Izaberite vest 24.11.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.11.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.12.2021. godine 18.11.2021. - Poziv za podnošenje ponuda 12.11.2021. - Korisnici mBank mobilne aplikacije Komercijalne banke imaju mogućnost da ostvare popust 12.11.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.11.2021. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura 11.11.2021. 09.11.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 27.10.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 25.10.2021. - Penzije iz Crne Gore 20.10.2021. - Nacrt Ugovora o pripajanju NLB banke A.D. Beograd Komercijalnoj banci AD Beograd 13.10.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.10.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.10.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 01.10.2021. - Upozorenje za klijente – Lažni mejlovi Komercijalne banke 22.09.2021. - Penzije iz Crne Gore 21.09.2021. - Poljoprivreda na prvom mestu: Napraviti pobedničku strategiju 13.09.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.09.2021. - Još jednostavnija plaćanja mobilnim telefonom i dodatna sredstva na "klik" 24.08.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.08.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 16.08.2021 11.08.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2021. - Počela isplata penzija iz Bosne i Hercegovine 06.08.2021. - Briga manje tokom odmora! 03.08.2021. - Počela isplata penzija iz Slovenije 22.07.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 20.07.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 16.08.2021. godine 13.07.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2021. - Produženo radno vreme ekspozitura Komercijalne banke 07.07.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 23.06.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 11.06.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.06.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2021. - Krediti za podršku privredi u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom Bankom Srbije 25.05.2021. - Okvir podrške - konkurs za male privrednike 25.05.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2021. - Upozorenje za klijente - lažni imejlovi Komercijalne banke 18.05.2021. - Početak prijema zahteva za subvencionisane agro kredite 17.05.2021. - Uvedena jedinstvena naknada za platni promet u okviru NLB grupe 13.05.2021. - Deset nagrada povodom deset godina NLB KomBank Organic konkursa 12.05.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.05.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2021. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2021 28.04.2021. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 26.04.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 13.04.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.04.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.04.2021. - Ekspozitura na Aerodromu Nikola Tesla prestaje sa radom 31.03.2021. - Izmena Uputstva za sprovođenje Odluke o uslovima i načinu obavljanja platnog prometa sa inostranstvom 30.03.2021. - Prva zajednička akcija članica NLB Grupe u Srbiji, sa značajnim pogodnostima za sve postojeće i nove klijente 26.03.2021. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke 24.03.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 19.03.2021. - Izmena radnog vremena ekspoziture u Delta sitiju 18.03.2021. - Obaveštenje o dodatnim olakšicama u otplati duga u skladu sa Odlukom i dopunom Odluke NBS 18.03.2021. - Posebna ponuda agrar kredita za obrtna sredstva 11.03.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.03.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.03.2021. - Donacija ultrazvučnog aparata za GAK „Narodni front“ 26.02.2021. - Povremeni prekidi u radu digitalnih servisa 24.02.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 12.02.2021. - Radno vreme ekspozitura povodom Dana državnosti 11.02.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.02.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.02.2021. - Vlastimir Vuković novi predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke 02.02.2021. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 29.01.2021. - Održana vanredna sednica Skupštine Komercijalne banke Beograd 29.01.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 28.01.2021. godine 26.01.2021. - Blaž Brodnjak za Blic: Digitalizovaćemo većinu usluga 22.01.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 13.01.2021. - Penzije iz Hrvatske 08.01.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.01.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke 05.01.2021. - Održana prva sednica novog Upravnog odbora 05.01.2021. - Radno vreme ekspozitura na Badnji dan 30.12.2020. - Komercijalna banka, je od danas, članica NLB Grupe 29.12.2020. - Radno vreme ekspozitura za Novu godinu 28.12.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 24.12.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 11.12.2020. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 09.12.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.12.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 17 h 30.11.2020. - Nastavlja se akcijska ponuda za štednju 26.11.2020. - Proglašeni pobednici crowdfunding hakatona iNOVACIJA 25.11.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 24.11.2020. - Obaveštenje akcionarima za isplatu dividendi 23.11.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 18 h 18.11.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 11.12.2020. godine 17.11.2020. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju 16.11.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 12.11.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.11.2020. - Online konferencija o značaju sistema osiguranja depozita 09.11.2020. - Radno vreme ekspozitura 11. novembra 09.11.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.10.2020. - Akcijska ponuda povodom Svetskog dana štednje 29.10.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 26.10.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 22.10.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 21.10.2020. - Takmičenje u osmišljavanju rešenja za Crowdfunding digitalnu platformu 14.10.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 13.10.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.10.2020. - Komercijalna banka dobitnik priznanja Srpskog filantropskog foruma 08.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 07.10.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.10.2020. - Upozorenje za klijente – lažni mailovi 01.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 28.09.2020. - Visa Platinum biznis kartica 25.09.2020. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 24.09.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za avgust 11.09.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.09.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 31.08.2020. - Ekspozitura u TC Delta City radi ponovo do 22h 24.08.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jul 17.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 12.08.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 07.08.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.08.2020. - Priznanje preduzetnika Komercijalnoj banci u Trsteniku 31.07.2020. - Obaveštenje o dodatnom moratorijumu duga 24.07.2020. - Promenite adresu uz stambeni kredit 22.07.2020. - Najuspešniji u isplati subvencionisanih agro kredita 22.07.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jun 17.07.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 13.07.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.07.2020. - Izmena u radnom vremenu ekspoziture u TC Delta City 08.07.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 26.06.2020. - Ekspozitura u Kraljevu na novoj adresi 26.06.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 17.07.2020. godine 15.06.2020. - Prestanak važenja moratorijuma u otplati obaveza 15.06.2020. - VAŽNO OBAVEŠTENJE - Zaštita korisnika od sve učestalijih fišing prevara 14.06.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 14.06.2020. - Kombank mBank dostupna na Huawei AppGallery 12.06.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.06.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.06.2020. - Obaveštenje za klijente o novčanoj pomoći Republike Srbije 03.06.2020. - Plaćanje Dina Co-branding karticom na odloženo 25.05.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za april 25.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 21.05.2020. - Brže i jednostavnije uz instant plaćanje Komercijalne banke 14.05.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za april 11.05.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke ad Beograd 10.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 10.05.2020. - Lažne vesti na internetu 08.05.2020. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura za isplatu penzija 07.05.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2020. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 29.04.2020. - Greške pri ubacivanju kartica u bankomat 29.04.