zarade skoro tri puta.Gde sve izvozite?- Naše centralno tržište jeste jugoistočna Evropa. Izvozimo i u zemlje zapadne Evrope, u Ameriku i Kanadu, Afriku...Najavili ste da ćete se "baciti" na proizvodnju mleka, vode i vina?- Upravo završavamo projekt izgradnje najsavremenije fabrike za preradu mleka koji će prvoj fazi koštati 15 miliona evra. To podrazumeva i razvoj farmerstva, prvenstveno proizvodnju mleka na individualnim gazdinstvima. Projekat će zaživeti već krajem 2008, a naredne tri godine proširićemo mlečni asortiman, a to su sve vrste voćnog jogurta, koje danas Srbija prevashodno uvozi, specijalnih sireva, pa čak i linije sladoleda.Šta je sa vodom i vinom?- I tu imamo planove, s obzirom na to da smo kupili "Agroplod" u Makedoniji. Ono što je "Takovo" za Srbiju, to je "Agroplod" za Makedoniju. U Makedoniji imamo svoje izvore mineralne vode, a to podneblje je zahvalno i za razvoj vinarstva, pa će se u narednom periodu pod našom firmom naći i preradni kapaciteti vode i vina.Koji brendovi najviše donose "Swisslionu"?- Na prvom mestu je "eurokrem". To je najjači brend među svim brendovima. Slede naša "viljamovka", "baltik votka", "takovo" prirodni voćni sokovi, "juvitana" - dečja hrana, "dobre" supe... Kada je konditorska industrija u pitanju, izdvojio bih još "SL petite beurre", "bevita" keks, "SL čoko bananicu", "čoko biskvit", "linea vafl", "griski" štapić, "daria" čokoladu...Koliko danas vredi "Swisslion"?- Da li je to pitanje u poverenju?U poverenju za novine.- Procene nismo radili, ali je sigurno da je koncern "Swisslion Takovo" davno prešao vrednost od milijardu evra.Kada je "Agrokor" preuzimao "SL Gross", trgovinski deo vaše kompanije, izjavili ste da vam je time otvoreno hrvatsko tržište?- Danas je vodeći nosilac plasmana našeg koncerna u Hrvatskoj upravo Agrokorov "Konzum" i to sa tendencijom ne godišnjeg, nego mesečnog rasta. Najverovatnije će "Agrokor" ući u Tursku preko jednog velikog trgovinskog lanca, a širićemo se i na evropsko tržište. Vaša firma sa preduzećima iz Hrvatske, "Podravkom" i "Krašom", sarađuje u pravljenju zajedničkih brendova. Šta to zapravo znači?- To znači - njihova receptura, naša tehnologija i njihovo ime. U Srbiji se proizvodi "Podravkina" goveđa supa, gulaš, paštete i mesni naresci, kao i "Krašov" "jafa" keks i "medenjak".Planirate li kupovinu neke firme u Hrvatskoj ili Sloveniji?- Ne planiram. Daleko je isplativije graditi nove fabrike, nego revitalizovati postojeće.Kako komentarišete to što u Hrvatskoj i Sloveniji nema kompanija iz Srbije, a ovde posluje veliki broj njihovih firmi?- Dok je Srbija je bila pod sankcijama, u ovim republikama je tekla privatizacija. I već je bio završen prvi krug kada su firme iz Srbije pokušale da konkurišu na tom tržištu kapitala. Izgleda da ipak postoji neki tihi otpor?- U političkim i državnim sferama toga možda ima, ali tvrdim da to ne postoji među privrednicima ovih zemalja. U našoj saradnji nismo primetili da neki šovinizam ili nacionalizam postavlja granice i brani prodor kapitala sa srpskih prostora.Kada bi se rangirali proizvođači hrane po obimu proizvodnje, na kom mestu je "Swisslion Takovo" u Srbiji?- U Srbiji neprikosnoveno prvi, u jugoistočnoj Evropi takođe prvi. Ako se posmatraju razvijene zapadne zemlje, mislim da i tu zauzimamo jedno od vodećih mesta.Niste član poslovnog kluba "Privrednik". Otkud to?- Pozivan sam da budem član tog kluba. Međutim, ja sam stvaralac i dobar domaćin i nemam vremena za bilo koje udruženje koje nema jasan program za razvoj ekonomije, privrede i biznisa.Mislite da ga nema?