Nikola Tesla - Tekstovi - Portal farmaceuta\nAuthor Topic: Nikola Tesla (Read 4483 times)\n« on: 13-07-2006, 13:26:57 »\nPronalazaè koji je izumeo toèak modernog doba\nNikola Tesla je roðen u porodici pravoslavnog sve¹tenika 10. jula 1856. godine u Smiljanu, dana¹nja Republika Hrvatska. Njegovi roditelji Milutin i Georgina osim njega imali su sina Daneta i æerke Angelinu i Milku, starije od Nikole i Maricu najmlaðe dete u porodici Tesla.\nAutor: Sa¹a Stojanoviæ\nSmiljan, mesto roðenja Nikole Tesle\nSvoje ime je dobio je po dedi sa oèeve strane. ©kolovanje je zapoèeo u rodnom mestu, gde je proveo najbezbri¾nije godine svog ¾ivota.\nNakon nesreænog sluèaja, prilikom koga je porodici Tesla poginuo sin prvenac, Dane, porodica se preselila u Gospiæ gde je mladi Nikola nastavio ¹kolovanje. ©kolujuci se u Gospiæu, a kasnije na Visokoj realnoj gimnaziji u Karlovcu, njega je morila èinjenica da æe nakon toga morati da nastavi porodiènu tradiciju i da postane sve¹tenik. Ta èinjenica mu nije davala mira buduæi da su ga iskreno zanimale prirodne nauke. Po zavr¹etku karlovaèke gimnazije, na raspustu, vrativ¹i se u Gospiæ mladi Tesla se razboleo od kolere. U to vreme ova opaka bolest odnosila je veliki broj ¾ivota.\n“U jednom od samrtnih trenutaka za koje su mislili da su mi poslednji, otac je uleteo u moju sobu. Jo¹ uvek pamtim njegovo bledo lice dok je poku¹avao da me razveseli, nesigurnim glasom. Rekoh mu:\n-Mo¾da bih mogao da se oporavim ako mi dopusti¹ da studiram tehniku.\n-Iæi æe¹ u najbolju tehnièku ¹kolu na svetu, odgovorio je sveèano, a znao sam da tako i misli.”\nKako je, zaista, i usledio èudesan oporavak, kao ¹to mu je otac i obeæao Nikola Tesla je 1875. godine upisao Vi¹u tehnièku ¹kolu u Gracu. Na tim, toliko ¾eljenim studijama, Tesla je iskazao vi¹e nego potrebnog interesovanja za savladavanje predmeta. Na taj naèin je ¾eleo da svome ocu poka¾e kako nije pogre¹io ¹to mu je dozvolio da se posveti izuèavanju tajni matematike, fizike i ma¹instva. Ipak, i pored priznanja profesora koje je dobijao u svedoèanstvima, njegov otac kao da je bio nezainteresovan za sinovljeve uspehe.\n“To je skoro ubilo moju ambiciju; ali kasnije kada je otac umro, potreslo me je kada sam na¹ao zave¾ljaj pisama koja su moji profesori pisali predla¾uæi mu da me ispi¹e sa fakulteta, ukoliko neæe da se ubijem prekomernim radom.”\nU Gracu, na tim studijama Tesli se rodila ideja o stvaranju obrtnog polja. Kada je jednom od svojih profesora izlo¾io ideju da bi mo¾da bilo moguæe pokretati motor bez èetkica dobio je sledeæi odgovor:\n“Mo¾da æe gospodin Tesla da uradi velike stvari, ali mu sigurno neæe uspeti da uradi ovo. To bi bilo kao kad bi se jedna konstantna privaèna sila kao ¹to je gravitacija preobratila u rotacionu. To je perpetuum mobile, nemoguæa ideja.”\nGodine 1879. Nikola Tesla je dobio svoje prvo name¹tenje, poèeo je da radi kao pomoæni in¾enjer u Mariboru. Iste godine umro mu je otac i da bi ispunio oèevu zelju da zavr¹i fakultet 1880. Tesla upisuje fakultet u Pragu. Nekoliko godina, koje su usledile, predstavljale su znaèajan period u karijeri Nikole Tesle. Nakon rada u Budimpe¹ti u Centralnom telefonskom uredu, usledio je izum obrtnog magnetnog polja (februara 1882.). Te iste godine na preporuku svojih predpostavljenih dobio je zaposlenje u Parizu u Edisonovom kontinentalnom dru¹tvu. Tu je proveo dve godine na raznim i vrlo odgovornim poslovima a kako njegovo umeæe nije moglo da proðe nezapa¾eno preporuèen je i samom Edisonu. Edison je u to vreme bio najznaèajnija liènost tehnike u Americi, heroj elektrike koga je slavila cela nacija. On je Tesli 1884. godine dao posao u svojoj laboratoriji u Njujorku, ali njihova saradnja nije dugo trajala.\nNezadovoljan odnosom predpostavljenih prema svome radu, Nikola Tesla je veæ naredne 1885. napustio Edisona i uz pomoæ nekih investitora osnovao “Tesla Arc Light Co”. U poèetku, zbog obaveza prema investitorima, morao je da radi u oblasti luènih svetiljki, ali je nakon toga krenuo u realizaciju svojih projekata iz oblasti polifaznih naizmeniènih struja. Nakon predavanja “Novi sistem motora i transformatora naizmeniène struje” 16. maja 1888. koje je odrzao pred Amerièkim institutom elektroin¾enjera (AIEE), Tesla je dobio ponudu od firme Vestinghaus (Westinghouse) za otkup patenata iz oblasti polifaznih struja.\nUsledile su godine u kojima je Tesla sa Vestinghausovim in¾enjerima radio na praktiènoj primeni svojih izuma. Tridesetog jula 1891. Nikola Tesla je dobio amerièko dr¾avljanstvo.\nDobar deo 1892. Tesla je proveo u Evropi. Tu je kroz mnogobrojna predavanja promovisao svoje ideje. Svoje predavanje “Eksperimenti sa naizmeniènim strujama visokih napona i visokih frekfencija” odr¾ao je u Engleskoj pred Institutom elektroin¾enjera i pred Kraljevskim institutom. Isto predavanje ponovio je u Parizu pred interacionalnim dru¹tvom elektrièara i Francuskim dru¹tvom za fiziku. Stigao je i da jedini put u ¾ivotu poseti Beograd gde je ostao tri dana. Takode te 1882. godine Tesla je ostao i bez drugog roditelja. Umrla mu je majka i taj gubitak mu je stra¹no te¹ko pao.\nNakon povratka u Ameriku usledila je nova borba. Zagovornici upotrebe jednosmerne, ujedno i protivnici kori¹æenja naizmenicne struje osuli su drvlje i kamenje kritikujuci i upozoravajuci na opasnosti koje njena upotreba donosi. Trijumf, u ovom sukobu poznatom kao “Rat struja”, su 1893. odneli oni koji su imali malo vi¹e vizionarstva sa sobom. Svetska izlo¾ba u Èikagu je te godine bila osvetljena uz pomoæ naizmeniène struje.\nUsledilo je istra¾ivanje na polju be¾iènog prenosa signala i energije. Ssvoju ideju i nameru da svoje istra¾ivanje uputi u tom smeru Tesla je javno izneo u govoru prilikom pu¹tanja u pogon elektrane na Nijagarinim vodopadima 1897. Kakav li je bio izraz lica ljudi kojima neko, tek sto su do¾iveli prenos elektriène energije na veæu udaljenost, prièa o prenosu iste bez ¾ica?\nVeliku misteriju predstavljaju Teslina istra¾ivanja na ovom polju. Iako je proveo skoro godinu dana u Kolorado Springsu (1899-1900), i vodio iscrpan dnevnik o svojim istra¾ivanjima, do ¹ire upotrebe be¾iènog prenosa elektriène energije do dana dana¹njeg nije do¹lo. Tesla je imao nameru da iskoristi gornje slojeve Zemljine kugle kako bi energiju sa jednog preneo na drugi kraj sveta. Neka svoja otkriæa opisao je u eseju “Problem poveæanja ljudske energije”, koji je izazvao ¹iroko interesovanje nauènog i poslovnog sveta.\nVerovatno i sam zaintrigiran esejem J.P. Morgan (John Pierpont Morgan 1837-1913), u to vreme jedan od najbogatijih ljudi Amerike, ponudio je finansijsku podr¹ku Tesli. Do saradnje je do¹lo na projektu “Svetski radio sistem” koji je Tesla vodio u svojoj laboratoriji na Long Ajlendu. Veæ posle godinu dana 1901. Morgan je nauèniku uskratio finansije. Povod za prestanak saradnje je bilo prvo uspesno transantlantsko be¾ièno slanje radio poruke, koje je izveo Markoni (Guglielmo Marconi 1874- 1937). Tesla je Morganu tada priznao da je on tako ne¹to mogao da uèini odavno, ali da to nije cilj njegovog istra¾ivanja. Morgan je bio besan zbog ove, kako je on smatrao, utaje i vi¹e nije nikada saraðivao sa Teslom.\nTesla se nekako snalazio na ovom projektu do 1905. kada je i potpuno iscrpeo izvore finansiranja i bio je primoran da ga napusti. Usledile su godine u kojima je on radio na usavr¹avanju postojeæih i patentiranju novih pronalazaka u oblasti ma¹instva. Te godine su bile dosta te¹ke za njega. Javnost se podsetila velikog genija 1917. kada mu je dodeljena Edisonova medalja, najveæe amerièko odlièje u oblasti tehnike. 1919. Nikola Tesla je objavio svoju autobiografiju kroz seriju èlanaka u èasopisu Electrical Experimenter. Za ljude, koji mu nisu bili bliski, vesti od Tesle su stizale kroz novinske èlanke u kojima su mogli da proèitaju njegove èesto i previ¹e senzacionalne izjave.\nIzjave poput “Kako signalizirati na Mars” ili “Rasturanje tornada” i nisu ba¹ doprinosile njegovom ugledu. Tada su se vi¹e smatrale plodom bujne ma¹te nego li moguæim nauènim dostignuæima. Tesla je nekako opstajao uz pomoæ prijatelja i skromne penzije koju je nerado prihvatio od tada¹nje jugoslovenske vlade. Njegovo zdravlje se znaèajno pogor¹alo nakon smrti njegovih prijatelja Roberta Andervuda D¾onsona (Robert Underwood Johnson) i Rièmonda Pirsona Hobsona (Richmond Pearson Hobson) 1937. Te godine je do¾iveo i saobraæajnu nesreæu - udario ga je taksi dok je prelazio ulicu.\nSkoro sam, bez porodice, i samo u dru¹tvu sestriæa Save Kosanoviæa (sin Marice Kosanoviæ) i par prijatelja, Tesla se retko pojavljivao u javnosti u poznim godinama svog ¾ivota. Izuzetak je bila poseta Kralja Petra II Karaðorðeviæa koji je do¹ao da se upozna sa Teslom u njegovom apartmanu u junu 1942.\nSusret Nikole Tesle i Kralja Petra II Karaðorðeviæa\nGodine 1943. petog januara Tesla je pozvao amerièko vojno ministarstvo. U kratkom razgovoru veliki nauènik je amerièkoj vojsci ponudio tajne svog super oru¾ja. Oficir nije shvatio o kome se radi i verovatno misleæi da je u pitanju ¹aljivd¾ija ili ludak obeæao je da æe se javiti kasnije.\nDva dana ranije tada¹nji gradonaèelnik Njujorka Fiorelo La Gvardija (Fiorello LaGuardia) odr¾ao je posmrtni govor koji je radio Njujork direktno prenosio.\n…Tesla je bio veliki humanista-èist nauèni genije - pesnik u nauci… On je èinio izvanredne, zapanjujuce, èudesne stvari u toku svog ¾ivota. Èinio je to jednostavno da bi slu¾io ljudskom rodu- a za svoje usluge nije tra¾io ni¹ta.\nPoèast - ko je taj neko ko mo¾e da poèastvuje drugog.\nZahvalnost - on je nije oèekivao niti je tra¾io…\nOnaj znaèajni deo Tesle ¾ivi u njegovom dostignuæu koje je ogromno-skoro nemoguæe da se izraèuna-koje je sastavni deo naseg ¾ivota i sastavni deo na¹e civilizacije, nase svakodnevnice na¹eg tekuæeg napora…”\nPosmrtni ostaci jednog od najveæih ljudi, koji su ¾iveli u pro¹lom veku, nalaze se u muzeju Nikole tesle u Beogradu u urni idealnog sfernog oblika.\nDanas se u svetu ime Nikole Tesle uzvikuje glasno, sa puno po¹tovanja, ¹to ovaj èovek i zaslu¾uje. Brojna udru¾enja, studentske i in¾enjerske organizacije, èuvaju uspomenu na velikana svetske nauke. O njemu su napisane mnoge knjige, isprièane razne i moguæe i nemoguæe teorije, ali je samo jedna istina. Nikola Tesla je bio veliki nauènik, èovek bez èijih bi izuma te¹ko mogli da ¾ivimo ovako kako ¾ivimo - sa puno komfora i slobode koju nam pru¾a elektrièna struja. Na¹a je du¾nost da, u znak zahvalnosti, ne dozvolimo da se njegovo ime ikada zaboravi.\n« Reply #1 on: 13-07-2006, 13:27:51 »\nMalo je nauènika koji su za svoj doprinos nauci, kao i samom èoveèanstvu, nagraðeni takvim priznanjem kao ¹to je èast da jedinica mere nosi njihovo ime. Nikola Tesla je u¹ao u istoriju kao jedan od velikana po kome je jedinica u etalonu mera dobila ime.\nAutor: Vladimir Bo¾iæ\nOd samog poèetka razvoja moderne nauke javila se potreba da se za kvantitativno oznaèavanje prirodnih pojava uvedu jedinice mere. Tokom XVIII i XIX veka nauka i tehnika bile su u velikom poletu. Sa njihovim ubrzanim razvojem i razmena nauènih dostignuæa bila je sve veæa. Meðutim, razlièite nauène zajednice, kao i sami nauènici, koristili su razlièite jedinice za oznaèavanje isti prirodnih velièina. To je dovodilo do problema pri razmeni nauènih radova kao i u prevoðenju velièina iz jednih jedinica u druge. Iz tih razloga postojala je konstantna potreba da se usaglase etaloni mera kako bi se mogao nastaviti dalji nesmetani razvoj nauke.\nPrvi korak ka dana¹njem sistemu mera napravljen je jo¹ 22. juna 1799. godine kada je uveden decimalni metrièki sistem. Tada su dve ¹ipke od platine, koje su predstavljale standarde za metar i za kilogram, izlo¾ene u Arhivu Republike (Archives de la République) u Parizu. Na potrebu za daljim razvojem i uvoðenjem jedinstvenog sistema jedinica ukazivali su mnogi veliki nauènici. Gaus (Karl Friedrich Gauss 1777-1855) je jo¹ 1832. godine predlo¾io upotrebu metrièkog sistema zajedno sa jedinicom sekund, kao koherentnog sistema jedinica u prirodnim naukama.\nGodine 1860. Maksvel (James Clerk Maxwell 1831-1879) je predlo¾io uvoðenje sistema jedinica sa baznim jedinicama i izvedenim jedinicama. Nakon toga, 1874. godine, Britanska Asocijacija za Razvoj Nauke (British Association for the Advancement of Science, BAAS) uvela je CGS (centimetre, gram, second) sistem jedinica. Meðutim, CGS sistem je bio ne podesan za upotrebu u elektrotehnièkim naukama pa su 1880. godine uvedene jo¹ dve jedinice om [Ω], za elektriènu otpornost i volt [V] za elektromotornu silu. Jedinice su dobile ime po velikim nauènicima Volti (Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta1745 - 1827) i Omu (Georg Simon Ohm 1789 - 1854).\nKao posledica Metarske Konvencije, odr¾ane dvadesetog maja 1875. veæ 1889. godine uveden je MKS (metre, kilogram, second) sistem jedinica. Nakon pola veka tj., 1939. godine MKS sistemu je dodata i jedinica za jaèinu elektriène struje, amper [A], koja je dobila ime po francuskom nauèniku Andre Amperu (André-Marie Ampère 1775 - 1836). Tako je MKS sistem postao MKSA (metre, kilogram, second, ampere) sistem jedinica. SI sistem jedinica (Système International d'Unités), koji danas koristimo, usvojen je 1960. godine na XI Generalnoj Konferenciji za Tegove i Mere, koja je okupila 34 dr¾ave potpisnice Metarske Konvencije.\nTeslina istra¾ivanja promenila su na¹ naèin ¾ivota u tolikoj meri da mi toga nismo ni svesni. Gledajuæi iz perspektive visoko razvijenog tehnolo¹kog drustva, u kojem danas ¾ivimo, Teslini izumi ne izgledaju preterano napredni. Ipak, Teslini pronalasci se svakodnevno upotrebljavaju ¹irom sveta u manje ili vi¹e modifikovanoj formi. Principijalne osnove njegovih pronalazaka su deo skoro svakog elektrotehnièkog ureðaja. U vreme kada je Tesla ¾iveo i radio, njegovi eksperimenti su se granièili sa nauènom fantastikom. I najpoznatiji i najugledniji nauènici toga doba su ostajali bez reèi pred ogledima koje je on izvodio. Uzimajuæi u obzir njegov doprinos elektrotehnici dodela njegovog imena jedinici iz etalona mera je odgovarajuæe priznanje njegovom delu.\nJedinica koja nosi Teslino ime je jedinica za magnetnu indukciju. Nekada se kao jedinica za magnetnu indukciju koristila jedinica gaus [G]. Posle uvoðenja SI sistema jedinica ona je prestala da se upotrebljava. Predlog za uvoðenje jedinice tesla potekao je od profesora Elektrotehnièkog fakulteta u Beogradu, Pavla Miljaniæa i Aleksandra Damjanoviæa. Razmatranje predlog trajalo je od 1950. godine, kada je predlog podnet, do 1960. godine kada je usvojen na XI Generalnoj Konferenciji za Tegove i Mere.