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 27.04.2020. - Otvoreno 11 ekspozitura koje su imale privremenu obustavu rada 23.04.2020. - Doniran inkubator i specijalne maske bolnici Dragiša Mišović 22.04.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore 21.04.2020. - Otvaranje posebnog namenskog COVID-19 računa 21.04.2020. - Produžen rok važenja kartica do kraja juna 16.04.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za mart 08.04.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.04.2020. - Izmena poslovanja sa kreditnim i karticama sa odloženim plaćanjem u sklopu zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) 02.04.2020. - Obaveštenje za penzionere 01.04.2020. - Aktivirajte elektronske kanale 31.03.2020. - Donirano 8 miliona dinara za respiratore 30.03.2020. - Devizne penzije i prihodi iz inostranstva 27.03.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 26.03.2020. - Upozorenje penzionerima 24.03.2020. - Radno vreme ekspozitura 24.03.2020. - Isplata primanja penzionerima 21.03.2020. - Naknade za korišćenje sefova po starom 21.03.2020. - Zatvorene ekspoziture u tržnim centrima i na aerodromu 20.03.2020. - Obaveštenje o moratorijumu duga 13.03.2020. - Obaveštenje za klijente 10.03.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 09.03.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.03.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke 09.03.2020. 03.03.2020. - Krediti za plaćanje turističkih aranžmana 24.02.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za januar 13.02.2020. - Najbolja biznis ideja mladih sa KiM 13.02.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2020. - Plaketa za najplemenitiji podvig Anastasiji Vujić 10.02.2020. - Medan za Novosti: Zaradili smo 75,3 miliona evra 10.02.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.02.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 09.03.2020. godine 29.01.2020. - SVEČANO OTVORENA FILIJALA U DRVARU 23.01.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 22.01.2020. - Opšta bolnica u Vršcu bogatija za inkubator 15.01.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2020. - Otvaranje računa po osnovu obveznica devizne štednje 09.01.2020. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za decembar 27.12.2019. - Štednja na poklon novogodišnjim bebama 26.12.2019. - Promocija nove Dina kreditne kartice 25.12.2019. - Doniran inkubator Opštoj bolnici u Pančevu 25.12.2019. - DONACIJA ZA FONDACIJU „DECA NAM SE RAĐALA“ 23.12.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 18.12.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 18.12.2019 17.12.2019. - Novo WEB 3.0 elektronsko bankarstvo 16.12.2019. - Medan za Blic: Komercijalna može da raste ko god bio vlasnik 16.12.2019. - Godina snažnog i dinamičnog rasta za Kombank Banja Luka 13.12.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 12.12.2019. - Odloženo plaćanje Dina DIS Co-branding karticom 09.12.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.12.2019. - Poziv za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 27.11.2019. - Profit u prvih 10 meseci 7,74 milijarde dinara 27.11.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 18.12.2019. godine 25.11.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 14.11.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.11.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.11.2019. - Sajam poljoprivrede u Stopanji 01.11.2019. - Nove štediše stigle u Kombank 30.10.2019. - Udruženju „Čep za hendikep“ predati prikupljeni čepovi 29.10.2019. - Tradicionalna akcija povodom Svetskog dana štednje 24.10.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2019. - Ilustrovana politika: Izuzetni rezultati Kombank Banja Luka 15.10.2019. - Stambeni krediti 15.10.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.10.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.09.2019. - Akcija „Zajedno za bebe“ u Ćupriji 30.09.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 26.09.2019. - Ekspozitura u Staroj Pazovi u novom prostoru 25.09.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 20.09.2019. - Kombank agrar krediti i na Šumadijskom sajmu poljoprivrede u Kragujevcu 18.09.2019. - Večernje novosti o uspesima Komercijalne banke Banja Luka 16.09.2019. - Priznanje Zlatni BAM za Komercijalnu banku Banja Luka 16.09.2019. - Traktorijada u Banatskom Novom Selu 13.09.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.09.2019. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 09.09.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.09.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 30.09.2019. godine 06.09.2019. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 03.09.2019. - Na Danima paprike u Drenovcu predstavljeni Kombank agrar krediti 30.08.2019. - Promocija Kombank agrar kredita na Sajmu šljiva u Osečini 26.08.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 19.08.2019. - I ove godine rekordna zarada 16.08.2019. - Prevare sa elektronskim karticama 14.08.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2019. - Novo Web 3.0 elektronsko bankarstvo 06.08.2019. - Produženo radno vreme ekspoziture u Guči zbog „Sabora trubača“ 01.08.2019. - Dr Vladimir Medan uručio donaciju bolnici u Pančevu 25.07.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 24.07.2019. - Počela je isplata penzija iz Crne Gore za jun 15.07.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.07.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 25.06.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za maj 14.06.2019. - Kampanja „Transparentni keš krediti“ osvojila bronzanu nagradu Effi 13.06.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.06.2019. - Gotovinski krediti i krediti za refinansiranje 06.06.2019. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za maj 04.06.2019. - Popust za putničko zdravstveno osiguranje 29.05.2019. - Oglasi za posao u IT sektoru 28.05.2019. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 23.05.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2019. - Vladimir Medan za Biznis: Sigurno i stabilno poslovanje 21.05.2019. - Podrška mladim takmičarima na takmičenju u profesionalnim veštinama u Kini 15.05.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.05.2019. - Ponovo lažna Facebook stranica Komercijalne banke 09.05.2019. - Specijalna sajamska ponuda poljoprivrednih kredita! 08.05.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.05.2019. - Brisanje ZIF FIMA SEE ACTIVIST iz Registra IF 25.04.2019. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 24.04.2019 24.04.2019. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 24.04.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 15.04.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.04.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.04.2019. - Seka Sablić laureat Glumačkih svečanosti 02.04.2019. - Povoljniji uslovi za auto kredite 29.03.2019. - Dani komedije u Jagodini 26.03.2019. - Istorijski profit od 8,12 milijardi dinara 26.03.2019. - Prezentacija digitalnih usluga 22.03.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 22.03.2019. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 24.04.2019. godine 14.03.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 07.03.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2019. - Umetnost plaćanja u Kombank dvorani 04.03.2019. - Tekući računi za mali biznis i preduzetništvo 01.03.2019. - Nagrada za najboljeg glumca svečanosti „Milivojev štap i šešir“ 28.02.2019. - Izvestaj sa odrzane ponovljene redovne sednice Skupstine Banke - 27.02.2019 26.02.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 20.02.2019. - Boško Mekinjić na čelu Udruženja banaka BiH 19.02.2019. - Zatvaranje ekspoziture u Cvijićevoj ulici 14.02.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2019. - Poziv za ponovljenu redovnu sednicu Skupštine Banke - 27.02.2019 16.01.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2019. - Poslovna debitna DinaCard kartica 09.01.2019. - Otvaranje izložbe „MINI AKT Vol. 4“ u KomBank Art holu 09.01.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 28.12.2018. - DinaCard kartice Komercijalne banke za svaku priliku 25.12.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Novu godinu i Božić 24.12.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 20.12.2018. - Podsetnik za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 14.12.2018. - Intervju dr Vladimira Medana, predsednika Izvršnog odbora u Večernjim Novostima 14.12.2018. - Od tipografije do animacije 13.12.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 10.12.2018. - Profesori sa Univerziteta Anadolija predstavili radove u KomBank Art holu 26.11.2018. - Komercijalna banka u borbi protiv nasilja nad ženama 23.11.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 22.11.2018. - Male i srednje firme lakše do kredita 20.11.2018. - Ekspozitura u Temerinu u novom prostoru 19.11.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 15.11.2018. - Vizija budućnosti industrijskog dizajna 15.11.2018. - Dr Vladimir Medan: U prvih devet meseci, dobit 55 miliona evra 14.11.