- Tvrdim vam da "Privrednik" takav program nema. A i nekako najviše volim da provodim vreme u svojim pogonima, sa zaposlenima. To me ispunjava. Ja sam iz pasivnih krajeva, iz siromašne porodice i zadovoljan sam kad znam da su radom u "Swisslion Takovo" mnogi obezbedili egzistenciju za svoje porodice. A u ovom koncernu radi blizu 12.000 ljudi. Ponosan sam na to.Lična kartaRodoljub Drašković, polubrat Vuka Draškovića i svojevremeno aktivan član Nove demokratije, završio je Ekonomski i Tehnološki fakultet. Sredinom devedesetih izvlači iz stečaja vršački "Vik", a zatim zbog sankcija odlazi u Švajcarsku gde 1997. stvara preduzeće za proizvodnju hrane "DRD Swisslion", a zatim krajem te godine osniva i "Swisslion" u Srbiji, a potom i u Makedoniji. PIK "Takovo" kupuje na tenderu 2003, a zatim konstituiše koncern "Swisslion Takovo", da bi 2006. kupio makedonski prehrambeni gigant "Agroplod", a zatim i Industriju alata Trebinje.poziv na pretplatu na BIZNIS - www.biznisnovine.co.yu\nRodoljub Drašković >>


SPOJ PROSTORA I TEHNOLOGIJE.\nI POSAO I ZABAVA.\nNadogradite svoje poslovanje s ukupno 275 km1 električnog dosega i akumulatorom sljedeće generacije koji se može brzo napuniti do 80 % kapaciteta u malo više od 30 minuta. Zahvaljujući opuštajućoj urbanoj mobilnosti tihog i uglađenog pogonskog agregata uz trenutačni moment i maksimalnu brzinu od 130 km/h, Combo-e Cargo podjednako je udoban, sposoban i ugodan za vožnju gradskim ulicama i autocestama.\n1 Potrošnja električne energije (prosječna) i doseg (prosječan) nisu poznati za Combo-e Cargo jer navedeno vozilo još nije dostupno. Konačni podaci o potrošnji i dosegu bit će objavljeni kasnije nakon provedbe homologacije.


POČEO FILMSKI KAMPUS Edukacija za studente, filmovi za Trebinjce | Srpska Info\nAutor: Dubravka Čolović 14.10.2019. 22:00\nU trebinjskom Kulturnom centru večeras je otvoren deveti „Filmski kampus“ koji organizije Kinoteka Republike Srpske.\nDvadestak studenata umjetničkih fakulteta iz Republike Srpske, Federacije BiH, Srbije i Crne Gore do 20. oktobra učestovaće u edukativnom programu koji vode istaknuti filmski umjetnici, pedagozi i istoričari filma iz regiona, među kojima su Goran Radovanović, Lordan Zafranović i Predrag Velinović.\nDirektor Kinoteke Republike Srpske Snježan Lalović je istakao da je cilj da se studentima omogući edukativni program kakav ne mogu slušati na akademijama, da kontaktiraju sa filmskim radnicima, te da se populariše film.\n– Ministarstvo prosvjete i kulture želi da jača domaću produkciju i domaći kadar, kao i stvaranje uslova da Republika Srpska postane mjesto susreta i razmjene kreativnih ideja – istakla je pomoćnica ministara za kulturu Republike Srpske Tanja Đaković.\nOna je dodala da je resorno ministarstvo svjesno da je kinematografija u Srpskoj još u povoju, ali i da je film najbolji ambasador kulture jednog društva u šta se mora ulagati, kako je navela, više i pametnije.\nPored svakodnevnih predavanja i edukacija studenata iz BiH i regiona za trebinjsku publiku biće upriličen revijalni filmski program, a prve večeri prikazan je film „Tango argentino“.\nTagovi: Filmski kampus,Kinoteka RS,studenti,Trebinje