\nDa bi objasnili definiciju jedinice tesle moramo definisati i objasniti fizièku pojavu koju ona kvantifikuje, a to je magnetna indukcija. Magnetna indukcija se defini¹e kao broj linija magnetnog polja po jedinici povr¹ine. Ljudi su odavno primetili da magneti privlaèe ili odbijaju metalne predmete bez fizièkog dodira. Na osnovu te pojave zakljuèeno je da magneti, na neki naèin, menjaju svojstva okoline u kojoj se nalaze. Ta pojava je nazvana magnetno polje.\nDogovoreno je da se magnetno polje pretstavlja linijama koje imaju smer od severnog ka ju¾nom polu magneta. ©to je magnetno polje jaèe linije polja su gu¹æe. Jedinica za jaèinu magnetnog polja je Veber [Wb]. Magnetno polje koje stvara magnet mo¾e se najbolje uoèiti ako se oko magneta koji je postavljen na vodoravnu povr¹inu rasuju sitni komadiæi metala, a zatim blago izazovu vibracije povr¹ine na kojoj se nalazi magnet. Komadiæi metala æe se postaviti u pravcu linija magnetnog polja i vizuelno manifestovati magnetno polje magneta. Magnetna indukcija je definisana kao koliènik broja tih linija i jedinice povr¹ine kroz koju te linije prolaze.\nMagnetno polje, a samim tim i magnetna indukcija, su prisutni svuda oko nas. Mi ih ne primeæujemo ali èak i na¹e telo proizvodi slabo magnetno polje. Ono se mo¾e primetiti pomoæu specijalnih kamera koje registruju magnetna polja koje objekti proizvode. Manifestuje se u obliku zraèenja koje okru¾uje na¹e telo. To je na¹a aura. Planeta Zemlja takoðe poseduje svoje magnetno polje. Ono nas ¹titi od ¹tetnih uticaja koji dolaze iz svemira, a prevashodno od jonizovanih èestica koje dolaze od Sunca.\nU uobièajnom primenama u tehnici koriste se jaèine magnetne indukcije do 3-4 T. Kao gravitaciono i elektrièno polje i jaèina magnetnog polja opada sa rastojanjem, a samim tim i jaèina magnetne indukcije. Intenziteti magnetne indukcije prirodnih izvora magnetnog polja na Zemlji se kreæe u velikim granicama. Èovekov mozak proizvodi magnetnu indukciju jaèine 100·10-15 T. Magnetni polovi Zemlje stvaraju magnetnu indukciju milijardu puta veæeg intenziteta. Jaèina magnetne idukcije koje je èovek proizveo prilikom raznih ispitivanja se kreæu u mnogo veæim granicama.\nNajveæa ikada ostvarena magnetna indukcija na Zemlji proizvedena je kontrolisanom eksplozijom u gradu Sarov u Rusiji. Tada je ostvarena magnetna indukcija intenziteta 2800 T. Ove jaèina magnetne indukcije su jako male kada se uporede sa jaèinama magnetne idukcije koje postoje u svemiru. Pulsar stvara magnetnu indukciju od deset milijardi T, dok neutronska zvezda stvara magnetnu indukciju od deset biliona T. Gornja teoretska granica jaèine magnetne indukcije je upravo magnetna indukcija neutronske zvezde. Inaèe, vrednosti magnetne indukcije od oko 6 T mogu da strgnu sat sa èovekove ruke na daljini od 4 metra.\nPriznanje koje nauènik dobije time ¹to æe se jedinica u etalonu mera nazvati po njegovom imenu je veoma veliko. Tu èast ima samo 15 nauènika. Tesla je uvr¹ten meðu takve velikane kao ¹to su Veber, Herc, Om, Volt, Amper, Kelvin. To su bili garndiozni ljudi koji su fundamentalno promenili na¹ naèin ¾ivota i shvatanje univerzuma.\n« Reply #2 on: 13-07-2006, 13:33:21 »\nB92 Tesla ®ivot\nNikola Tesla je zahvaljujuæi svojim izumima postao svetski nauènik. Koliko je taèno Teslinih pronalazaka bilo izli¹no je govoriti. Neki izumi su nai¹li na razumevanje patentne komisije i bili zavedeni u amerièkom patentnom zavodu. Meðutim dosta njih je ostalo nepatentirano.\nAutor: Aleksandar Æulibrk\nTesla se bavio elektrotehnikom u raznim oblastima, gde god je postojala i najmanja moguænost za njenu primenu. Zbog toga postoji raznovrsnost oblasti Teslinih pronalazaka. Tu spadaju najpre elektrotehnika, a odmah zatim i ma¹instvo. Teslini pronalasci su takoðe bili primenjivani i u oblastima telekomunikacija i medicine.\nNeki od najpoznatijih izuma su: Teslin transformator (i generator) struja visoke frekvencije, poznat kao Teslin oscilator; indukcioni motor (poznat kao asinhroni motor); teledirigovani èamac (èamac sa daljinskim navoðenjem); sijalice; prenos elektriène energije na daljinu be¾iènim purem.\nNaizmenièna struja ima velike prednosti nad jednosmernom. Jedna od prednosti jeste smanjenje gubitaka prilikom prenosa elektriène energije od elektrana do krajnjih potro¹aèa, ¹to je veoma va¾no. Gubici u prenosu zavise od kvadrata jaèine struje, odnosno gubici rastu sa kvadratom struje. Zato je potrebno imati ¹to manju struju kroz prenosnu mre¾u. Naizmeniènu struju je najlak¹e umanjiti ugradnjom transformatora koji podi¾u napon, a samim tim smanjuju struju, jer njihova snaga zavisi od proizvoda napona i struje.\nTesla je uzeo tri kalema i prostorno ih pomerio za treæinu kruga, tako da je dobio sistem prikazan na sledeæoj slici.\nKroz te kalemove je propustio svoju naizmeniènu struju. Da bi video ¹ta je uradio, uzeo je jedno jaje (ve¹taèko naravno) i stavio ga unutar sistema. Jaje je poèelo da rotira oko svoje aksijalne ose i to na svom vrhu. Ovakav sistem tri kalema se naziva trofazni sistem.Trofazni sistem naizmeniènih struja najlak¹e stvara obrtno elektromagnetno polje, na èijem principu i danas rade asinhroni (indukcioni) motori, koji ne moraju imati provodnike na svom rotoru.\nKako naizmenièna struja menja svoju vrednost tokom vremena, ona je u jednom trenutku jednaka nuli. Ova èinjenica olak¹ava iskljuèenje struje, ¹to je takodje bitno za oèuvanje opreme, jer struje mogu biti veoma velike. Inaèe, struja u toku jedne periode (koja traje 20ms ili pedeseti deo sekunde) tri puta bude jednaka nuli.\nKao „drugi“ bitan pronalazak, isto toliko va¾an, jeste Teslin indukcioni motor, danas poznatiji kao asinhroni motor. Motor ima ulogu da elektriènu energiju koju dovodimo na krajeve njegovog statora, pretvori uz pomoæ elektromagnetnog obrtnog polja u mehanièku energiju koja se manifestuje obrtanjem rotora.\nVrlo jednostavno. Na kralemove statora se dovodi naizmenièna struja koja stvara promenljivo elektromagnetno polje. Kada se neki provodni element (parèe gvo¾dja, bekarni provodnik idr.) naðe u promenljivom elektromagnetnom polju na njegovim krajevima se indukuje elektromotorna sila (ems) i kroz njega protièu struje. Kada kroz provodnik protièe struja, na njega deluje sila koja te¾i da ga pomeri. Ovo se upravo odigrava u gvo¾ðu i na provodnicima.\nZa¹to je Teslin indukcioni motor tako poseban?\nPoseban je zato ¹to na njegovom rotoru nema namotaja (kao i na modelu Teslinog jajeta), a rotor se ipak okreæe.\n- magnetskog kola (gvo¾ðe statora i rotora),\n- elektriènog kola (bakarni namotaji na statoru).\nPrvi Teslin indukcioni motor bio je dvofazni i bez ¾lebova po unutra¹njem obimu statora. Ovo nije bilo dobro, jer sva sila koja je trebala da pokreæe rotor delovala je na provodnike umesto na magnetno kolo rotora. To je bio veliki problem, jer te sile nisu male. Ovaj teslin motor bio je napajan, u poèetku, bio napajan naizmeniènom strujom od 133Hz. Bio je konstruisan sa istaknutim polovima. Sa Vestinghausom je sklopio ugovor od 250 000$ + 2,5$/KS (dolara po konjskoj snazi). Naravno, ovo nije dugo trajalo, pa je Tesla morao da se odrekne dodatka od 2,5$/KS na zahtev (molbu) Vestinghausa koji je veæ poèeo da grca u dugovima.\nDanas se asinhroni motori izraðuju za velike opsege snaga i brzina. Mogu biti snage do nekoliko desetina MW, a brzina obrtanja mo¾e dostiæi brzine od pribli¾no 3000 obrtaja u minuti. Bitna osobina ovih motora je u tome ¹to povlaèe iz mre¾e od 6 do 10 puta veæe struje od nominalne koju ima pri stalnom radu. Ovo je veoma te¾ak udar za mre¾u. Zato se asinhroni motori pu¹taju u rad preko nekih dodatnih ureðaja. Savremeni asinhroni motori se sada izraðuju uglavnom kao trofazni. Oko 99% motora danas u svetu su trofazni i jednofazni asinhroni motori. Pored asinhronog motora sa kaveznim rotorom, postoji i motor sa namotanim rotorom koji ima namotaje od bakra na svom rotoru.\nNakon raskida ugovora sa Vestinghausom, Tesla poèinje rad u oblasti struja visokih frekvencija.\nNapravio je kalem sastavljen od nekoliko rezonantnih oscilatornih kola. Tesla je konstruisao mnogo razlièitih oscilatora koji se dosta razlikuju u konstrukciji.\nPrvi teslin kalem je bio napracvljen od staklene posude dimenzija 6 x 8 inèa sa 60 do 80 navojaka. U se nalazi primar koji se sastoji od 8 do 10 navojaka, i cela kombinacija je potopljena u posudu sas mineralnim uljem.\nNa osnovu ranijih istra¾ivanja drugih nauènika, Tesla je razvio seriju razlièitih kalemova koji su davali struju visokog napona i visoke frekvencije. U veæini svojih eksperimenata koristio je ma¹ine koje je sam izumeo. Prvi kalemovi su radili na principu proboja u zoni elektriènog luka (vazdu¹ni prostor koji se na slici 6 nalazi izmeðu kuglastih elektroda). Ovo se isto mo¾e postiæi primenom Ramkorfovog kalema, dva kondenzatora i jo¹ jednog specijalno konstruisanog namotaja izmeðu èijih krajeva se de¹ava proboj.\nRamkorfov kalem se napaja iz glavnog izvora i na njegove krajeve su redno vezana dva kondenzatora. Ispred njih, a paralelno Ramkorfovom namotu nalazi se prostor elektriènog luka. Elektrode na kojima se ovija elektrièno pra¾njenje su najèe¹æe u obliku kugli, mada je Tesla koristio razne oblike elektroda (¹iljak, ploèa). Kondenzatori su napravljeni od pokretnih ploèa koje su potopljene u ulje. ©to su ploèe bile manje to je pra¾njenje bilo uèestalije. One su, takoðe, smanjivale i veliku samoinduktivnost sekundarnog namota.\nKondenzatori su zatim vezani na po jedan primar, drugog, specijalno dizajniranog namota. Oba primara imaju po 20 navojaka gumom izolovane ¾ice. Sekundar ima 300 navojaka svilom izolovane ¾ice.\nKasniji Teslini oscilatori su bili veæi, i radili na mnogo veæim naponskim nivoima. Kondenzatori su bili veæi i potopljeni u ulje kako bi se umanjila korona. Ulje je koristio i kao izolaciju namota transformatora.\nModerni oscilatori koriste bifilarno motane namotaje na vazdu¹nom jezgru. Ovaj rezonantni transformator generi¹e vosoki napon na radio frekvencijama. Namotaj dosti¾e veliki napon koristeæi energiju jednog rezonantnog kola (primara) prenoseæi je na drugo rezonantno kolo (sekundar). Takoðe, moderan Teslin oscilator je dizajniran da generi¹e dugaèke elektriène lukove, dok je Teslin prvi oscilator bio konstruisan za be¾iènu komunikaciju i prenos snage.\nTesla se dosta bavio radio tehnikom. Jedan od bitnijih radova bila je eliminacija smetnji u radio vezama. Tesla je znao da se prirodne i ve¹taèke smetnje prostiru kroz zemlju i vazduh na potpuno isti naèin, i da i jedne i druge mogu da generi¹u i horizontalne i vertikalne elektromotorne sile (ems). U vazduhu se potencijal poveæava oko 50V po stopi u vertikalnom pravcu, i zato nastaje naponska razlika od 20 ili èak 40000V izmeðu gornjeg i donjeg kraja antene. Mase naelektrisane atmosfere koje su stalno u pokretu izazivaju struju u provodniku koja nije ujednaèena, veæ prilièno haotièna, ¹to proizvodi impulsni ¹um u osetljivoj telefonskoj slu¹alici. ©to je vi¹i terminal i veæi prostor ispunjen ¾icama efekat je jaèi. Taj efekat je èisto lokalnog karaktera i malo ima veze sa pravim problemom.\nGodine 1900. Tesla je usavr¹avao svoj be¾ièni sistem, a jedan model aparata je imao 4 antene. Antene su pa¾ljivo pode¹ene na istu frekvenciju i paralelno povezane u cilju poveæanja prijema iz bilo kog pravca. Kada je poku¹ao da utvrdi poziciju izvora prenesenih impulsa, svaki dijagonalno postavljen par bio je posebno vezan serijski sa primarnim kalemom za pobuðivanje kola detektora. U prvom sluèaju zvuk u telefonu je bio dosta jak, dok ga u drugom sluèaju uop¹te nije bilo kao ¹to je Tesla i oèekivao. Dve antene su neutralizovale jedna drugu, ali su se statièke smetnje javljale u oba sluèaja.\nKori¹æenjem prijemnika koji su uzemljeni na dva mesta, smetnje koje su posledica naelektrisanja vazduha poni¹tavaju se, a podlo¾nost ostalim vrstama smetnji redukuje se na polovinu zbog usmeraèkih karakteristika kola.\nTesla je 1896. godine konstruisao jedan ureðaj koji je mogao da obavlja vi¹e operacija. Taj ureðaj se prvi put pojavio 1898. godine i izazvao je najveæu senzaciju kao nijedan njegov izum do tada. To je bio brodiæ na daljinsko upravljanje bez ¾ica. Njime se upravljalo sadejstvom vi¹e kola, tako da je svaka interferencija bila iskljuèena. Najèe¹æe je koristio prijemna kola u obliku petlji kondenzatora.\nTih dana konstruisan je jo¹ jedan teleautomatski brod. Kretanje broda se kontrolisalo pomoæu vi¹e zavojaka postavljenih u utrobu broda koji je potpuno hermetièki zatvoren i mogao je da zaroni. Aparatura koju je konstruisao bila je slièna kao i u prvoj verziji broda, samo sa malim dodacima.\nTesla je dosta radio na sistemu za be¾ièni prenos elektriène energije, tj. na prenos elektriène energije kroz prirodni medijum (zemlja, vazduh). Te eksperimente je obavljao u svojoj laboratoriji u Kolorado Springsu.\nTesla je adaptirao jedan od svojih prijemnih transformatora u nameri da eksperimentalno odredi elektrièni potencijal Zemljine kugle i da odredi njegove uèestale i sluèajne promene. U sekundarno kolo transformatora bila je ukljuèena specijalna naprava koja se sama vraæa u poèetno stanje, a upravlja radom registrujuæeg instrumenta. Primarno kolo je bilo jednim krajem spojeno sa zemljom i sa jednim uzdignutim krajem èija se kapacitivnost mo¾e pode¹avati. Promene potencijala su izazivale elektriène udare na primaru, oni su proizvodili struje u sekundarnom kolu, a srazmerno tim strujama delovao je registrujuèi instrument preko svoje specijalne naprave. Utvrðeno je da Zemlja bukvalno treperi od elektriènih vibracije.\nTada je Tesla sa svojim pomoænikom Leven¹tajnom ekspeimentalno dokazao postojanje stacionarni htalasa za koje je i sam mislio da tako ne¹to nije moguæe. Dakle, na¹a planeta se i pored tako ogromnih dimenzija pona¹ala kao jedan provodnik ogranièenih dimenzija. Ovo je bio osnov Teslinog razmi¹ljanja o moguænosti slanja telegrafskih poruka bez ¾iva na bilo koju daljinu, pa èak i preno¹enja energije u neogranièenim kolièinama na bilo koju udaljenost na Zemlji i to bez ikakvih gubitaka.\n« Reply #3 on: 13-07-2006, 13:38:57 »\nIstra¾ivanje na polju struja visokih frekfencija\nKolorado Springs – Long Island\nNakon svog epohalnog otkriæa – obrtnog magnetnog polja (1882. godine) i patenata iz oblasti polifaznih struja, Nikola Tesla je svoja istra¾ivanja usmerio ka jednoj drugoj oblasti.