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.11.2018. - Komercijalna banka AD Podgorica proslavila 25 godina postojanja 08.11.2018. - Povoljniji uslovi za oročenu štednju u Komercijalnoj banci 07.11.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.11.2018. - Poziv klijentima Banke na usklađivanje sa zakonom SPN i FT do 25.12.2018 godine 06.11.2018. - Otvorena dvodnevna pop-up izložba umetničkih dela iz Gruzije 02.11.2018. - Svečano i veselo proslavljen Svetski dan štednje 01.11.2018. - Komercijalna banka darivala bebe rođene na Svetski dan štednje 29.10.2018. - Dina debitna kartica za dobar START 25.10.2018. - Tradicionalna akcija Komercijalne banke povodom Svetskog dana štednje 24.10.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2018. - Promocija proizvoda za preduzetnike i mali bizinis u Kruševcu 19.10.2018. - Izveštaj sa odrzane vanredne sednice Skupštine Banke - 17.10.2018 17.10.2018. - Online keŠkrediti Komercijalne banke 16.10.2018. - Kreativnost u izradi scenskih kostima 15.10.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.10.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 09.10.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.10.2018. - Usluga KOM4Pay predstavljena na konferenciji "BankMark" 06.10.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Komercijalne banke AD Beograd - 17.10.2018. 01.10.2018. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 27.09.2018. - On-line dinarski gotovinski krediti 26.09.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 24.09.2018 26.09.2018. - Ekspozitura u Valjevu od 1. oktobra na novoj adresi 26.09.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 17.10.2018. godine 24.09.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 19.09.2018. - Dani paprike u Drenovcu kod Paraćina 18.09.2018. - Komercijalna banka na vršačkim Danima berbe grožđa 18.09.2018. - Studenti Odseka keramika na FPU predstavili svoje radove u KomBank Art holu 14.09.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 14.09.2018. - Otvaranje izložbe keramike u KomBank Art holu 12.09.2018. - Komercijalna banka dodelila nagrade najuspešnijim poljoprivrednicima na sajmu u Svilajncu 11.09.2018. - Medan: Više od 33.000 klijenata Komercijalne banke na Kosovu 10.09.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 31.08.2018. - Otvorena izložba fotografija "Studija akta" autorke Dragane Antonić iz Sarajeva 31.08.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 24.09.2018. godine 29.08.2018. - Otvaranje nove sezone u KomBank Art holu izložbom fotografija "Studija akta" 29.08.2018. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita Komercijalna banke 24.08.2018. - Komercijalna banka na viteškom festivalu u Manasiji 23.08.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 20.08.2018. - Stambeni krediti uz povoljnije kamatne stope, veće iznose i bez naknade 16.08.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.08.2018. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Guči zbog "Sabora trubača" 08.08.2018. - U prvih šest meseci 2018. godine dobitak Komercijalne banke 31 milion evra 07.08.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.08.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 31.07.2018. godine 19.07.2018. - Medan: Puna podrška domaćoj Dina kartici 13.07.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 06.07.2018. - Predsednik Izvršnog odbora dr Vladimir Medan u Podgorici 06.07.2018. - Beogradske priče kroz foto-objektiv 05.07.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.07.2018. - Otvaranje izložbe fotografija članova Facebook grupe "Moj Beograd dušu ima" 01.07.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupstine Banke - 31.07.2018. godine 28.06.2018. - CHAT BOT odgovara na pitanja klijenata na Viberu 26.06.2018. - Počela je isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori 25.06.2018. - KOM4PAY - novi način plaćanja preko interneta 22.06.2018. - Otvorena izložba radova učenika Srednje škole Tehnoart iz Beograda - Od kaligrafije do juvelira... 14.06.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 05.06.2018. - Edukativni paneli Komercijalne banke o IPARD fondovima 05.06.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2018. - Izvestaj sa odrzane vanredne sednice Skupstine Banke - 30.05.2018 31.05.2018. - Prikupljanje podataka o klijentima u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma 25.05.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 24.05.2018. - Sajamski uslovi za investicione agro kredite do kraja jula 24.05.2018. - Otvorena izložba o zaštiti kulturnog nasleđa 15.05.2018. - Počela isplata penzija za april iz Hrvatske 14.05.2018. - Specijalna sajamska ponuda investicionih agro kredita Komercijalne banke! 08.05.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 08.05.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke koja se održava 30.05.2018. godine 07.05.2018. - Brža, jednostavna procedura i transparentna ponuda dinarskih keŠkredita 30.04.2018. - Novi pogledi na umetnost na izložbi "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" 27.04.2018. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 27.04.2018. - Izložba slika studenata FPU "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" u KomBank Art holu 26.04.2018. - Mogućnost podizanja gotovine u evrima na bankomatima Komercijalne banke 26.04.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 26.04.2018. godine 24.04.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za mart 18.04.2018. - KOM4PAY - plaćanje preko interneta za korisnike elektronskog bankarstva 16.04.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.04.2018. - Plaćanje taksi integrisanim elektronskim bankarstvom 11.04.2018. - Nagradna igra za korisnike beskontaktnih Visa kartica 10.04.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.04.2018. - KomBank Arh hol predstavlja izložbu studentskih radova "Dizajn za bolji grad" 04.04.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Uskrs 03.04.2018. - Overdraft i Visa Business kartica bez naknade za korisnike tekućih računa Kombank Standard i Kombank Ekspert 02.04.2018. - Dr Vladimir Medan preuzeo dužnost predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke 30.03.2018. - Sajam penzionera u Novom Sadu 29.03.2018. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 26.03.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke koja je sazvana za 26.04.2018. 22.03.2018. - Dvorana Doma sindikata postaje Kombank dvorana 16.03.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 14.03.2018 07.03.2018. - Agresivno protiv loših kredita 06.03.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2018. - Član IO Dejan Tešić za Danas: JoŠsmo bliži klijentima 02.03.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 14.03.2018 28.02.2018. - Proizvodi za penzionere predstavljeni na Sajmu za treće doba 23.02.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 23.02.2018. - Evropska komisija u poseti Komercijalnoj banci 22.02.2018. - Dobitak Komercijalne Banke u 2017. godini 61 milion evra 21.02.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 14.03.2018. godine 19.02.2018. - Crno beli svet Nikole Zaklana do 9. marta u KomBank Art holu 14.02.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.02.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke povodom Dana državnosti 08.02.2018. - Ekspozitura Komercijalne banke u Somboru u novom prostoru 07.02.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.02.2018. - Dopisivanje na Viberu uz stikere Komercijalne banke 31.01.2018. - Atletski savez uručio zahvalnicu Komercijalnoj banci 30.01.2018. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 29.01.2018 25.01.2018. - Poklon za 143 bebe rođene na Svetski dan štednje 24.01.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 23.01.2018. - KRULJ ZA SKAJ NJUZ: "Srbija čvrsto na putu evrointegracija" 22.01.2018. - Novina na bankomatima Komercijalne banke - podizanje gotovine u evrima 18.01.2018. - Jednostavnom aplikacijom Kombank trejder trgujte na svetskim berzama 16.01.2018. - Zimska akcija za putničko zdravstveno osiguranje 15.01.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 15.01.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.01.2018. - Međunarodna izložba "MINI AKT" treći put u KomBank Art holu


Naslovnica Krajina Banja Luka Dragan Čović došao u Banju Luku povodom neustavnog Dana RS-a\nPrisustvo samog vrha Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine na svečanosti u Banjoj Luci povodom neustavnog praznika Dana RS-a nesporan je simbol savezništva s vladajućom partijom u Republici Srpskoj – Savezom nezavisnih socijaldemokrata, odnosno njenim predsjednikom Miloradom Dodikom.\nOvo, ipak, nije prvi put da nekadašnji član Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda prisustvuje obilježavanju Dana RS-a. Dragan Čović je 2013. i 2015. godine prisustvovao obilježavanju 9. januara, ali nijednom od kada je Ustavni sud BiH, krajem 2015. godine, proglasio 9. januar kao Dan RS-a neustavnim praznikom.\nPodsjećamo, danas se u RS-u, a posebno u Banjoj Luci, obilježava 27. godina od osnivanja paradržave Srpske republike Bosne i Hercegovine koja je Dejtonskim sporazumom unesena u ustavnopravni sistem Bosne i Hercegovine kao Republika Srpska.