Kompanija Tesla optužena da je namerno prodavala defektna vozila | PC Press\n22. februar 2018. 22. februar 2018. Milan Živanović\nBivši zaposleni kompanije Tesla Motors tvrdi da je kompanija namerno prodavala defektna vozila, koje su zaposleni među sobom nazivali „limun“, kao i da je poslat na lošije radno mesto, da bi na kraju bio otpušten, a pošto je nadređenima prijavio ovu praksu. Sve to je naveo u tužbi koju je u januaru podneo Višem sudu u Nju Džersiju.\nTužitelj, Adam Williams, radio je u kompaniji Tesla kao regionalni menadžer za oblast Nju Džersi od 2011. godine, te je, kako kaže, više puta svedočio isporukama defektnih vozila. Umesto da izvrši neophodne popravke, kompanija je takve automobile prodavala kao polovne ili kao automobile za iznajmljivanje. Iz kompanije kažu da su optužbe neosnovane, i lažne, i da izrečeno nije ni u kakvoj vezi sa načinom na koji se u ovoj kompaniji Tesla posluje. Predstavnici Tesla Motors ističu da se nalaze na vrhu liste kada je poverenje kupaca u pitanju, kao i da oni koji su već kupili neki Tesla automobil često kažu kako su spremni da ponovo kupe vozilo iste marke.\nPročitajte i: Review: Tesla MT600BF monitori u dve varijante\nOvo nije prvi put da se tesla suočava sa tužbama zbog ovog problema, te je 2016. godine isplatila poravnanje jednom vlasniku Model X automobila, koji je kompaniju tužio zbog problema sa vratima, te softverom u vozilu.\nTagovi: Model X, Tesla, Tesla neispravna vozila, Tesla tužba\n← OKI ES7170 – štampač u punoj snazi\nVrednost kriptovaluta na dan 22.2.2018. →


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / "Lovac na planete" otkrio novu Super - Zemlju\nNajnoviji lovac na planete, koga je NASA u aprilu lansirala u svemir, po imenu TESS, već je uspeo "da se pohvali" prvom planetom koju je otkrio.\nOpsežnija istraživanja ove planete su u toku\nNASA je u ponedeljak objavila fotografiju južnog neba na kojoj se mogu videti na stotine hiljada zvezda, koje će naknadno biti analizirane u potrazi za tragovima prolaska planeta ispred njih.\nReč je o prvoj fotografiji koju su snimile sve četiri kamere satelita, koja prikazuje područje koje će biti analizirano. To je, međutim, samo bilo zagrejavanje.\nIn case you missed it, visit https://t.co/EzlqGOwzpH to download high resolution images of @NASA_TESS's "First Light" pic.twitter.com/jXRhneVqpf — NASA_TESS (@NASA_TESS) 18. септембар 2018.\nStručnjaci NASA su potom objavili nacrt rada koji za temu ima prvu planetu koju je otkrio TESS. Oni navode da je u pitanju Super - Zemlja koja se nalazi u orbiti zvezde Pi Mense, udaljenoj 60 svetlosnih godina, piše C|Net.\nNASA je u postu na Tviteru potvrdila otkriće potencijalnog kandidata za upis na listu planeta. Inače, novootkriveno nebesko telo oko svoje zvezde obiđe (orbitira) za 6,3 dana.\nOtkriće ove Super - Zemlje očekuje dodatne analize i potvrde.\nSuper - Zemlja, međutim, nije sama. Nedaleko od nje se nalazi još jedna džinovska planeta, 10-ak puta veća od Jupitera, kojoj je potrebno 2.100 dana da orbitira.\nThe @NASA_TESS team is excited to announce the mission's first candidate planet -- a super-Earth around the bright star Pi Mensae, nearly 60 light-years away. The planet orbits every 6.3 days. The discovery is now being reviewed by other scientists to validate it. Stay tuned! — NASA_TESS (@NASA_TESS) 19. септембар 2018.\nJoš jedan rad, objavljen u sredu, pominje otkriće još jednog novh otkrića u svemiru - zvezde LHS 3844 udaljene 49 svetlosnih godina. Njena planeta je dobila oznaku LHS 3844b, a svoju zvezdu obiđe za samo 11 sati.\nZANIMLJIVOSTI Otkrivena nova planeta, tri puta veća od Zemlje\nZANIMLJIVOSTI Rusi "namirisali" alkohol u svemirskoj stanici - žalili se NASA