\nNaime, ¾eleo je da ostvari prenos elektriène energije bez gubitaka, koji se neminovno i dominantno javljaju usled postajanja otpora u provodnicima. Taj svoj naum je i javno najavljivao. Prilikom pu¹tanja u rad hidroelektrane na Nijagarinim vodopadima izjavio je:\n“Progres na ovom polju daje mi nadu da æu do¾iveti ostvarenje mog najveæeg sna; naime prenos snage od stanice do stanice bez kori¹æenja bilo kakve ¾ice”.\nSvoja istra¾ivanja na ovom polju je prvobitno zapoèeo u laboratoriji na Petoj aveniji, ali je ta laboratorija uni¹tena u po¾aru 1895. godine. Taj gubitak je za Teslu bio ogroman. Osim gubitka va¾nih spisa, u vatrenoj stihiji su nestali i svi instrumenti, aparatura i alat koji je Tesla koristio u svojim istra¾ivanjima. Ovakav gubitak bi najverovatnije potpuno psihièki slomio pojedine istra¾ivaèe, ali buduæi da je Tesla bio posebna vrsta ljudi njemu se to nije desilo. On je svu svoju aparaturu, kalemove, transformatore, ¹eme veza, dr¾ao u svojoj glavi, tako da je u svojoj novoj laboratoriji u Hjuston ulici u Njujorku iz glave krenuo u rekonstrukciju svega uni¹tenog. Tu je uz pomoæ visokofrekfentnog transformatora preènika kalema 244 cm stvarao napone od dva do èetiri miliona volti. Ipak, urbana sredina grada Njujorka nije odgovarala potrebama Tesle i njegovim eksperimentima. Iz tog razloga 1898. godine poèela je potraga za odgovarajuæom lokacijom.\nUz pomoæ advokata Leonarda Kurtisa (Leonard E. Curtis), poèetkom 1899. godine izabrana je visoravan na Pajks Piku u blizini Kolorado Springsa. Takoðe su bila obezbeðena potrebna novèana sredstva i elektrièna energija koja je napajala novu laboratoriju.\nU to vreme Tesla je bio zvezda u usponu, uvek praæen novinarima. Tu medijsku pa¾nju on je znalaèki koristio za samoreklamiranje davajuæi senzacionalne izjave. Dolazak u Kolorado zabele¾en je i od strane lokalnih novina (Evening Telegraph) koje su u svom izdanju od 17. maja 1899. godine ispod naslova“Nikola Tesla æe telegrafisati u Francusku” objavile:\n“Genije elektriciteta sti¾e u grad u podne da bi istra¾ivao probleme na polju be¾iène telegrafije i ulogu gornjih slojeva atmosfere”.\nPre odlaska u Kolorado, Tesla je u svom istra¾ivaèkom radu imao dosta vremena posveæenog oblasti visokofrekfentnih struja. Otkrio je da takve vrste struja imaju karakteristièna fizioloska dejstva na ljude, te da je moguæe primeniti ih u medicini. Takoðe je na svojim predavanjima prikazivao dejstvo visokofrekfentnih struja na cevi ispunjene gasom. Cevi ispunjene razreðenim gasom bi svetlele iako ne bi bile spojene ¾icama sa izvorom struje. Ovakvi eksperimenti su bili prvi tog tipa, odnosno primeri be¾iènog prenosa elektriène energije i poèetak jedne nove ere u Teslinim istra¾ivanjima.\nVeæ 2. juna Teslina laboratorija je bila operativna, odnosno spremna za rad. Eksperimenti su najèe¹æe bili izvoðeni noæu jer je tada Tesla raspolagao elektriènom energijom koju mu je obezbeðivala the City Electric company. Sve je raðeno u potpunoj tajnosti, odnosno pristup laboratoriji je, osim Tesli, bio dozvoljen jo¹ samo njegovim saradnicima. U periodu od 1. juna 1899. do 7. januara 1900. godine Tesla je najvi¹e pa¾nje u svojim istra¾ivanjima posveæivao generatoru visokofrekfentnih struja, prijemnicima za male signale i razlièitim interesantnim merenjima. Pomoæu svog visokonaponskog oscilatora razvio je napone reda deset miliona volti. Spektakularni eksperimenti su bili vidljivi kilometrima unaokolo. Nakon svih svojih ispitivanja i istra¾ivanja, a nekoliko dana pre odlaska iz Kolorado Springsa, Tesla je napravio niz fotografija spoljasno¹ti i unutra¹njosti laboratorije. Na pojedinim slikama se jasno vide zastra¹ujuce varnice du¾ine nekoliko desetina metara. U to vreme on je bio jedini koji je tako ne¹to mogao da izvede.\nPouèen ranijim lo¹im iskustvom sa uni¹tenim materijalima ovaj veliki nauènik je svakog dana bele¾io svoja zapa¾anja i do detalja opisivao svoje eksperimente. Na osnovu tih spisa u izdanju muzeja Nikole Tesle u Beogradu a kasnije i Zavoda za ud¾benike i nastavna sredstva, nastala je knjiga “Dnevnik istra¾ivanja iz Kolorado Springsa 1899 – 1900”. Velike zasluge za izdavanje ovog dela Nikole Tesle pripadaju akademiku prof. dr Aleksandru Marinèiæu, koji je bio glavni redaktor.\nNakon povratka u Njujork a na nagovor svog prijatelja i urednika èasopisa the Century Nikola Tesla je napisao esej “Problem poveæanja ljudske energije”. Esej je izazvao neverovatno veliko interesovanje buduæi da je u njemu Tesla objavio rezultate svojih istra¾ivanja. Jednom prilikom izjavio je:\n“The Century je insistirao da napi¹em èlanak koji sam obeæao, a pisanje ovog èlanka tra¾ilo je svu moju snagu. Znao sam da æe èlanak uæi u istoriju, jer sam tada, po prvi put, prikazao rezultate koji su bili daleko iznad onoga ¹to sam uradio ja ili bilo ko drugi na svetu”.\nUsledio je nastavak istra¾ivanja na polju be¾iènog prenosa. Kako je medijski bio dosta reklamiran skrenuo je na sebe pa¾nju mnogih jakih finansijera. Jedan od njih je bio i J.P. Morgan. Sa Morganom Tesla nije ranije saraðivao, ¹ta vi¹e u “Ratu struja” su bili na suprotnim stranama, ali stvari su se promenile. Tesla je 1901. godine zapoèeo svoj projekat “Svetski telegrafski sistem” i za lokaciju svoje nove laboratorije izabrao Long Ajlend. Tu je zapoèeta izgradnja velike laboratorije u kojoj je Tesla ¾eleo da potvrdi svoje ranije pretpostavke i da poku¹a da ostvari prenos signala na veæu udaljenost. Ideja je bila da se po¹alju radio poruke preko Atlantika do obale Engleske. Takoðe, Tesla je za potrebe prenosa energije be¾iènim putem nameravao da iskoristi samu planetu Zemlju i èinjenicu da pri nekim uèestanostima ona dolazi u rezonansu. Smatrao je da zemlja stupa u rezonansu na 6, 18 i 30 Hz. Tek æe se ¹ezdesetih godina pro¹log veka neko usuditi da ponovi ovakvu vrstu eksperimenta i utvrdi da su priblizno taène vrednosti rezonanse Zemljine kugle na 8.14 i 20 Hz.\nOvo istra¾ivanje je Teslu toliko okupiralo da je on pomalo i zanemario “telegrafiju”, odnosno radio prenos. Sa mnogo jeftinijom aparaturom Markoni je preduhitrio Teslu i uspeo prvi da uspostavi transatlantsku komunikaciju. Ovo je razoèaralo Teslinog glavnog finansijera Morgana i on je vec 1902. godine obustavio priliv novca. Tesla se ipak nije predavao. Poku¹ao je da objasni Morganu da ono ¹to je Markoni izveo nije ni¹ta spektakularno i da je on to mogao da izvede ranije a da su glavni ciljevi njegovog istra¾ivanja:\n“1) prenos malih iznosa energije i izazivanja slabih dejstava, jedva merljivih osetljivim ureðajima; 2) prenos znaèajnih iznosa energije èime se elimini¹e potreba za osetljivim ureðajima i omoguæava siguran rad bilo koje aparature koja zahteva malu snagu; i 3) prenos snage u iznosima od industrijskog znaèaja”.\nMorgan je bio iznerviran ovakvim stavom, smatrao je da mu je Tesla utajio informacije i vi¹e nikada nije hteo ni da èuje za njega i njegova istra¾ivanja. Tesla se okrenuo drugim finansijerima i poku¹avao je da pronaðe novi izvor kapitala. Meðutim, po¹to mu je jedan od finansijski najmoænijih ljudi toga vremena okrenuo leða to je bilo dosta te¹ko. To je 1905. godine uslovilo Teslin prestanak na istra¾ivanju ove oblasti. Iako je u svojim kasnijim èlancima i nauènim radovima vi¹e puta pominjao be¾ièni prenos energije, nije uspeo da zainteresuje nikoga da ulo¾i u ovakva istra¾ivanja. Do svojih poslednjih dana bio je uveren da su njegove ideje realne i da æe se u buduænosti ostvariti.\nLaboratorija u Koloradu je demontirana pet godina po¹to je Tesla napustio. Neposredno pre toga u lokalnim novinama se pojavila vest da je Tesla tu¾en za utro¹enu elektriènu energiju od 1. juna 1903. do 31. marta 1904. godine. Da bi se podmirili navedeni dugovi laboratorija je prodata za cenu drvene graðe, a Teslini instrumenti su bili sklonjeni negde da ih on preuzme. ©to se tièe nezavr¹ene laboratorije na Long Ajlendu i velikog tornja i oni su do¾iveli sliènu sudbinu. Zbog nagomilanih raèuna koji su stizali Tesli i ona je prodata na aukciji. Danas se na tom mestu nalazi zgrada kompanije AGFA.\nNesumljivo je da je Tesla bio pionir u svim oblastima u kojima je delovao. On je mnoge grane elektrotehnike praktièno i osnovao. Ipak, iako je svoje ideje o be¾iènom prenosu energije poku¹avao da realizuje jo¹ pre vi¹e od sto godina, ni danas taj poduhvat niko nije ostvario. Izuzetak su prenosi malih snaga. Svakodnevno, kori¹æenjem svojih mobilnih telefona mi uèestvujemo u jednom procesu be¾iènog slanja i primanja energije. Na¾alost, transmisija veæih snaga je za sada neostvariva iz razloga prevelikih gubitaka. Mo¾da æe jednog dana neko krenuti stopama ovog velikana i pronaæi naèin da ostvari ¾ivotni san Nikole Tesle.\n« Reply #4 on: 13-07-2006, 13:40:40 »\nDanas, pogledav¹i oko sebe vidimo svet koji se toliko ubrzano razvija da je te¹ko pratiti sve njegove promene i dostignuæa u svim oblastima. U svemu se te¾i boljem od postojeæeg.\nAutor: Dragana Markoviæ\nKada ispred nas nastaju fabrike u kojima roboti rade a ljudi rukovode, kada informacije prelaze hiljade kilometara u sekundi, kada mo¾ete razgovarati bilo gde na planeti sa bilo kim u bilo koje doba dana, mo¾ete putovati sve kraæe na sve duze destinacije, jako je te¹ko zamisliti kako su ljudi ¾iveli pre ne tako dalekih 150 godina, kada bez elektriène energije, sa ruènim alatom kao osnovnim oruðem za rad i ljudskom snagom kao pokretaèkim pogonom.\nParna ma¹ina, pronalazak D¾ejmsa Vata\nSvaki period koji karakteri¹e znaèajan napredak u sveop¹tem razvoju ljudskog dru¹tva bio je usko povezan sa veæim stepenom razvoja industrije, a sa njom i nekog od oblika energije. Prva industrijska revolucija bila je vezana za pronalazak parne ma¹ine, kao univerzalnog principa pretvaranja toplotne energije u mehanièku. Druga za pronalazak elektriène energije a Treæa, za sada najvi¹eg stepena razvoja, i za pronalazak atomske energije. Medjutim, zbog rizika po èovekovu okolinu i bezbednost, danas se tra¾e drugi izvori energije pre svega solarna, eolska, biomase i dr.\nKada je D¾ems Vat (James Watt 1736 – 1819) patentirao parnu ma¹inu krajem XVIII veka, dotada¹nji primitivan naèin proizvodnje je bio daleko pobolj¹an. Parna ma¹ina je pokrenula druge ma¹ine i omoguæila veæu proizvodnju, ali i prostornu koncentraciju ovih unutar jedne fabrike i koncentraciju samih fabrika. Razvijaju se i prve parne lokomotive i ¾eleznièki saobraæaj.\nIpak, posebno znaèajnim periodom za razvoj ljudskog dru¹tva smatra se novi talas pronalazaka koji se naziva Druga industrijska revolucija (1871-1914).\n“Industrijskom revolucijom smatramo takvu kvalitativnu promenu oruða za rad i procesa prerade sirovina koja uslovljava i omoguæuje radikalno menjanje celokupne proizvodne delatnosti ljudi, odnosa meðu ljudima u proizvodnim delatnostima i celokupnost dru¹tvenih odnosa .”\nPronalasci u ovom periodu vezani su pre svega za uvoðenje jednosmerne a zatim i naizmeniène elektriène energije. Godine 1878. Tomas Alva Edison je prikazao svoju novu sijalicu. Zatim je uveo u ¹iru upotrebu jednosmernu elektriènu energiju. Prva elektrana za njenu proizvodnju izgraðena je 1882. godine na Menhetnu i za nepunih deset godina je izgraðen sistem za distribuciju elektriène energije du¾ cele zemlje. To je uslovilo velike promene na polju tehnike i poveæalo dotada¹nju proizvodnju.\nMeðutim, glavni pokretaè Druge tehnolo¹ke revolucije je uvoðenje naizmeniène elektriène energije ¹to je u mnogome promenilo dotada¹nji naèin proizvodnje. Za to najveæu zahvalnost dugujemo Nikoli Tesli i njegovim pronalascima. Taj vid energije dao je poseban doprinos razvoju ljudskog drustva zbog prednosti koje je sa sobom doneo. Teslin izum je najpre nailazio na neodobravanje, naroèito zbog propagande koju je ¹irio Edison.\nIpak, kada je Tesla uspeo da prvi put primeni svoja otkriæa, naizmenièna elektrièna energija je postala primarni izvor energije. Skoro svi nedostaci jednosmerne struje su njom bili re¹eni. Struja je mogla da se prenosi na daljinu bez velikih i znaèajnih gubitaka, ¹to je smanjilo tro¹kove i poveæalo obim proizvodnje. Fabrike vi¹e nisu morale biti graðene blizu elektrana, veæ se one grade blizu glavnih izvora sirovina i radne snage. Njujork je tada prvi put bio osvetljen naizmeniènom strujom i pokrenut je sistem gradskog saobracaja.\nZbog velikih pogodnosti koje donosi, naizmenièna elektrièna energija uslovljava sveopsti razvoj i nalazi primenu u skoro svim delatnostima. “Samo se s vremena na vreme javljaju epohalna otkriæa odnosno takvi pronalasci kojima otpoèinju novi talasi u procesu rojenja inovacija…“\n(Ekonomika Jugoslavije – Dr Stevan Devetakoviæ )\nZa proizvodnju sistema prenosa elektriène energije bilo je potrebno mnogo metala i legura od kojih su pravljeni kablovi, provodnici tako da se posebno razvija metalna industrija. Takoðe i zbog poveæane proizvodnje novih motora za pokretanje industrijskih ma¹ina.\nPored naizmeniène elektriène energije pronaðeni su i usavr¹eni benziski i dizel motori, petroleum kao i telekomunikaciona industrija, odnosno upotreba telefona i radia, razvija se hemijska industrija, itd. Razvoj transkontinentalnih transportnih mre¾a obezbedio je i preno¹enje novih tehnolo¹kih inovacija u Evropu i usko povezivanje kontinenata.\nZahvaljujuæi tim novim okolnostima, uloga èoveka je od prostog kori¹æenja radne snage usmerena na regulisanje i usmeravanje procesa proizvodnje. Takoðe je do¹lo do razvoja sistema obrazovanja i ¹kolovanja struènih kadrova iz oblasti elektrotehnike i ma¹instva, ¹to je dovelo do jo¹ veæe produktivnosti rada i jo¹ vi¹e poveæalo proizvodnju. Sve to je dovelo do masovne proizvodnje robe ¹iroke potro¹nje (proizvodnja hrane, piæa i odeæe), razvoj transporta i sredstava za transport.\nMeðutim, ova rastuæa proizvodnja imala je i negativne posledice po celokupni ekonomski razvoj. Bila je jedan od vodeæih fakora nastanka Velike ekonomske krize, jer prevelika ponuda nije adekvatno bila apsorbovana od strane potro¹aèa.\nIako se nalazimo u modernom dobu, elektrièna energija ostaje znaèajan izvor pokretaèke energije u industriji i na¹em svakodnevnom ¾ivotu. Adekvatna zamena za nju jo¹ uvek nije pronaðena, ¹ta vi¹e ide se u njenu implementaciju na polju gde su primat imala fosilna goriva. Sva je prilika da ce zbog svojih pogodnosti jo¹ dugo u buduænosti biti energija bez koje neæemo moæi da funkcioni¹emo.