BANOVO BRDO, 40m2, I, ta, uk. - MEGASTAN | Agencija za nekretnine Beograd, Srbija\nBANOVO BRDO, 40m2, I, ta, uk.\nŠifra nekretnine : 63604\nProdaja 63.900 € - Lokal\n40 m21 TA I/II Štampaj\nLokacija: Banovo brdo Ulica: Požeška standardna Telefonskih linija: 1\nPožeška, 1/2, duplex, u dobrom stanju, mokri čvor, čajna kuhinja,pogodan za ordinaceiju, kozmetički salon, kancelarijski prostor..., trenutno je u lokalu zakupac koga potencijalni kupac može zadržati, uknjižen. Agencijska provizija 2%. Hvala Vam na pregledu oglasa. Broj agencije u Registru posrednika 298. Mapa je informativnog karaktera, ne prikazuje tačnu lokaciju nekretnine.\nCERAK, 25+15m2, pr, cg, izlog, uk.\n25m2 | 26.000 €\nPartizanske Vode, prizemlje, + drvena galerija 15m2, izlozi sa rešetkama, lokal na uglu niza lokala, pogodan za više delatnosti, blizu Ibarske magistrale, između veliki parking, uknjižen. Agencijska provizija 2%. Hvala Vam na pregledu oglasa. Broj agencije u Registru posrednika 298. Mapa je informativnog karaktera, ne prikazuje tačnu lokaciju nekretnine.\nBANOVO BRDO, 11m2, I, eg, uk.\n11m2 | 14.900 €\nPožeška, 1/3, lokal u TC City Hall, pogodan za razne delatnosti (pretežno uslužne), niske režije, zasebna dva mokra čvora za šest lokala, video nadzor, obezbeđenje, mogućnost preuzimanja zakupca, uknjižen. Hvala Vam na pregledu oglasa. Broj agencije u Registru posrednika 298. Mapa je informativnog karaktera, ne prikazuje tačnu lokaciju nekretnine.\nCERAK VINOGRADI, 14m2, pr, eg\n14m2 | 13.000 €\nVinogradski Venac, pr/4, u sklopu zgrade, pogodan za više delatnosti, veliki parking pored zgrade, uknjižba u toku. Hvala Vam na pregledu oglasa. Broj agencije u Registru posrednika 298. Mapa je informativnog karaktera, ne prikazuje tačnu lokaciju nekretnine.\nProdaja Lokal BEOGRAD-Čukarica do 3370 €/m2


EU: Posljedice prekida isporuke nafte - po džepu i po točkovima? - Klix.ba\nEU: Posljedice prekida isporuke nafte - po džepu i po točkovima?\n12.1.2007. u 12:57\nBritanski dnevnici pišu u petak o mogućem uticaju nove energetske politike Evropske unije na njene odnose s Rusijom, ali i na buduće cijene automobila u cijeloj Evropi.\nThe Guardian navodi moguće dugoročne posljedice nedavnih nenajavljenih prekida isporuka ruske nafte pojedinim zemljama Evropske unije.\nNavodeći učestale ocjene iz redova evropske administracije - da Rusija postaje nepouzdan poslovni partner koji iz dana u dan sve više gubi kredibilitet, Guardian piše da bi nedavni "potresi" u isporukama nafte mogli na duži rok rezultirati raskidanjem poslovnih ugovora s Moskvom i zahlađenjem u njenim diplomatskim odnosima s Evropskom unijom.\nStrateško okretanje Evrope vlastitim, obnovljivim izvorima energije, poput novih generatora na solarni pogon ili vjetar, uskoro bi moglo zadati jak udarac Rusiji koja Evropi trenutno obezbjeđuje čak 42 posto godišnjih potreba za prirodnim gasom, piše Guardian.\nPosljedice primjene nove energetske politke Evropska unija će osjetiti ubrzo na vlastitoj koži ili, bolje reći, na vlastitim točkovima - i stanovnici njenih zemalja članica, piše The Independent.\nMjere EU-a za smanjenje emisije štetnih plinova u atmosferu ugledat će svjetlost dana 24. januara, i najavljuju ozbiljan "udarac po džepu" vlasnika terenskih i automobila s velikom zapreminom motora, piše list.\nGodišnji nameti za takve automobile, navodi Independent, mogli bi porasti čak tri puta, ili bi ti modeli mogli biti potpuno zabranjeni ukoliko se ne budu "uklapali" u nove propise o maksimalnoj dozvoljenoj emisiji ugljičnog dioksida po pređenom kilometru. Ona iznosi 120 grama i važi za, recimo, Citroen C-3 dizel.\nS druge strane, Evropska unija će ponuditi dodatne subvencije proizvođačima automobila i kupcima koji se odluče za manje modele ili modele s pogonom na struju ili tečni hidrogen, navodi list.\nDaily Telegraph spekulira o skorom krahu proizvođača automobila poput Porshea ili Land Rowera ukoliko propisi budu do te mjere drastični. Za njihovu punu primjenu, doduše, bit će ostavljen rok od pet godina, piše list.\nZbog povećanih troškova proizvodnje i ugradnje novih, "ekološki podobnih" dijelova, međutim, cijene automobila na evropskom tržištu mogle bi skočiti za 2,5 do pet hiljada eura po vozilu, prenosi Guardian riječi pojedinih predstavnika evropskih automobilskih asocijacija.\n12.01.2007. u 13:06\nMatić: Stvari su se pokrenule s mrtve tačke\n12.01.2007. u 12:30


Republika / Roditelji u panici zbog propasti "Krio sejva": Nemoguće proveriti šta je sa uzorcima\npetak, 20. 9. 2019.| 05:53\nTražićemo tačne podatke o stanju uzoraka srpskih pacijenata, poručili su iz Uprave za medicinu Ministarstva zdravlja posle skandala sa švajcarskom bankom matičnih ćelija "Krio sejv".\nInkubator u kojem se čuvaju matične ćelije/Foto: Ilustracija\nIz srpskog ministarstva uveravaju da će o svemu obaveštavati javnost i korisnike usluga "Krio sejva". Podsetimo, više od 10.000 roditelja koji su čuvali matične ćelije u "Krio sejvu" je u panici otkako su saznali da je ova kompanija izgubila licencu za rad i da su uzorci bez njihovog znanja transportovani u poljsku banku matičnih ćelija "Famikord".\nJedna od njih je i Marina Simić, koja je potpuno van sebe jer su joj matične ćelije sada potrebne. Da bi proverila gde se nalaze uzorci za koje je, kada ih je poverila na čuvanje švajcarskoj kompaniji, platila 4.000 evra, kako objašnjava, najpre je morala da se registruje na sajtu "Famikorda" - famicord.eu.\n- Otišla sam na njihov portal, tamo sam se registrovala da bih mogla da pristupim bazi i proverim šta se dešava sa ćelijama, kako i savetuju na sajtu "Famikorda". Međutim, nisam uspela da proverim šta je sa uzorcima dok Poljaci ne završe kompletnu proveru i obradu materijala koji je stigao u kompaniju. Trenutno su obradili oko 10 odsto - navodi ona.\nKako kaže Simićeva, na osnovu generičkog mejla koji joj je stigao kao odgovor na registraciju veruje da će proći nedelje i meseci dok se ne uveri da su matične ćelije uopšte u "Famikordu".\n- U mejlu su mi rekli da budem strpljiva i da će kontaktirati sa mnom za nekoliko nedelja, kada situacija u vezi sa "Krio sejvom" bude jasna - ističe ona.\nTekst potpisaPismo koje je "Krio sejv" poslao roditeljima\nAdvokat Rastko Petaković kaže da je, s obzirom na ponašanje kompanije "Krio sejv", razumljiva potreba roditelja da odmah dobiju pristup matičnim ćelijama svoje dece, pa je legitimno i da, ukoliko to žele, svoja prava ostvare sudskim putem.\n- Pre toga je važno da se definiše tačno na koji način je ko od roditelja oštećen i koji pravni put je najbolji - navodi stručnjak. Petaković poručuje roditeljima koji nemaju hitnu potrebu za lečenjem matičnim ćelijama da sačekaju da se provera sprovede do kraja, a da o daljim koracima odluče nakon što "Famikord" kontaktira sa njima.\nI dok roditelji pokušavaju da uđu u trag šta se dešava i gde se nalaze njihove matične ćelije, za čije čuvanje su dali na hiljade evra, predsednik poljske banke "Famikord" Jakub Baran je dodatno dolio ulje - da će ugovori sa roditeljima prestati da važe ukoliko švajcarska kompanija bankrotira.