Čitajte u "Vestima": Nema milosti za sirotinju!\nViše od 30 beogradskih porodica u baraci čekaju prinudno iseljenje. Na udaru izvršitelja poslednjih meseci najviše su oni koji imaju najmanje. Porodice su pre 25 godina od preduzeća dobili barake na beogradskom Konjarniku kao privremeni smeštaj… »\nBIRN otkriva: EPS angažuje iste čitače brojila\nU aprilu 2017. godine EPS je raspisao tender za očitavanje brojila, sedam meseci nakon što je za ovaj posao sklopljen ugovor sa konzorcijumom firmi koji predvodi kompanija Sequester (Sikvester). U junu je tender završen, a pobedio je isti konzorcijum… »\nVlada Srbije se odmah oglasila! Lončar hitno zatražio informacije o bolesnoj Dariji!\nOdmah po saznanju da se 16-godišnja D.P. obratila javnosti ukazujući na problem svog zdravstvenog stanja i potrebe za daljim lečenjem, ministar zdravlja u Vladi Srbije dr Zlatibor Lončar reagovao je i zatražio informacije o devojčicinom zdravstvenom… »


Od podne policijski čas u Srpskoj - Istok\nOd podne policijski čas u Srpskoj\nBANJALUKA – U Republici Srpskoj danas u podne stupa na snagu zabrana kretanja koja će trajati do sutra ujutru u pet časova, u skladu sa odlukom Republički štab za vanredne situacije donesenom s ciljem sprečavanja širenja virusa korona.\nPolicijski čas biće na snazi ponovo u nedjelju, 3. maja, od 12.00 časova do ponedjeljka, 4. maja, u 5.00 časova, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nRepublički štab produžio je i primjenu zaključka o zabrani kretanja svim licima van mjesta njihovog prebivališta/boravišta danas u 12.00 časova do nedjelje, 3. maja, u 18.00 časova.\nOd ovih mjera izuzete su osobe kojima poslodavac da potvrdu za kretanja radi nesmetanog obavljanja posla, kao i osobe koje dobiju potvrdu za kretanje od MUP-a.\nZaključkom Republičkog štaba za vanredne situacije, u dane prvomajskih praznika, od petka 01. maja do nedjelje 03. maja u periodu od 17.00 do 18.00 časova dozvoljava se kretanje djeci sa smetnjama u razvoju u pratnji roditelja, staratelja ili drugog lica, uz obavezno pridržavanje mjera zaštite (nošenje maske i rukavica).\nPrema Zaključku Republičkog štaba, u dane prvomajskih praznika, a za vrijeme trajanja zabrane kretanja, dozvoljava se izvođenje kućnih ljubimaca, najviše do 200 metara udaljenosti od mjesta stanovanja, uz obavezno pridržavanje zaštitne mjere socijalnog rastojanja, u trajanju do 20 minuta.\nMinistar zdravlja RS, Alen Šeranić, naglasio je da će tokom vikenda građani moći da se kreću između gradova i opština u RS. – Nošenje maske ... Read More\nŠarović: Još kategorija stanovništva osloboditi plaćanja testa\n„Srpska demokratska stranka uputila je danas Narodnoj skupštini RS proširenu inicijativu da se đaci, studenti, lica sa posebnim potrebama i lica koja putuju u pratnji ... Read More\nOd pravosuđa Republike Srpske napravili cirkus\nU toku je pravi “rat” na relaciji Okružnog suda u Banjaluci i Vrhovnog suda RS oko produženja pritvora inspektorima PU Banjaluka, Nenadu Grujiću i Jeleni ... Read More\nNEWER POSTHit dana: Radovan Višković\nOLDER POSTJapanci koriste robote u hotelima u kojima su zaraženi koronavirusom


Hotel za Voúla (Грчка) : 623 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Voúla Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Voúla Na 33 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici K.Karamanlis 95 sa pozicijom jug za grad Athens, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ...Još informacija\nHotel Les Amis Hotel sa 2 zvezdice\nHotel Les Amis je u blizini Voúla Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Varis Avenue 35 & Prevezis 4 sa pozicijom jugoistok za grad Voula, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sa...Još informacija\nAirport Hotel Les Amis Hotel sa 2 zvezdice\nNa 35 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Varis Avenue & Prevezis 4, a pozicija mu je jugoistok za grad Athens. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolin...Još informacija\nDivani Apollon Palace & Spa Hotel sa 5 zvezdice\nU hotelu Divani Apollon Palace & Spa pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije pet zvezdica za grad Athens: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Nov...Još informacija\nAmarilia Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Amarilia Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Athens: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Po...Još informacija\nU hotelu Blue Sky pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zve...Još informacija\nPozicija ovog hotela je jug za grad Athens, a nalazi se u ulici 4, Eleftherias, na samo 29 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela za grad Athens je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U nj...Još informacija\nLes Amis Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Vari. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano,...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Voúla (Грчка) : 623 pronađenih hotela


Izvoz PVO sistema "Pečora 2M" - Page\nFebruary 24, 2020, 01:27:25 pm\nPALUBA > Vesti > Vesti o oružju > RV i PVO > Topic: Izvoz PVO sistema "Pečora 2M"\nAuthor Topic: Izvoz PVO sistema "Pečora 2M" (Read 2966 times)\nIzvoz PVO sistema "Pečora 2M"\n« on: May 26, 2009, 03:16:05 pm »\nRusko-beloruska kompanija "Defense Systems" najavila je prodaju PVO sistema "Pečora 2M" u pet zemalja. Pečora 2M je unapredjena verzija sistema Pečora (NATO Kodna oznaka SA-3 Goa). Takodje je rečeno da je kompanija u pregovoru sa još 10 zemalja po pitanju nabavke istog sistema.\n163733.jpg (62.44 KB. 512x345 - viewed 235 times.)\n« Last Edit: August 07, 2010, 03:19:01 pm by trpe grozni » Logged\nRe: Izvoz PVO sistema "Pečora 2M"\n« Reply #1 on: May 26, 2009, 03:40:02 pm »\nEgipcani su dobili ove sisteme jos pre nekoliko godina, jedan moj prijatelj je bio na vojnoj paradi na kojoj su prikazani, videcu da li ima neke fotke, u medjuvremenu evo clanak o tome:\n« Reply #2 on: February 04, 2012, 06:09:08 pm »\n« Reply #3 on: June 12, 2015, 09:19:39 am »\nVijetnam nadogradio stari sustav PZO S-125 PECHORA bivšeg SSSR-a\nVijetnamska vlada je objavila završetak uspješne nadogradnje sustava PZO ruske proizvodnje S-125-2TM Pechora nakon uspješnog lansiranja tri rakete srednjeg dometa. S-125 je isporučen Vijetnamu tijekom 60-ih i 70-ih godina dok se komunistička vlada borila protiv američkih snaga. Vijetnam je razmišljao da svoj S-125-2TM sustav zamijeni sa S-300PMU1 nabavljen 2005. Umjesto toga, odlučio je nadograditi S-125- 2TM Pechora boljim sustavom upravljanja vatrom i drugim značajkama.\narticle-gallery-big-1434094651_435.jpg (77.02 KB, 800x531 - viewed 138 times.)


Današnji uređaji imaju veliki memoriju, pa maltene ni ne moramo da brišemo datoteke. Problem nastaje kada u mnoštvu fajlova želimo da pronađemo jedan za koji nismo sigurni ni kako se tačno zove ni kada je napravljen.\nDanas predstavljamo nekoliko načina za pretragu sadržaja svih dokumenata na računaru. Podsećamo vas i na program SwiftSearch i Pretraži sve, koji omogućava da brže pretražujete računar, u slučaju da već znate ime fajla. Danas se fokusiramo na slučajeve kada ne znate ime datoteke, već samo delove sadržaja (na primer, neku frazu ili termin koji se pojavljuju u tekstu).\nBesplatan i efikasan. Može biti malo komplikovan, ali evo probaćemo da objasnimo kako se koristi što je moguće bolje. Kada ga instalirate i otvorite, potrebno je da napravite indeks pretrage. U polju gde piše Search Scope, kliknite na Create Index, pa odaberite folder koji želite da pretražujete.\nZatim kliknite na Run i sačekajte. Trajanje indeksacija zavisi od veličine foldera, može i da potraje.\nKada se ona završi, počinjete sa pretragom. Ukucajte u gornjem meniju termin za pretragu i munjevitom brzinom će biti izlistani svi fajlovi koji sadrže taj termin. Podržani su svi tekstualni formati, tabele, PDF-ovi i drugi dokumenti.\nAko se sadržaj foldera izmeni, kliknite desnim tasterom miša kao na slici, pa na Update Index. Program neće dozvoliti da dodate novi folder koji se preklapa sa prvobitnim, pa ako se jave problemi, možete sve početi ponovo, tako što ćete kliknuti desnim tasterom miša pa na Remove index.\n2) AgentRansack – lite mode\nDrugi izuzetno dobar alat, nama omiljen, je AgentRansack. Mnogi ga nazivaju Google za kompjuter. Možete tragati za fajlovima po imenu, ali i po sadržaju. Za razliku od prethodnog, u ovom programu nije potrebno izvršiti nikakvu prethodnu indeksaciju.\nOdaberite folder za pretragu, ukucajte ključnu reč i pretraga će započeti. Pretraga može da potraje u zavisnosti od veličine foldera, baš zbog nedostatka indeksacije.\n3) Pretraga iz PDF čitača\nAdobe Acrobat čitač omogućava da pretražujete nekoliko PDF fajlova istovremeno. Pokazaćemo kako.\nPotrebno je da svi fajlovi koje pretražujete budu u istom folderu.\nPotom otvorite Adobe Reader. Idite na Edit – Advanced Search.\nSada odaberite koji folder sa PDF dokumentima želite da pretražujete. U slučaju da ne znate gde je dokument, možete kao folder odabrati i ceo disk.\nZatim ukucajte željeni termin pretrage. Tu su i mnogobrojne opcija napredne pretrage, sa kojima takođe možete eksperimentisati. Ovaj metod pretrage je izuzetno pouzdan, ništa ne može da mu promakne, ali može da poprilično potraje, naročito ako imate na desetine dokumenata.