\nOn je potvrdio i da "Famikord" još nije kupio "Krio sejv", ali da su doneli odluku da o svom trošku prenesu gotovo sve rezervoare sa matičnim ćelijama u jednu od laboratorija u Varšavi kako bi se sačuvali uzorci.\nBaran kaže da "Krio sejv" ima potpisane ugovore sa roditeljima i da je ta kompanija svakako trebalo da ih informiše o promenama, kao i da dobije saglasnost za premeštanje matičnih ćelija.\nKako da pristupite bazi\n1. Pristupite sajtu "Famikorda" - famicord.eu\n2. Tom prilikom će vam se pojaviti obaveštenje "ako ste korisnik Krio sejva"\n3. Zatim se registrujte kako biste pristupili bazi podataka o ćelijama\n4. Sačekajte da vas o statusu matičnih ćelija obaveste iz "Famikorda"\n5. Ukoliko su vam ćelije neophodne, a ne možete da dođete do njih, obratite se advokatu\nPrivatne banke zabranjene u Francuskoj i Italiji\nNačelnica Odeljenja za transplantaciju koštane srži Instituta za majku i dete prof. Dragana Vujić kaže da je u pojedinim zemljama, kao što su Francuska i Italija, zakonom zabranjeno formiranje privatnih banaka krvi pupčanika. Ona ističe i da je u nekim zemljama zakonom predviđeno da privatne banke moraju da ispunjavaju iste standarde kao javne, odnosno porodične banke.\n- U mnogim zemljama širom sveta se jasno govori šta je medicinski opravdano, a šta ne. U nekim dokumentima EU, koji su objavljeni početkom 2000, jasno stoji da je medicinski jedino opravdano formiranje javne porodične banke krvi pupčanika - kaže ona.\nKao argument za čuvanje matičnih ćelija pupčanika u privatnim bankama često se pominje da se tim ćelijama mogu lečiti infarkt srca ili leukemija. Međutim, Vujićeva na to odgovara da matične ćelije iz krvi pupčanika nisu standardna terapija u lečenju infarkta miokarda, da se u privatnim bankama čuvaju 20 godina, a da je mala verovatnoća da neko dobije infarkt u prvih 20 godina života.\nSrbija Beograd Matične ćelije Roditelji Krio sejv Uzorci Medicina Zdravstvo Ministarstvo zdravlja Famikord\nDva muškarca u izolaciji u Šapcu! Jedan se vratio sa Tajlanda, drugi iz Milana i ima povišenu temperaturu\nNE MOGU DA IM UĐU U TRAG! I pored uveravanja da je sve u redu, roditelji skeptični: Srbi još ne znaju šta je s matičnim ćelijama!\nOBRT U AFERI "KRIO SEJV"! Matične ćelije dece iz Srbije ne šalju u Belgiju, evo gde će ih čuvati!\n- utorak, 25. 2. 2020. u 21:30 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić čestitao je Marku Đuriću koji je po treći put postao otac i ministarki Neli Kuburović koja se...\n- utorak, 25. 2. 2020. u 21:15 0\nU sutrašnji broj Srpskog telegrafa na poklon dobijate dodatak "Penzioner" koji je namenjen pripadnicima trećeg doba i koji sadrži mnogo...\n- utorak, 25. 2. 2020. u 21:00 0\nPolitičar je kupio ostatke luksuznog belog automobila BMW 850CSi u kojem je 12. decembra 1994. godine izrešetan vođa "voždovačkog...\nDirektor kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić i njegova supruga Andrijana, po treći put...


BANJALUKA – Srednjoškolci koji su zainteresovani za učešće u takmičenju u izradi aplikacija za mobilne uređaje koje realizuje kompanija m:tel u BiH, svoje prijave treba da pošalju na adresu ove kompanije do 20. novembra!\nSvi zainteresovani učenici i profesori o ovom takmičenju mogu da se informišu na sajtu kompanije m:tel www.mtel.ba, gdje mogu pronaći opšte uslove takmičenja i formulare za prijavu. Takođe, svoja pitanja mogu poslati na email adresu [email protected].


DROGIRALI ŽENU I SILOVALI JE U PAROVIMA - muž silovane slovenke najavio tužbu, policija i sudstvo tolerišu silovanje i nasilje nad ženama na nacionalnoj televiziji Hepi! - Parovi Uzivo - TV Hepi Uživo | Parovi Uzivo – TV Hepi Uživo\n10.05.2017. Kategorija: Parovi 2015. Andrej Laharnar, Milutin Radosavljević Milij, Mirela Leli Lapanovic, Mirela Leli Lapanovic Parovi, Mirela Leli Lapanovic silovanje, nevenčani suprug učesnice "Parova" Mirele Lapanović, Parovi Milutin Radosavljević Milij, Parovi seks, seks sa Mirelom, Silovanje Milutin Radosavljević Milij\nFoto: Mirela Leli Lapanovic / Facebook Mirela Lapanović sa suprugom Andrejem\nOn kaže da je povređen, ali da nije ljut na Mirelu jer je siguran da je bila primorana na seks. Planira da tuži Milija, kao i produkciju tog rijalitija, jer smatra da je njegova žena bila drogirana tokoms seksa sa Radosavljevićem.\n– Imam u planu da podnesem tužbu protiv Milija za silovanje moje žene. Ja sam ubeđen da je taj seksualni čin bio protiv njene volje i da ona tog čina nije ni bila svesna. Ona je sutradan govorila cimerima da se seksa ne seća i da se sa njom šale. Tek kada je uključena „skrivena“, shvatila je da je to zaista bilo i počela je da plače. Nju ne krivim zbog toga što se desilo. Ništa joj ne zameram. Mili ju je iskoristio. On je bio svestan šta se dešava, čim se odmah ujutru hvalio da je imao seks sa Mirelom, da je dobra u krevetu… Njemu zameram i zato hoću da ga tužim. Povređen sam jer je spavala sa drugim, ali nisam ljut na nju – priča za „Alo!“ potreseni suprug atraktivne Slovenke i iznosi svoje pretpostavke o dopingovanju njegove žene.\n– Pretpostavljam da su oboje bili pijani, ali je vrlo moguće i da je moja žena bila drogirana. Mili je u utorak oko dva sata posle ponoći govorio Ploći „da je neko uneo nešto u vilu i sipao u piće“. To jasno ukazuje na to da su Mireli dali drogu. Ja imam snimak njihovog seksa od 3 sata posle ponoći do 7 ujutru, koji sam pokazao predstavnicama pojedinih evropskih organizacija za zaštitu žena i sve su saglasne da je bila drogirana. Detaljno su ispratili njeno ponašanje i poručili mi da se tako ponaša samo osoba koja uzme drogu GHB (u narodu poznatija kao droga za silovanje). Iskreno da vam kažem, mi smo zajedno 14 godina, toliko puta sam je video pijanu, imali smo odnose kada je bila pijana, ali ovakvu je nikada nisam video. I ja mislim da je bila pod dejstvom droge – smatra Laharnar i najavljuje da će proveriti da li je njegova supruga zaista bila drogirana.\nFoto: Parovi TV HAPPY / youtube\nKako bismo proverili šta produkcija TV „Hepi“ ima da kaže ovim povodom, pozvali smo ih, ali oni svoj odgovor nisu poslali. Za to vreme, skandalozno ponašanje u „Parovima“ se nastavlja.\nEra Ojadnaić i Marina Barbika imali seks!\nPrimitivni Zmaj se uplašio da će umreti ako ne bude uskoro imao seksa!\nProstitucija i nemoral u Parovima – Ponovo žestok seks – Dalila i Dejan imali jutarnji seks! (SNIMAK SEKSA)\n« Gej striper u Parovima začinio momačko veče, voditeljka isključila gledateljku koja je raskrinkala gejeve!\nLjuba Pantović sa krova kuće Parova dozivala Aleksandru da bi joj kazala da je voli, pa je privela policija! »