Male boginje i velika zaostalost - XXZ Portal\n02.02.2018. - 15:51\nZnate onu repliku iz filma Variola vera, kad Rade Šerbedžija pita akvizitera "Književnik, imaš 'Kugu' od Kamija?" Scenario filma temelji se na priči o jednom aspektu poslednje evropske epidemije velikih boginja variola vera u Evropi, mesto radnje Jugoslavija, Beograd 1972. Bile su velike, velika država, sad su male, skromniji su i mozgovi, odgovor ne nudi klasični roman, spas izvesnom biopsijskom odsečku naroda predlažu tabloidi i zvezde opskurnih rubrika i programa, sve podseća na viđene priče s početka devedesetih, čak se omakao i jedan ornamentalni detalj, ili lajt motiv, tradicionalni neprijatelji i prijatelji. I Ameri i Rusi. A Glas Amerike prvi je izvestio o epidemiji velikih zaboravljenih boginja u Jugoslaviji (35 mrtvih).\nVelika je, dakle, gotovo ćosićevska nesreća, zadesila Srbijicu, umire narod, deca u kolevci, smrt se dešava u prisustvu onemogućenih lekara koji imaju oštru konkurenciju u kretenima koje narod sluša; 1114 ljudi je zaraženo za samo poslednja tri i po meseca, nevakcinisani podmladak umire od malih boginja, gotovo zaboravljenih u civilizovanom svetu, podseća, po zaboravu, na pomenutu kugu iz naslova Kamijevog romana, valjda je neće dozvati.\nRat protiv vakcina-ubica\nNaseljenici ovog dela zemljine ravne ploče vode kampanju protiv MMR vakcine, jedinog spasonosnog dostignuća medicine. Rijaliti programi i tabloidna uređivačka politika pokazali su na tragičan način stanje i prijemčivost mitološke svesti i pomućenog razuma srazmerno velikog broja posednika ljudskog mozga, pojavnih manifestacija života kojima nije uskraćena poslovna sposobnost. Podseća i na vreme sticanja neotuđivog prava na nasilje, pod geslom "jedan čovek - jedan glas", uz objašnjenje da iz zajedničke države mogu da idu svi koji to žele, a da Srbi u njoj mogu da ostanu.\nTo je, s početka devedesetih - ima mesta komparaciji sa malim i svekolikim boginjama u atrofiranim krhotinama moždane mase - krvavo apsolvirano, usput su iscrtavane granice, te bi, na momente, proplamsalo neoborivo ubeđenje da treba baš do Karlobaga, dok su Žene u crnom i ostali svakovrsni pacifisti palili sveće "za sve poginule u ratu". Nije da danas nema korišćenja razuma, oštro reaguju ljudi od struke, a Udruženje Pedijatrija zasnovana na dokazima podnelo je krivične prijave protiv glavnih eksponenata antivakcinaške kampanje, javnih ličnosti od ugleda - Jelene Karleuše, Mirjane Bobić Mojsilović i Maje Volk, a tužen je i izvesni Miroljub Petrović, novi Lav Geršman (za mlađe: ne želite da znate ko je taj, ako niste vakcinisani, pitajte roditelje) savremene Srbije 21. veka. Oni će odgovarati zbog izazivanja panike pričama o štetnosti MMR vakcine. Grupa lekara tužila je, u ime roditelja iz Beograda, Novog Sada i Niša, doktorku Jovanu Stojković zbog, kako su naveli, "neetičkog rada, širenja panike i pozivanja da se deca ne vakcinišu".\nSad, nije jasno kako to da postupak protiv njih pokreću zabrinuti roditelji i lekari (dobro je da ima takvih i da se oglašavaju - ne mogu da spreče sve tragično, kao što nisu mogle ni Žene u crnom), a ne javni tužilac, budući da su sve izjave i spasonosni saveti šireni putem medija. Zakon je jasan i članom 343 sankcionisano je izazivanje panike i nereda: "Ko iznošenjem ili pronošenjem lažnih vesti ili tvrđenja izazove paniku, ili teže narušavanje javnog reda ili mira ili osujeti ili značajnije omete sprovođenje odluka i mera državnih organa ili organizacija koje vrše javna ovlašćenja, kazniće se zatvorom od tri meseca do tri godine i novčanom kaznom."\nJelena Karleuša ima, tvrdi, tetku koja radi u Tiršovoj (možda i strinu na Železnici), a na fejsbuku i tviteru, ne vidi se veza sa tetkom, objavljuje opasne savete koje tabloidi, naravno, prepisuju: "Za neupućene, MMR vakcina je prevencija od po život bezopasnih bolesti", zabeležila je pevačica. Bolest nije bezopasna, morbili su smrtonosni, umiru nevakcinisane bebe. Ma koliko to bilo pravoslavno. Vakcinom se, ubeđena je Karleuša, čini "zločin nad stotinama hiljada uništenih života zbog nebitne vakcine", dok epidemiolozi tvrde da se imunizacija postiže kad je 95 odsto stanovništva vakcinisano. Antikampanja je u Beogradu, u prvoj polovini 2017. bila uspešna, Gradski zavod za javno zdravlje registrovao je opadanje imunizacije - 26,5 odsto planiranih osoba za vakcinaciju u 2017. godini.\nDramaturškinja Maja Volk tvrdi da je tužba "besmislena", "nije čula da je iko tužen zbog svog mišljenja (pošto živi u državi bogate demokratske tradicije, opaska tuženog)". "Ja nisam protiv MMR vakcine, samo smatram da to ne treba da bude regulisano zakonom, već da taj izbor treba ostaviti isključivo roditeljima. Oni moraju da znaju kakav je kvalitet i sastav te vakcine pre odluke. Moje dete je oštećeno MMR vakcinom, ko je odgovoran za to? Pedijatri i farmaceutske kuće moraju da daju garanciju da je vakcina bezbedna", kaže Maja Volk.\nNamah je došlo i do epidemije poznavanja prava na izražavanje mišljenja, Jelena Karleuša takođe ima taj osećaj: "Pravo na mišljenje i pravo na izbor ni u Zimbabveu nije krivično delo. Mada, u kakvoj zemlji živimo, ne bi me ništa čudilo". Ma, neverovatno, poslednji je kucnuo čas, ne sme čovek ni da bude za pomor beba, pa ni u ime slobode izražavanja: "Ja smatram da slobodan čovek može da govori o čemu god želi. Što se tiče tužbe, zapanjena sam. Nisam znala da sam protiv MMR vakcine, kao ni da sam javno govorila protiv vakcinacije dece. Da li sam ili nisam protiv MMR vakcine, moja je lična stvar i ne moram nikome da polažem račune", izgovorila je Mirjana Bobić Mojsilović.\nAli je istinsku poduku preneo dosledni Miroljub Petrović iz Centra za prirodnjačke studije, sugerišući javnosti opasnost od vakcina: "Neka podnesu tužbu! U čak 18 zemalja EU nije obavezna vakcinacija, što bi kod nas bila? Vakcine su razblaženi gnoj bolesnih životinja, najčešće krava i svinja, a kada to ubrizgamo našoj deci, provociramo im imuni sistem. MMR je kriva za autizam, koji pre vakcina nije ni postojao! U demokratskom društvu niko ne bi trebalo da prisiljava roditelje na ovakvu odluku."\nU međuvremenu, tradicionalni neprijatelji seire (razuman bi čitalac rekao da "ne stavljaju zdrave prste u dovratak"), pa američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti upućuje upozorenje Amerikancima koji putuju u Srbiju - valja ga i na Srbe primeniti - "da se zaštite tako što će proveriti da li su primili MMR vakcinu protiv malih boginja zbog prijavljene epidemije boginja", kako prenosi Odeljenje za konzularne poslove Stejt departmenta. "Bebe (od šest do 11 meseci) bi trebalo pre putovanja iz SAD da prime jednu dozu MMR vakcine, a odrasli i deca dve doze MMR vakcine u razmaku od najmanje 28 dana”, navodi Centar u saopštenju. Sve protiv Srba, kao da Srbi nemaju nikakva prava u međunarodnoj zajednici koja se uvek može odvojiti sanitarnim kordonom, kao da nemaju prava ni na, iskoristimo ovom prilikom savremeni imbecilizam, vlastiti autošovinizam.\nA imaju Srbi i prijatelje, na njih se valja oslanjati, to su, dakako, Rusi, te će nam srpsko-rusko udruženje Pravoslavna porodica ukazati, preko navodno postojećeg lekara, navodno katolika, štaviše, Hrvata, na oprez: "DNK izgrađuje gene i hromozome. Sadrži genetsku informaciju koju nasljeđuju potomci, a odgovorna je za razvoj funkcioniranje i mnoštvo karakteristika ćelija, odnosno samog organizma. A kada tuđi geni, preko vakcina, uđu u tijelo, oni ulaze u jezgra vakcinisane osobe, pomiješaju se s njenim genima i počinju djelovati. Kao rezultat, postoji mogućnost izmene genoma, pa i fenotipa (vidljivih karakteristika i osobina) vakcinisanih osoba i pojava nekih bolesti, pogotovo autizma."\nTako nas prijatelj svjetovaše, a u konačnici, šta će nam to lečenje, jer, obratimo pažnju: "Ne samo što čovjek od roditelja dobija tijelo, nego dobija od Boga besmrtnu dušu koja ima priliku da vječno živi u Carstvu Nebeskom."\nSve smo, dakle, dobili već rođenjenjem, besmrtni smo, kad god se zarazimo, a ‘oćemo da se bodemo. Zapaljenje mozga - pod spoljašnjim uticajem. Ima malo ispiranja, možda genetike, garant nije vakcina uzrok, budimo sigurni.


Večiti dobijaju dvoranu TAKO ŠTO ĆE BITI UNIŠTENA JOŠ JEDNA ZELENA POVRŠINA BEOGRADA BEZ IKAKVOG OSNOVA | BEOGRAD BEZ ARHITEKTURE\nVečiti dobijaju dvoranu TAKO ŠTO ĆE BITI UNIŠTENA JOŠ JEDNA ZELENA POVRŠINA BEOGRADA BEZ IKAKVOG OSNOVA\n26. March 2014. aktivista\tArhitekte vole velike fraze\tLeave a comment\nBOLJE BI VAM BILO DA PLATITE ŠTO DUGUJETE HALI PIONIR I NASTAVITE TAMO DA UPRAŽNJAVATE IONAKO SVE LOŠIJU KOŠARKU NEGO DA NA OVAJ BESTIDAN NAČIN DOBIJATE SVOJU DVORANU. UNIŠTAVANJE JOŠ JEDNE ZELENE POVRŠINE TREBA ZAISTA SPREČITI.\nČISTA BARABŠTINA I LOPOVLUK koji će osetiti svi. Koliko vam svima koji znate taj kraj ova površina delovala napušteno i zapušteno ONA JE IPAK JEDNA VELIKA ZELENA POVRŠINA i kao takvu je treba očuvati pod obavezno.\n« Primjer miješanja najcrnje antisrpske politike koju primjenjuje Majlova mafijaška vlast u Crnoj Gori (vala najcrnja je) prema arhitektonskome spomeniku prve klase\nTIPSKI PLANOVI Još jedna velika glupost moderne arhitekture još od davnina »


Giorgio Agamben - Knjizara Interliber.com\nAutor = AGAMBEN\nUkupno je pronadjeno 2 naslova 1. Vrijeme sto ostaje Autor: Giorgio Agamben (Preveo: Mario Kopic); Antibarbarus; 10/10/2010; ; 188 strana; isporuka odmahOnline cijena: 16.00 KM (10.67 USD) Sa popustom: 60 % Procitajte vise...\n2. Ono sto ostaje od Auschwitza Autor: Giorgio Agamben (Prijevod: Mario Kopic); Antibarbarus; 10/20/2008; ; 131 strana; isporuka odmahOnline cijena: 10.00 KM (6.67 USD) Sa popustom: 60 % Procitajte vise...\nO Prilici dana... Preporucujemo\tZnanje nije roba : Empirijska analiza jednog studentskog prosvjeda


Agava doo - Novi Sad\nSRB GBR GER\nUslovi pohađanja kursa\nPotreban vam je posao\nAgava je rešenje\nPretraga poslova Pretraga kurseva Pretraga usluga\nSve kategorije Ugostiteljstvo Zdravstvo Građevina\nPronađite odgovarajući posao ili perfektnog radnika!\nAgencija Agava je licencirana agencija za posredovanje u zapošljavanju radnika sa tradicijom dugom preko 20 godina koja posluje u svim zemljama regiona, EU i sveta a koja Vam nudi proverene, sigurne i dobre poslove a poslodavcima vredne i ozbiljne radnike svih profila. Našu pouzdanost, sigurnost i garanciju kvaliteta potvrđuje i licenca dobijena od Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Republike Srbije.\npronađite posao koji odgovara vašim zahtevima\nZahvaljujući dugogodišnjem radu, saradnjom sa velikim brojem firmi iz svih oblasti poslovanja ali što je najvažnije i našim ličnim poznanstvima sa svakim našim poslodavcem, naš tim uspešno, provereno i sigurno Vam može ponuditi veliki broj poslova u zemlji i inostranstvu i garanciju da će svi dogovoreni i usaglašeni uslovi biti ispunjeni na obostrano zadovoljstvo.\nVidi sve aktuelne poslove\nKlijenti pričaju o nama\n“Veoma sam zadovoljan radionicom za „Pizza majstore“, utiscima koje nosim i interaktivnim radom svih prisutnih učesnika apogotovo znanjem koje sam stekao da budem još bolji u svom poslu “\nNemam više predrasuda o agencijama za zapošljavanje i svakome ću Vas preporučiti."\n"Ako kažem da ste mi promenili život, ne preterujem. Pre dve i po godine kada sam prvi put došla kod Vas nisam ni slutila da ćete mi tako brzo naći dobar posao. Zauvek zahvalna."\nVidi sve aktuelne kurseve\nPotrebna dokumentacija za rad u inostranstvu\n17 March 2022 Read Article\nOrganizacija prevoza za Hrvatsku\nOrganizovanje kursa za zainteresovane kandidate\nRazgovori za nove poslove u ponudi\nAgava je uspešno, ozbiljno i prepoznatljivo preduzeća u domenu pružanja raznih usluga. Zahvaljujući dugogodišnjem iskustvu poslovanja i kontinuiranim radom još od 1993 godine u mogućnosti smo da Vam ponudimo širok spektar naših usluga.\nBate Brkića 3, 21000 Novi Sad\n+381 (21) 496 333\n+381 (63) 271 202\n2022 Agava. All Rights Reserved by Agava


MEDVEDI SIŠLI SA TARE NA KOLUBARU: Šume valjevskog kraja bogatije za nove stanovnike, koji se pojavljuju isključivo noću | Novosti.RS\nSnimak sa sigurnosnih kamera u okolini Lazarevca\nNovi stanovnici valjevskog kraja uočeni su u okolini Uba, u selu Murgaš, te kod Mionice, podno Divčibara, ali i na beogradskom području - u šumama oko Lazarevca!\nNa području Mionice i Uba do sada je registrovano šest medveda - odrasli mužjak i dve ženke sa po tri mečeta. Mrki medvedi, koji su strogo zaštićena vrsta, a odrasle jedinke neprekidno se prate uz pomoć odašiljača. Nedavno, na Malom Maljenu, mužjaku se izgubio signal, posumnjalo se da su ga ustrelili krivolovci, ali srećom, uz pomoć elektronskih uređaja stručnjaci Biološkog fakulteta, koji su ga čipovali i prate ga, uspeli su da ga lociraju, živog i zdravog.\nMedvedi su primećeni prilikom pregledanja snimaka sigurnosnih kamera. Pojavljuju se isključivo noću, a najbolji snimak zabeležen je sigurnosnom kamerom u okolini Lazarevca...\n- Meče, visoko oko metar, teško između 70 i 80 kilograma, došetalo je u selo Murgaš, nekoliko dana se zadržalo u blizini jedne klanice, tražeći hranu, ali ga više ne viđamo - kaže Zoran Marković, predsednik Lovačkog udruženja "Tamnava" u Ubu. - Nije pričinilo nikakvu štetu na usevima, ili pčelinjacima. Za žitelje Tamnave, pojava medveda je možda novost, ali to je divljač kao svaka druga, ne predstavljaju opasnost, sve smo preduzeli da ih zaštitimo i da se vrate odakle su došli. Medvedi su doskoro bili na ivici izumiranja, sada su se vratili i treba im pomoći.\nSTARIJI TLAČE MLAĐE\n- Planina Tara prepuna je medveda i oni, polako, prelaze na teritoriju Povlena i Maljena, te u niže predele valjevskog kraja, tražeći hranu - objašnjava Marković. - Očekujemo da se u narednom periodu populacija medveda u ovom kraju i poveća, što neće predstavljati problem. U sezoni parenja, stariji, jači medvedi oteraju mlađe mužjake, koji nemaju kuda, pa silaze u niže predele i tada se pojavljuju u našim krajevima...\ndivlje životinje Tara Kolubara medvedi Lazarevac


Procurio SKANDALOZAN SNIMAK! Ministar Houk koji je proterao Đokovića se javno hvalio da je rasista - Sportal\nS. P. - Vest objavljena: 07:45 - 27.01.2022\nYoung Liberals - Lateline 20060718\nNaime, argentinski "La Nasion" spremio je veliki tekst pod imenom "Ko je ministar koji je proterao Novaka Đokovića?" u kom se otkriva dosta tamnih strana australijskog ministra, koji je u mladosti čak i priznao da je rasista!\nOn je 2002. godine postao predsednik Mladih liberala, gde je uspeoda protera levo krilo partije koje je njome dominiralo pune 22 godine. Televizija "ABC" tada je emitovala snimke kako Mladi liberali pevaju skandalozne reči.\n- Mi smo rasisti! Mi smo s**isti! Mi smo homofobi! - može se čuti na snimku.