Upis u prvu godinu MAS IU 2016/17: Rešenje Komisije za sprovođenje upisa i KONAČNE RANG LISTA | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Upis u prvu godinu MAS IU 2016/17: Rešenje Komisije za sprovođenje upisa i KONAČNE RANG LISTE\nDana: 20.09.2016. godine\nNa osnovu člana 85. Zakona o visokom obrazovanju (“Sl. glasnik RS”, br. 76/05, 100/07-autent. tumačenje, 97/08, 44/10 i 93/12), člana 21. Pravilnika o upisu studenata na studijske programe Univerziteta u Beogradu, Komisija za sprovođenje Upisa je, dana 20.09.2016. godine, donela\nUtvrđuje se Konačna rang lista kandidata za upis studenata u prvu godinu master akademskih studija u školskoj 2016/2017. godini, na studijski program: integralni urbanizam. Konačna rang lista nalazi se u prilogu ovog Rešenja i njegov je sastavni deo.\nOdobrava se upis u prvu godinu master akademskih studija u školskoj 2016/2017. godini, na studijski program Integralni urbanizam, u statusu studenata čije se studije finansiraju iz budžeta Republike Srbije, za 21 kandidata koji se nalaze od 1. do 21. mesta, na Konačnoj rang listi MAS Integralni urbanizam i za 11 kandidata u statusu samofinansirajućih studenata koji se nalaze od 22. do 32. mesta na Konačnoj rang listi MAS Integralni urbanizam.\nOdobrava se upis u prvu godinu master akademskih studija u školskoj 2016/2017. godini, na studijski program Integralni urbanizam, u statusu studenta čije se studije finansiraju iz budžeta Republike Srbije, za jednog kandidata na Konačnoj rang listi MAS Integralni urbanizam – manjinska grupa – Romi. Ukoliko se ovaj kandidat bude upisao, kvota za upis samofinansirajućih sudenata na studijskom programu Integralni urbanizam se umanjuje sa 11 na 10.\nOdobrava se upis u prvu godinu master akademskih studija u školskoj 2016/2017. godini, na studijski program Integralni urbanizam, van akreditovane kvote, kandidatima koji su rangirani na konačnoj rang listi MAS Integralni urbanizam – svet u Srbiji.\nRešenje Komisije za sprovođenje upisa – MAS INTEG. URB. 2016/17\nObaveštavaju se kandidati koji su polagali prijemni ispit za upis na prvu godinu Master akademskih studija Integralni urbanizam 2016/17 da su nakon pregledanja ispitnih testova i rešenja Komisije za sprovođenje upisa formirane konačne rang liste na Prijemnom ispitu 2016. godine. Konačne rang liste možete pruzeti ovde:\nKONAČNA RANG LISTA – MAS INTEGRALNI URBANIZAM 2016/17 KONAČNA RANG LISTA – MAS INTEG. URBANIZAM 2016/17 – ROMI KONAČNA RANG LISTA – MAS INTEG. URB. 2016/17 – SVET U SRBIJI


Zašto ne znamo ko je Dijana Budisavljević? – Tvoj Magazin\nDijana Obekser Budisavljević ( 1891 – 1978) je bila humanitarna radnica austrijskog porekla koja je tokom Drugog svetskog rata spasila 15.336 uglavnom srpske dece iz ustaških logora u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Njena akcija je bila jedna od najtežih i najobimnijih humanitarnih akcija u Drugom svetskom ratu. Tokom spasavanja, umrlo je 3.254 dece, dok je više od 12.000 njih preživelo rat.\nU početku akcije, sa svojim kćerkama i prijateljima, u svom porodičnom stanu, Dijana je šila dečju odeću i pakovala je za slanje u logore. Istovremeno, prikupljala je i novac. Odeća i hrana slate su u logore preko Jevrejske opštine od 6. novembra 1941. godine. Nažalost, došlo je do zloupotrebe – roba nije stizala onima kojima je namenjena.\nAkcija pomoći bila je ilegalna sve do 27. februara 1942. godine, kada je Dijana dobila dozvolu da sakuplja hranu i odeću. Prvi uspeh akcije bilo je preuzimanje grupe srpske dece i devojaka iz logora u Lobor – gradu 28. marta 1942. godine. Već od avgusta iste godine, na Dijaninu inicijativu, najmanju decu iz logora u svoje domove prihvataju zagrebačke porodice.\nOd velikih napora Dijana je obolela, ali je, delimično oporavljena, nastavila sa radom sredinom oktobra 1942. godine. Obilazeći logore zarazila se bolestima koje su ubijale mališane.\nPreležala je tifus i doživela tri nervna sloma.\nIpak, bez obzira na posledice, istrajavala je vodeći se uzvišenim motivima:\nU toku akcije, Dijana je sarađivala sa komunistima, fašistima i katoličkim poglavarima – obraćala se svima koji su joj mogli pomoći da spase decu. O opasnostima sa kojima se suočavala najbolje govori podatak da su ustaše likvidirale čak deset njenih saradnika. Imala je podršku uskog kruga ljudi, jer su svi koji su se bavili spašavanjem dece iz logora rizikovali sopstvene živote.\nDnevnik koji je Dijana vodila, objavljen je u Zagrebu 2003. godine, pod imenom „Dnevnik Diane Budisavljević 1941–1945ˮ. Priredila ga je za štampu Silvija Sabo, Dijanina praunuka. Originalno napisan na nemačkom jeziku, pokriva period od 23. oktobra 1941. do 13. avgusta 1945. godine.\nKrajem maja 1945. godine dva agenta OZNE odnose albume sa fotografijama dece.\nPo nalogu Ministarstva socijalne politike Hrvatske, 28. maja 1945. godine od Dijane Budisavljević je uzeta i celokupna kartoteka dece, iako nije bila završena identifikacija. Njena ponuda da svojim radom pomogne na identifikaciji dece, u Ministarstvu nije prihvaćena.\n,,Objašnjenje može da se nađe pre svega u tome što je njeno delovanje bilo potpuno nezavisno, isključivo humanitarne prirode, a ona je uspela da tako i ostane. Međutim, takve nezavisne ličnosti i njihov rad teško se uklapaju u zahteve autoritarnih vlasti i organizacija. Kao takva Dijana Budisavljević nije bila „podobna”. (,,Tokovi istorijeˮ, Časopis Instituta za noviju istoriju Srbije, Dr Milan Koljanin ,,Akcija „Diana Budisavljević”).\nNjen podvig je šest decenija čekao na zahvalnost i priznanje. Najzad bi mogla da u istoriji, ali i u javnosti, dobije mesto koje joj pripada. Neke od preduzetih akcija samo su korak ka ispravljanju nepravde – Dijana Budisavljević posthumno je odlikovana:\nOsim dodeljenih odlikovanja, Srpsko narodno vijeće u Hrvatskoj nazvalo je po Dijani nagradu za humanitarni rad.\nPočast Dijani Budisavljević ukazao je i grad Beograd – njeno ime ponela je 2011. godine jedna ulica u beogradskom naselju Dedinje, nekadašnja Ulica Baje Pivljanina treći deo.\nSvoj prvi spomenik Dijana će dobiti u Beogradu – 2019. godine biće postavljen na Savskom keju, pored Spomenika žrtvama logora Staro sajmište. Inicijativu za izgradnju spomenika pokrenulo je Udruženje logoraša i potomaka „Jasenovac”. Kada kompleks Staro sajmište bude uređen, i njen spomenik će biti deo memorijala.\nO Dijani je snimljen dokumentarni film „Dianina deca”, u produkciji RTS -a, a u istoj akciji prikazana je i izložba u Domu vojske Srbije:\n„…delatnost gospođe Dijane Budisavljević i njenog odbora za pomoć ženama u logorima na očigled celog Zagreba i ustaških vlasti u toku godine 1941. i 1942. godine spadaju u red onih paradoksa, ili bolje da kažem čuda, zbog kojih ljudsko ponašanje, kao i sam život, ostaju najveća tajnaˮ, ( str. 155.).\nDanas, Dijani se može odati počast na razne načine: izdavanjem knjiga o njoj, filmovima ili ulicama koje nose njeno ime. Možemo joj se odužiti i edukovanjem ljudi o važnosti njenog lika i dela. Postoji mnogo načina da se oživi sećanje na nju i na ono što je činila. Priča o Dijani Budisavljević čeka da krene u svet. Njeno je delo veliko do neba i vredno je Nobelove nagrade.\n,,Neko ko je u tom najgorem od svih vremena, spasao jedno dete, zaslužio je orden, a spasiti 12.000 dece – tu prestaje svaka priča i svaka reč. To je anđeoski posao. Što više ljudi u svetu treba da čuje za ovu priču i da bude inspirisano njenim primeromˮ, (predsednik Komisije za odlikovanja Oliver Antić).\nakcija dijana budisavljevićdiana obekserdijana budisavljevićdnevnik dijane budisavljevićdrugi svetski ratheroinahumanitarkainsbrukjulije budisavljevićkartotekakultura sećanjalogoriNDHnepravdaOZNAplemenitostposthumna odlikovanjazaboravzagreb


Kardinal DiNardo: Neprihvatljive nove mjere o migrantima - Vatican News\nKardinal Daniel DiNardo, predsjednik Biskupske konferencije Sjedinjenih Američkih Država (AFP or licensors)\nKardinal DiNardo: Neprihvatljive nove mjere o migrantima\nKardinal DiNardo izjavio da je obmanjujuća i neprihvatljiva metoda koju koristi agencija Sjedinjenih Američkih Država za imigrante želeći kroz svoje planove odvratiti stanovnike Srednje Amerike od bijega iz svojih krajeva.\nPredsjednik Biskupske konferencije Sjedinjenih Američkih Država, kardinal Daniel DiNardo, jednim je pismom pozvao predsjednika Donalda Trumpa da ponovo razmotri mjere sigurnosti u odnosu na imigranate. Osuđujem taj pristup jer je u našim župama stvorio ozračje straha i zato što na granici uzrokuje neprihvatljivu patnju tisuća djece, budući da carinske vlasti razdvajaju obitelji – napisao je kardinal i izjavio da je obmanjujuća i neprihvatljiva metoda koju koristi agencija za imigrante želeći kroz svoje planove odvratiti stanovnike Srednje Amerike od bijega iz svojih krajeva.\nSuprotno je američkim i kršćanskim vrijednostima pokušati spriječiti ljude da emigriraju ako bježe kako bi spasili svoj život i našli sigurnost za svoju obitelj – nastavio je kardinal DiNardo, protiveći se odluci koju je 16. srpnja usvojila vlast Sjedinjenih Američkih Država kako bi promijenila prijave tražitelja azila, dodajući još prepreka onima koji bi imali pravo na njega.\nPrema novom zakonu migranti koji dolaze u Sjedinjene Američke Države s jugozapadne granice neće se smatrati prikladnima za podnošenje zahtjeva za azil ako ne podnesu zahtjev za sigurnim smještajem u trećoj zemlji, u koju moraju otići da bi potom putovali u Sjedinjene Američke Države.\nTo nas udaljava od moralne dužnosti i sprječava Sjedinjene Američke Države da preuzmu vodeću ulogu u međunarodnoj zajednici kao jamac prava na azil – napisao je kardinal DiNardo i pozvao da se umjesto djelovanja izvršnim odredbama, pravilima i prijetnjama, traže uzroci i prava rješenja humanitarne krize koja potiče obitelji da bježe kako bi spasile svoje živote, te da se provede humana reforma imigracijskog sustava u kojem neće nedostajati suosjećanja i dostojanstva – prenijela je katolička tiskovna agencija SIR.\n18 srpnja 2019, 19:22


Najava: Johnny Foreigner u KSET-u - Ziher.hr\nNajava: Johnny Foreigner u KSET-u\n02.06.2013. Karla MršanVrijeme čitanja: 1 minuta\nČetveročlani indie bend iz Birminghama Johnny Foreigner dolazi u KSET. Bend je osnovan 2006. godine kad su članovi benda Alexei Berrow(vokal/gitara) i Kelly Southern(bas gitara) počeli surađivati, a ubrzo nakon toga su im se pridružili i bubnjar Junior Elvis Washington Laidley te gitarist Lewes Heriott. Njihov zvuk se najboljem može opisati kao noise pop s neurotično-recitalnim vokalom post punk-poeta, na tragu Mark E. Smitha.\nNakon dva početna singla, Johnny Foreigner potpisuje za Best Before Records i izdaje EP Arcs Across The City. Godinu dana kasnije, singlom ”Eyes Wide Terrified” bend najavljuje svoj debitantski album Waited Up ’til Was Light koji je oduševio kritiku i britansku publiku. Nakon što su svirali na prestižnim britanskim festivalima poput Leeds-a, Reading-a, Handmade-a, 200 Trees Festivala dolaze i u zagrebački KSET 11.6. Karte se mogu kupiti u pretprodaji od na šanku KSET-a po cijeni od 45 kn. Po istoj cijeni će se prodavati na dan ulaznica.\nIndietones u KSET-u – Indie vremeplov


Jutarnji list - Maksim Poletajev ipak ostaje u Sberbanku, ali kao savjetnik Hermana Grefa\nMaksim Poletajev ipak ostaje u Sberbanku, ali kao savjetnik Hermana Grefa\nReutersu je prethodno bio objavio da Poletajev odlazi iz banke, ali su sada iz banke kazali kako će ipak ostati kao savjetnik\nObjavljeno: 14. lipanj 2018. 11:11\nMaksim Poletajev, prvi zamjenik predsjednika uprave ruske Sberbank, ipak neće napustiti tu kompaniju, kako je to bio objavio Reuters kasno u srijedu, već je s mjesta prvog zamjenika predsjednika upravnog odbora Sberbanke prešao na pozociju savjetnika Hermana Grefa, glavnog izvršnog direktor i predsjednika upravnog odbora ruske banke. To se navodi u javnom priopćenju Sberbank, uz napomeno kako će Poletajev i dalje nadgledati brojne korporativne projekte, uključujući i Agrokor. Poletajev je u Sberbanci od 1995., te da je sadašnjoj poziciji od 2013., zadužen za investicije i korporativno bankarstvo. Reuters je bio objavio kako Poletajev odlazi iz banke, te da "razlozi njegovog odlaska nisu još poznati, a glasnogovornik banke je odbio komentirati tu informaciju“. Ipak, Sberbank je sada u priopćenju naveo kako će Poletajev ipak ostati u banci, nali kao savjetnik prvog čovjeka kompanije. Podsjetimo, Poletajev je početkom prošlog tjedna došao u Zagreb na pregovore s drugim vjerovnicima Agrokora i izvanrednom upravom koncerna, a održao je i sastanke s premijerom Andrejom Plenkovićem i predsjednicom Kolindom Grabar Kitarović.\nNa tim sastancima je kazao kako Sberbank namjerava ostati vlasnik Agrokora još nekoliko godina, a da bi nakon tri do četiri godine prodao Agrokor kao cjelinu, te da bi prije prodaje budući vlasnici o svemu obavijestili Vladu. No, Poletajev je tada u medijima ustvrdio i kako je za Sberbank neprihvatljiva ponuda kreditora roll-up kredita vrijednog 1,06 milijardi eura, da kaznena kamata za produženje tog kredita nakon 10. srpnja bude 15 posto (sa svim naknadama). Upravo se oko toga vode neizvjesni pregovori od ponedjeljka i još uvijek nije postignut dogovor, a informacije govore kako bi se čitava nagodba, pa i taj dio, trebali dogovoriti do ponedjeljka poslijepodne.\nZanimljivo je da je Poletajev na jednom od sastanaka prošlog tjedna kazao kako je on na sebe preuzeo odgovornost davanja kredita Ivici Todoriću u veljači prošle godine u iznosu od 100 milijuna eura, te da zbog toga još uvijek snosi posljedice u tvrtki. O razlozima premještanja Poletajeva na novu funkciju možemo samo spekulirati. Jedno od pitanja je da li je njegov odlazak sa sadašnje izvršne funkciju na savjetničku ulogu bio planiran i ranije, a da je kao zadnji zadatak trebao odraditi posao financijskog restrukturiranja Agrokora, ili odlazi zbog toga što se u Moskvi ne slažu s njegovim pristupom zadnjem dijelu pregovora oko restrukturiranja Agrokora. Naravno, to bi onda postavilo i dodatno pitanje znači li njegovo odlazak prolongiranje rješavanja restrukturiranja Agrokora ili ubrzavanje dogovora.\nUtrka s vremenom Glasovanje o nagodbi odgođeno za ponedjeljak, a dokument mora stići na sud za 7 dana\nIz Rusije sa zadatkom Iz Sberbanka u Agrokor? Novi zadatak Poletajeva bit će da nadzire nagodbu\n#Agrokor #Sberbank #Maksim Poletajev #budućnost Agrokora #Frenki Laušić\n25. lipanj 2022 09:50