MALO POZNATE OSOBINE: Svaki HOROSKOPSKI znak ima svoje TAJNO ORUŽJE, pogledajte koje je vaše\nMALO POZNATE OSOBINE: Svaki HOROSKOPSKI znak ima svoje TAJNO ORUŽJE, pogledajte koje je vaše\nAutor: Glas Javnosti 14.09.2020. u 15:42\nKažu da svaki horoskopski znak ima svoje osobine i da se na osnovu njih može predvideti njegovo ponašanje.\nMeđutim postoje i neke koje često ostanu neprimećene.\nJedna stvar se često izgubi iz vida kada su Lavovi u pitanju – veoma su darežljivi. Imaju dominantno prisustvo, i zbog toga ih ljudi najčeće primete, ali ne treba zapostaviti i da umeju da budu široke ruke I da vole da ugađaju svojim bližnjima.\nSamo zato što Device izgledaju smireno, to ne znači da se nikada ne naljute. Ako planu, spremne su da se do kraja bore za ono što im je važno, po bilo koju cenu.\nPlahovitost Škorpije može navesti druge da misle da su bezobrazni. Međutim, jednom kada ih upoznate, shvatićete da umeju da budu veoma odani. I Iskreni pre svega.\nVodolija je jedinstvena i može biti nepredvidljiva. Veruje se da ne brinu mnogo o drugim ljudima, ali to nije baš istina. Kada im je stalo do nekoga, umeju da budu vema pažljive i brižne.\n(Glas Javnosti/Super žena)


Мењају се стубови у пожаревачким улицама, најављена је ЛЕД расвета\nMenjaju se stubovi u požarevačkim ulicama, najavljena je LED rasveta\nLokacije u ulicama Vojvode Milenka, Borskoj, Uzun Mirkovoj i Slobodarskoj obišao je gradonačelnik Bane Spasović sa saradnicima, na ovim lokacijama su postavljeni stubovi niskonaponske mreže.\nInače, niskonaponski stubovi u šest ulica u Požarevcu, dve ulice u Kostolcu i u naselju Ljubičevo menjani su po ugovoru koji su prošle godine potpisale Elektrodistribucija i “Direkcija za izgradnju”.\nGradonačelnik Požarevca rekao je da se sa projektom LED rasvete započinje za dve nedelje.\n“Ove godine rebalansom koji treba da bude za nekih deset do petnaest dana predvideli smo da uđemo u projekat LED rasvete. U pitanju je vrednost radova od 172 miliona dinara. Počećemo da menjamo sve sijalice na teritoriji grada, oko 11.000 sijalica po našoj nekoj evidenciji” kaže Spasović.\n“Uradićemo elaborat ili idejni projekat. Prva faza biće gradsko naselje sa još nekoliko sela. Ali zbog iznosa sredstava koji je potreban sigurno će se raditi naredne dve do tri godine”. Po njegovim rečima, plan je da LED rasveta uštedi utrošak struje, pa samim tim i novac.\nLokalna samouprava je u saradnji sa Vladom Republike Srbije prošle godine rešila gorući problem – rasvetu na ulazu u Požarevac, nakon dvadeset godina od kada se povela priča o tome. Vredost ove investicije iznosila je blizu 50 miliona dinara.\nZavršen je tender za uličnu rasvetu u seoskim naseljima. U 2017. godini grad Požarevac preuzeo je troškove ulične rasvete u seoskim mesnim zajednicama i za tu namenu je opredelio 30 milina dinara. Javna nabavka je završena, očekuje se potpisivanje ugovora. Već aprilski račun biće umanjen za troškove ulične rasvete.\n„U avgustu prošle godine potpisali smo ugovor o zajedničkom ulaganju i obavezali se da ćemo u narednih šest meseci da završimo rekonstrukciju NN mreža. Ukupna vrednost investicije je 12 miliona dinara, a obuhvaćeno je šest ulica u Požarevcu: Borska, Slobodarska, Janka Veselinovića, Uzun Mirkova, Vojvode Dobrnjca i Ljubičavo, kao i dve ulice u Kostolcu – Kozaračka i Porečka. Predmet radova bila je zamena dotrajalih drvenih stubova betonskim, zamena alče užeta snopom, a postavljena je i ulična rasveta i time poboljšane naponske prilike u pomenutim ulicama. Nema više pada napona, problema prilikom olujnih vetrova, tuširanja provodnika i prekida napajanja električnom energijom. Poboljšanjem preseka provodnika smanjili smo gubitke u distribuciji električne energije što je veoma značajno. Nismo stali, nastavili smo sa rekonstrukcijom niskonaponskihh mreža“ rekao je dr Dejan Savić, direktor Elekrodistribucije Požarevac.\nU saradnji sa lokalnom samupravom urađena je i Hilandarska ulica i Vojvode Milenka. Određene ulice su u fazi rekonstrukcije, gde je planirana zamena infrastruksture i asfaltiranje.


Energyobserver - FERRARIS: PODMORSKI KABL OMOGUĆAVA CRNOJ GORI DA POSTANE ENERGETSKI CENTAR BALKANA / REGION/EU 05.07.2019. / AUTOR: VLADIMIR SPASIĆ / BGEN\nPovodom uspešnog okončanja projekta podmorskog kabla između Crne Gore i Italije, dužine 445 kilometara i ukupne vrednosti 1,15 milijardi evra, prvi čovek Terne se susreo sa premijerom Crne Gore Duškom Markovićem i predsednikom Crne Gore Milom Đukanovićem. Podmorski kabl je postavljen na dubini većoj od 1.000 metara, a kapacitet mu je 600 MW.\nFerraris je istakao da će kabl stvoriti uslove za privlačenje drugih investicija u obnovljive izvore energije (OIE), energetiku i digitalizaciju. On je naveo da je ovaj projekat, najveći te vrste na Meditranu, već pokrenuo lokalne biznise u Crnoj Gori vredne više od 60 miliona evra.\nPremijer Marković je informisao rukovodstvo Terne da je više država istočne i jugoistočne Evrope već sada izrazilo ozbiljna interesovanja za zaključivanje različitih aranžmana sa Crnom Gorom u cilju korišćenja kabla.\nO ovoj vrsti saradnje nekoliko dana ranije u Podgorici su razgovarale Temenuška Petkova, bugarska ministarka energetike, i Dragica Sekulić, ministarka ekonomije.\nNa sastanku je dogovoreno da se uspostavi bilateralna radna grupa za saradnju u oblasti energetike, koja će razmotriti i mogućnosti za izvoz električne energije iz Bugarske preko podmorskog kabla.\nCrna Gora očekuje da zbog početka rada kabla tranzit električne energije ove godine bude povećan skoro 70%.\nInače, podmorski kabl je prvobitno trebalo da bude završen 2015. godine i da ima snagu od 1,2 GW.\nSastanak Temenuške Petkove, bugarske ministarke energetike, i Dragice Sekulić, ministarke ekonomije\nJavne konsultacije u vezi sa pravilima za dodelu kapaciteta kabla\nS obzirom na očekivano stavljanje u funkciju nove interkonekcije između Italije i Crne Gore, Terna i Crnogorski elektroprenosni sistem (CGES) pokreću javne konsultacije o pravilima koja će se primenjivati za dodelu prava prenosa na ovoj granici, navodi se u saopštenju crnogorskog operatora prenosnog sistema CGES.\nNa kosultacije su stavljeni sledeći dokumenti:\nPravila za dugoročnu dodelu (FAR) koja obuhvataju regulisanje dugoročnih prava prenosa (godišnji i mesečni vremenski okvir),\nPravila za dnevnu dodelu (DAR) koja obuhvataju regulisanje dnevnih prava prenosa.\nKonsultacije se odnose i na izbor platforme na kojoj će s obavljati dodela prekograničnih kapaciteta.\nTerna i CGES pozivaju zainteresovane strane da dostave svoje komentare do 31. jula 2019. godine na obe sledeće mejl adrese IT-MNrules@terna.it i IT-MNrules@cges.me.


Vučić zadovoljan konsultacijama o novoj Vladi, sledi drugi krug\nKonsultacije o novoj Vladi, Aleksandar Vučić i Ivica Dačić\nMandatar i predsednik Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izjavio je danas da je zadovljan današnjim razgovorima sa predstavnicima parlamentarnih stranka o formiranju Vlade Srbije i da će ponovo razgovarati sa svima koji to žele.\nOn je rekao da će sutra razgovarati sa strankama nacionalnih manjina, a da će u četvrtak i petak imati konsultacije u Srpskom naprednom strankom (SNS) i s koalicionim partnerima njegove stranke.\nPrema izjavama učesnika, u prvom krugu razgovora nije bilo reči o sastavu nove vlade.\nNakon razgovora, predsednik socijalista i bivši potpredsednik Vlade i šef diplomatije Ivica Dačić je izjavio da je rekao Vučiću da mu je želja da nastave saradnju.\nNajzanimljive za javnost je bio prvi susret posle mnogo godina bivših najbližih saradnika Aleksandra Vučića i predsednika radikala Vojislava Šešelja koji je izjavio da je mandataru rekao da je Srpska radikalna stranka (SRS) spremna za saradnju, ukoliko Vlada napusti politiku učlanjivanja Srbije u EU.\nNa kafi kod mandatara Vučića\nLider pokreta Dosta je bilo Saša Radulović izjavio je da je on sa saradnicima napustio razgovore jer ih je manadatar vređao, nakon što je pokušao da mu uruči tužbu koju, kako je rekao, sudski pozivar to nije mogao da učini pune dve godine.\nLider Dosta je bilo podneo je tužbu zbog izjave da je on kao ministar novinarima Balkanske istraživačke mreže (BIRN) dostavio ugovor JAT-a i Etihada.\nPun sat je Aleksandar Vučić razgovarao sa liderom LDP-a Čedomirom Jovanovićem i predsednikom Lige socijaldemokrata Nenadom Čankom.\nJovanović je rekao da da će ta stranka podržavati svakoga ko se bude zalagao za evropsku budućnost zemlje, dobre odnose u regionu i slobodnu i tolerantnu zemlju, ali da za to nije potrebno da bude u Vladi.\nČanak je ponovio da neće ući u Vladu, ali o tome će se razgovarati za sedam do deset dana.\nČedomir Jovanović i Nenad Čanak na konsultacijama\nDS, DSS i SDS su ranije saopštili da neće ići na konsultacije kod mandatara.\nŠef poslaničke grupe Dveri Boško Obradović izjavio je danas da ta stranka neće biti deo nove Vlade Srbije već opozicija u novom sazivu Skupštine, ali je pozdravio odluku mandatara da se konsultuje sa opozicijom o formiranju vlade.\n"To je korisno za spuštanje tenzija i političku stabilnost, zato smo pozvali mandatara da se ovakav praksa nastavi i u budućnosti", rekao je Obradović novinarima u Skupštini Srbije posle konsultacija o novoj vladi.\nOn je kazao da su Vučiću uručili deset tačaka kojima nova vlada treba da se posveti, a među njima su borba protiv bele kuge, osnivanje ministarstva za brigu o o porodici, pokretanje domaće proizvodnje, obnova sela i poljoprivrede i donošenje zakona o zaštiti prezaduženih porodica.


Foto: Srna | Snimanje kadrova filma "Svjedok" nastavlja se u Skelanima\nSrna 25.01.2022 14:29\nSnimanje filma "Svjedok" počelo je u nedjelju, 23. januara, u Kravici.\nBojić je rekao Srni da je danas predviđen razgovor i snimanje sa Cvetkom Ristićem kome su muslimanske snage iz Srebrenice, predvođene Naserom Orićem, 16. januara 1993. godine u porodičnoj kući u selu Kušići kod Skelana, ubile roditelje, sestru i brata, koji još nije pronađen.\nFilm "Svjedok" snima se u kooprodukciji Radio-televizije Republike Srpske i Centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Republike Srpske.\nOvaj film govori o pokojnom doktoru, patologu Zoranu Stankoviću sa Vojno-medicinske akademije u Beogradu koji je tokom ratova devedesetih godina prošlog vijeka obavio oko 7.500 obdukcija i identifikacija nastradalih srpskih civila i vojnika od Hrvatske, preko BiH do Kosova i Metohije.\nNakon Kravice, te Bratunca i Skelana, film će biti sniman na još četiri lokacije gdje su počinjeni masovni zločini nad Srbima i to u Mrkonjić Gradu 6. februara, zatim u Brodu, Šekovićima i Zvorniku.


Eksplozije u kormanskom kamenolomu „buše” krovove i oštećuju susedne kuće - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Eksplozije u kormanskom kamenolomu „buše” krovove i oštećuju susedne kuće\nEksplozije u kormanskom kamenolomu „buše” krovove i oštećuju susedne kuće\n16/03/2021 16/03/2021 1934Ostavi komentar na Eksplozije u kormanskom kamenolomu „buše” krovove i oštećuju susedne kuće\nPosle prvih detonacija, samo na krovu porodične kuće mi je ostala rupa gde je proleteo kamen i uništio čak pet crepova, priča Dragan Janković, koji živi u neposrednoj blizini kamenoloma „Korman puta” i koji je pozvao našu redakciju da se požali na štetu koja je nastala na objektima u njegovom domaćinstvu.\nNaš sagovornik, koji je i inicirao ovaj tekst Dragan Janković (71) živi na 200 metara vazdušnom linijom od kamenoloma u Kormanu. U pitanju je zaseok Erovi u kojem pored njegovog domaćinstva kako se to kaže danas ima još četiri „žive” kuće i jedna porodica vikendaša iz Beograda. Na život pored kamenoloma su se kako tako navikli (šta će) ali posle nedavnih eksplozija svi imaju manja ili veća oštećenja svojih objekata. No, za sada, Dragan je jedini da o tome „razgovara”.\nDETONACIJE „OBRIJALE” MALTER SA STARE PORODIČNE KUĆE U ZASEOKU EROVI\nKamenlom preduzeća „Korman put” koja posluje već petnaestak godina i po njegovim rečima problemi za okolne stanovnike postoje odavno, pogotovo od kada se kamenolom i njegova proizvodnja proširila.\n– Od prašine leti i kada je suvo a dune vetar ne može da se gleda i diše. neizdrživo je. Pločice na svim kućama su potpuno crne od nje. I buka je ogromna, svo to mlevenje kamena, kopanje, miniranje, pucanje, posebno od kada je u kamenolomu krenulo da se radi peskarenje na veliko… Potom, kamioni, odvoženje, dovoženje…, priča Dragan ali dodaje da nije hteo, što naš narod kaže, da „ispada baksuz”.\nPo njemu tako je u okolini svakog kamenoloma, imao je želju da podrži nekog ko nešto radi. Jednom rečju, nije bilo prijatno ali hajde, trpeli su.\n– Iskreno, nisam hteo nikome da se žalim, kako to sad ne bi ispalo „hajka na uspešnog komšiju”, priznaje on.\nTRPELI SMO DO SADA ALI JE POSTALO NEOIZDRŽIVO – DRAGAN JANKOVIĆ IZ KORMANA\nAli, situacija se drastično promenila pre jedno manje od dva meseca kada iz kamenoloma „Korman puta” počele da odjekuju mnogo jače i opsanije eksplozije koje su oštetile ne samo objekte u njegovom domaćinstvu već i susednih porodica u kormanskom zaseoku Erovi.\n– Prvi put se to dogodilo pre jedno mesec i po – dva. Kada je to puklo, zateklo me je na terasi i bio sam u šoku. Onda kada je posle toga sve to kamenje, šljunak, rizla, ko zna šta još… počelo da pada sa neba po dvorištu drao sam se do iznemoglosti:\n– Pobićete nas!\nKako Dragan Janković priča odjeknule su četiri ekspolzije. Ali to nije bio kraj.\n– Izgleda da nisu „uspeli” iz prve i da im jedna od tih naprava koje tu uništavaju nije eksplodirala pa su je „doradili” naknadno. Još se nisam povratio a usledila je još jedna detonacija – najjača, kaže on.\nDOMAĆINSTVO JANKOVIĆA UDALJENO JE VAZDUŠNOM LINIJOM 200 METARA OD KAMENOLOMA „KORMAN PUTA”\nŠteta je bila velika. Na krovu od kuće zjapila je rupa koja je uništila i probila čak pet crepova. Sem tu, popucali su crepovi i na drugim mestima kao i omajije (ovalni crepovi koji spajaju ostale na slemenu krova), otpao je malter na straroj porodičnoj kući…\nOdmah, posle tog prvog puta Dragan je izrevoltiran pozvao vlasnika kamenoloma svog komšiju Gorana Jovanovića.\n– Rekao mi je: „Čika Dragane, ma, to me oni pitali i ja ih pustio… Neće to više nikad…”, prepričava Dragan Janković razgovor sa komšilom.\nJANKOVIĆ POKAZUJE NAŠEM FOTOREPORTERU OŠTEĆENJA NA KROVOVIMA POMOĆNIH OBJEKATA U NJEGOVOM GAZDINSTVU\nAli ponovilo se, i to u petak, 5. marta, baš pred Zadušnice. Naš sagovornik je pre eksplozije otrčao do kamenolom, objašnjavao se sa trojicom minera koji su došli da obave svoj posao a oni su mu zapretili pozivanjem policije. Nisu uvažili njegove razloge i apel i obavili su detoniranje.\n– Kiša od kamenja zasula je čitavo dvorište. Da nisam sklonio kola bila bi uništena, navodi on i nabraja šta mu je sve do sada stradalo posle ovih detonacija u kamenolomu „Korman puta”: krov na kući, krovovi na štali i na šupama, opao je malter sa stare kuće… Posle samo jedne eksplozije morao je da zameni više od 20 crepova a na svojoj okućnici ima preko 500 kvadrata pod crepom,i sad strepi svaki put i mora da menja polomljene.\nOD DETONACIJA STRADALE I ŠTALE I ŠUPE U KORMANSKOM ZASEOKU EROVI\nOn podseća da postoje poligoni namenjeni za uništavanje takvih eksplozivnih sredstava poput onog na Pasuljanskim livadama.\n– Nekada se takva uništavanja i kontrolisane eksplozije i uništavanja sredstava vršila u kamenolomu u Komaricama. Izgleda da su Komaričani pisali grdne peticije i da je to u njihovom selu zbog toga obustavljeno. Onda im je izgleda „iskrslo”:lako, brzo, blizu je grada… A, niko ne misli šta sa nama koji živimo u neposrednoj blizini kamenoloma u Kormanu, iskreno je revoltiran i zabrinut Janković, dodajući da su i druge komšije kontaktirale Jovanovića zbog ovih nedavnih detonacija.\nIpak, voleo bi da se to sve sredi, onako, komšijski, a ne da ispadne kako „otvara” neku aferu ili vrši hajku na čoveka koji razvija posao:\n– Ja živim tu od rođenja, i trebam da nastavim da živim. Nije mi cilj nikakva aferu ili da pravim svađu… ali ovo ipak ne ide. Da tek tako aktiviraju ko zna šta, neka neeksplodirana sredstva, šta li? To bi trebalo da se obustavi i prestane, zaključuje on, dodajući da su zasigurno detonirane opasne stvari, čim su ta ispaljivanja obavljana uz prisustvo toliko kola policije i ekipe Hitne pomoći.\nZA SADA BEZ ZVANIČNOG OGOVORA ŠTA SE TAČNO „DETONIRA” U KORMANSKOM KAMENOLOMU\n– Ne mogu da razumem?! Šta je sledeće?! Da nam „to” aktiviraju po dvorištima?! Ne verujem da imaju zvaničnu dozvolu da to obavljaju jer se uništavanje takvih eksplozivnih sredstava i naprava obavlja u strogo kontrolisanim uslovima, završava on „svoju muku” napominjući da ovako razorne detonacije mogu da naude i zadanju nove crkve u kormanu koja je takođe locirana u blizini kamenoloma, samo u drugom pravcu od njegove kuće.\nDRAGAN JANKOVIĆ – NE ŽELIM NI KOMŠIJSKU SVAĐU, NI NEKU AFERU, KAO NI HAJKU NA USPEŠNOG PRIVREDNIKA – SAMO NEK NEKONTROLISANE DETONACIJE PRESTANU\nOvim povodom, redakcija Portala „Glasa Šumadije” obratila se pismenim putem (mejlom) Policijskoj upravi Kragujevac sa željom da saznamo šta to tačno „eksplodira” poslednjih meseci u kormanskom kamenolomu ali ni nedelju dana od poslatih pitanja nismo dobili odgovore od njih. Možda, nekom drugom prilikom…\nTagovi: „Korman put” detonacije eksplozivna sredstva Goran Jovanović kamenolom Korman\nKorona virus i vakcinija: Zašto države obustavljaju upotrebu Astrazeneka vakcine i šta kažu na Balkanu


Susret radio i tv mehaničara grada Čačka u Biblioteci - PressLider.rs\nSusret radio i tv mehaničara grada Čačka u Biblioteci\n16. oktobra 2019. 16. oktobra 2019. Marina Trmčić\t0 Comments Gradska biblioteka "Vladislav Petkovic Dis", radio i TV serviseri, susreti\nČačak – Gradska biblioteka „Vladislav Petković Dis” je u okviru oktobarskog programa priredila projekciju filma „Fotomonografija o radio i TV serviserima grada Čačka 1958-2019” čiji su autori Rato Smiljanić i Ljubo Novković. Prelistavanje foto-albuma pretočenih u film i susret radio i tv mehaničara upriličen je 15. oktobra u Maloj sali Biblioteke.\nNamera autora bila je da ostavi trag o šest decenija dugoj tradiciji tv i radio servisa u Čačku i da predstavi mehaničare u čačanskim državnim servisima i samostalnim radnjama. Niz fotografija od 1958-2019. započet je slikom Slavoljuba Slava Purića iz servisa „Nikola Tesla”, nekada elitne, a danas zaboravljene beogradske fabrike. Uz stare majstore zanata, na svakoj crno-beloj fotografiji našao se po koji stari radio-aparat i televizor, u to vreme „poslednja reč tehnike”, a danas muzejski primerak.\nVeče je počelo kratkim obraćanjem autora filma, minutom ćutanja za sve preminule kolege, a završilo se dodeljivanjem zahvalnica svima koji su pomogli u realizaciji filma.\n← Dodatne projekcije filma „Vojna akademija 5“ u Domu kulture\nNagrađene publikacije TO Čačka na festivalu „Kofer slova“ u Kruševcu →


Izvor: Beta, 13.Jun.2019, 09:45 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da ne bi odbio da čuje informacije od neke strane zemlja koje ne bi išle u prilog njegovom protivniku na predsedničkim izborima 2020. godine.Na pitanje novinara mreže Ej-Bi-Si (ABC) da li bi Trampov štab primio kompromitujuće informacije, na primer od Rusije ili Kine, ili bi ih prosledio američkom Federalnom istražnom birou (FBI), predsednik SAD je odgovorio da misli da bi se u tom slučaju uradile obe stvari."Ako bi neko pozvao iz neke zemlje, (na primer) Norveške, tvrdeći da ima informacije o protivniku, mislim da bih želeo da saslušam", rekao je Tramp, navodeći da ne misli da bi to bilo mešanje u američke izbore. On je dodao i da bi se, ukoliko proceni da nešto nije u redu, obratio FBI-ju.\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da bi mogao da prihvati informacije iz druge zemlje o svom protivniku na predsedničkim izborima 2020. godine, nakon što je godinama negirao da mu je Moskva pomogla da bude izabran za prvog čoveka SAD.


OD DANAS U CENTRU LOZNICE: Ime grada u bojama srpske zastave (FOTO)\n31.07.2019. 17:40h 31.07.2019. 17:40h\nLoznica – Loznicu od danas (317) krase slova sa njenim imenom postavljena u najstrožem centru grada, kod spomenika Vuku Stefanoviću Karadžiću. Prema rečima Snežane Perić, direktorke Turističke organizacije grada Loznice, to će biti nova turistička atrakcija, mesto gde će sigurno mnogi turisti da se fotografišu za uspomenu na boravak u Vukovom zavičaju, ali i Lozničani.\n- Slova su postavljena kod spomenika Vuku jer turisti Loznicu vide kao grad reformatora srpskog jezika, a drugačija su od sličnih koja se nalaze po drugim gradovima. Sve je, od ideje do izrade, urađeno u Loznici - rekla je ona.\nObeležje je osmislio diplomirani inženjer arhitekture Nikola Popović u saradnji sa Gordanom Čolović. Ovo je njegovo prvo izvedeno delo u srećan je što je baš u njegovom gradu.\n- Ideja je bila da napravimo slova koja će se razlikovati od ovakvih obeležja u drugim gradovima. Ova naša imaju i klupicu da ljudi mogu da sednu i fotografišu se, a ne da se penju po slovima, ili se na njih naslanjaju, ujedno ona i ’’poziva’’ prolaznike da se tu slikaju. Postavljena su na Trgu Vuka Karadžića, tako da se na fotografija uvek vidi i Vukov spomenik – objašnjava Popović koji je i jedan od autora prvonagrađene ideje na gradskom konkursu ’’Moja ideja za moju Loznicu’’.\nSlova su ćirilična, nepravilno postavljena, u bojama srpske zastave ,visoka 1,75 metara i nešto duža od četiri metra. Urađena su od lima, ojačana unutrašnjom konstrukcijom, a postament je ispunjen betonskim pločama. Postavljena slova izazvala su pažnju Lozničana, a mnogi su iskoristili priliku da se kod njih fotografišu među prvima.\nKOD ĆUPRIJE ISPLIVALI OSTACI MOSTA IZ VREMENA TURAKA: Zbog niskog vodostaja Velike Morave izronili drveni stupovi (FOTO)\nNEVIĐENI SNIMAK SA VAŠARA U ARANĐELOVCU, ODVRATAN PRIZOR 18+: Violinista u transu svirao pod šatrom, a onda se ona razigrala i pokazala mu gole grudi?! Usledilo je potom nešto još odvratnije! (VIDEO)\nODRŽANA PRVA LOZNIČKA FIJAKERIJADA: Prava parada upregnutih lipicanera, čeza jednoseda, zaprega, šarenih konja... (FOTO)\nPIROĆANCI ODUŠEVILI SRBIJU OVIM HUMANIM GESTOM: Pola grada pohrlilo na šišanje na otvorenom, a sve sa namerom da pomognu bolesnom dečaku od 13 godina! (FOTO)\nLoznicacentar gradaslovaTuristička organizacija Loznice