Branislav BOROZAN: Hoće li budući istraživači imati manje pristrasnosti | Analitika - Informativni Portal\nBranislav BOROZAN: Hoće li budući istraživači imati manje pristrasnosti\nNAUKA, IDEOLOGIJA, KULTURNI IDENTITET 5. - Kao „kategorije prema vrijednosti“, onako kako ih recentna naučna misao upotrebljava, pridjevi „srpski“ i „hrvatski“, u pogledu sagledavanja ključnih istorijskih procesa koji su participirali na formiranju kulturnog identiteta ovdašnjih pa i širih južnoslovenskih prostora, su sasvim irelevantni, što ipak nije slučaj sa pridjevom „slovenski“. Najvjerovatnije da će tek nekim budućim generacijama sa manje nacionalne pristrasnosti pripasti udio da rješavaju enigmu koju nam je ostavio Porfirogenit po pitanju izvornog značenja etnonima Srbi i Hrvati u vrijeme nastanka njegovog djela „De administrando imperio“\nObjavljeno: 02. 03. 2017 - 11:25 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPri pozicioniranju kulturnog identiteta tla na kulturnoj mapi širih prostora i pri determinaciji kulturnih tekovina nastalih tokom ranog i razvijenog srednjeg vijeka, pa nažalost i kasnije, najviši su dometi prepoznavanja spoljnjih uticaja, odnosno importovanih iskustava, po pravilu samo lapidarno iskazanih opštim geografskim odrednicama. U tom smislu, fraza „između istoka i zapada“, koja se najčešće koristi, sasvim je neumjesna i važi onoliko koliko i za bilo koji geografski ili kulturni prostor. Svaki je prostor između nekog istoka i nekog zapada. Stoga ćemo ponoviti da je u ranom i visokom srednjem vijeku kulturni prostor Crne Gore, na osnovu prebogate kulturne baštine iz tog perioda, u cijelosti bio sastavni dio latinske kulturne sfere, baš onako kako to proishodi iz stratifikacije koju je naveo Kovačević. Kao takav pripadao je najistočnijem dometu zapadnog kulturnog svijeta.\nTek tokom poznog srednjeg vijeka, počev od kraja XII ili početkom XIII stoljeća, ono što uobičajeno nazivamo istočnim kulturnim tekovinama, sada već u formi tek nastajajuće tzv. narodne kulture, dolaziće i to ne sa istoka, već sa sjevera sa političkom ekspanzijom susjedne slovenske države. I dok još uvijek naša naučna misao navedene kulturne tekovine ranog i visokog srednjeg vijeka (baština preddukljanskog i dukljanskog perioda), doživljava kao „arheološku tabula rasa-u“, naši susjedi, kulturne slojeve navedenih epoha već odavno prepoznaju kao etničke kulturne tekovine srpskog ili hrvatskog etnikuma, bez obzira što takva viđenja nemaju naučnog utemeljenja, već suprotno, nauci samo štete. Kao „kategorije prema vrijednosti“, onakve kakve ih recentna naučna misao upotrebljava, pridjevi „srpski“ i „hrvatski“, u pogledu sagledavanja ključnih istorijskih procesa koji su participirali na formiranju kulturnog identiteta ovdašnjih pa i širih južnoslovenskih prostora su sasvim irelevantni, što ipak nije slučaj sa pridjevom „slovenski“. Najvjerovatnije da će tek nekim budućim generacijama sa manje nacionalne pristrasnosti pripasti udio da rješavaju enigmu koju nam je ostavio Porfirogenit po pitanju izvornog značenja etnonima Srbi i Hrvati u vrijeme nastanka njegovog djela „De administrando imperio“.\nAko u obzir uzmemo činjenicu da su navedeni primjeri viđenja naše istorijske stvarnosti, djela istaknutih nedomicilnih istraživača nastala u periodu kada Crna Gora nije imala svrsishodno oformljene stručne i naučne institucije, onda je sasvim jasno da je to moralo ostaviti duboke tragove u našoj naučnoj misli. Stoga se danas nameće neizbježno pitanje: da li su i dalje aktuelni predmetni naučni trendovi, te kako istorijsku stvarnost ovih prostora vidi aktuelna crnogorska akademska elita, danas kada je sve u našim rukama? Na ovo, kako se pokazuje veoma složeno pitanje, možda postoje konture valjanog odgovora, ako uzmemo u obzir neke od projekata koji su realizovani ili se još uvijek realizuju tokom proteklih deset godina.\nU tom smislu, uzećemo u razmatranje tri ključna projekta:\n- projekat pod nazivom „Revalorizacija kulturne baštine Crne Gore“ koji je kao autorski projekat pokrenulo Ministarstvo kulture Crne Gore,\n- projekat arheoloških istraživanja pod nazivom „Putevima kontinuiteta“ u realizaciji Narodnog muzeja Crne Gore, kao i\n- reprintovana i dopunjena „Istorija Crne Gore“ u izdanju Istorijskog instituta Crne Gore.\nProjekat „Valorizacija kulturne baštine“, nominovan od strane Ministarstva kulture kao autorski, samo potvrđuje ono što je već navedeno. Sam naziv projekta je u stručnom smislu veoma obavezujući. On podrazumijeva sprovođenje odgovarajućih postupaka i metoda istraživanja, od kojih je na prvom mjestu onaj koji J. Kovačević predlaže, a to je „kategorizacija prema vrijednosti“. Ministarstvo kulture, vjerovatno, uvidjevši da postojeće institucije nijesu dorasle realizaciji, ovaj veoma složeni zadatak povjerilo je jednom autoru. Umjesto neophodne revalorizacije, nažalost, odrađen je radni proces koji bi se prije mogao okvalifikovati kao revizija ili popis jednog dijela kulturne baštine. Naše stručne institucije, kako je ispravno ocijenjeno, zaista nijesu spremne da realizuju ovako složen zadatak, a Ministarstvo kulture još manje. Stoga je sredstva i energiju koji su uloženi u ovaj projekat, trebalo usmjeriti ka odgovarajućim institucijama ne bi li se kvalitativno uzdigle do potrebnog nivoa za realizaciju ovog složenog i prijeko potrebnog zadatka.\nSljedeći projekat, pod nazivom „Putevima kontinuiteta“, čija realizacija je još uvijek u toku, mogao bi donijeti nova rješenja za sve dosada iskazane dileme i pogrešna tumačenja, ne samo po pitanju kulturnog kontinuiteta, već i drugačijeg sagledavanja kulturne stratigrafije našeg prostora. No, na osnovu neadekvatnog obrazloženja projekta, kao i izbora arheoloških lokaliteta na kojima se realizuju arheološka istraživanja, moglo bi se zaključiti da je radni naziv projekta shvaćen dosta široko. Sintagma „kulturni kontinuitet“ kojom je, kako smo vidjeli, bio zaokupljen i Bošković, umjesto da bude stručno obavezujući radni naziv, shvaćena je, nažalost, kao puka fraza. Ipak, u nizu odabranih lokaliteta na kojima će se u okviru ovog projekta obavljati arheološka iskopavanja, nalaze se i naseobinske aglomeracije zaleđa: Gradina u Martinićima, Đuteza iznad Dinoše, Oblun i Svač u kojima je život zamro još tokom srednjega vijeka.\nLokaliteti na kojima se čita kontinuitet života\nLokaliteti Gradina u Martinićima, Đuteza iznad Dinoše, Oblun nad Gornjim blatom i Svač kod Ulcinja, su za arheološka istraživanja i iščitavanje kulturnih slojeva pravi biseri jer su ostali nedirnuti. Svi su u istim istorijskim okolnostima nastali na razmeđu kasne antike i ranoga srednjega vijeka na prostorima praistorijskih ili antičkih jezgara na kojima je u vremenu Velikih seoba život intenziviran ili započet iznova. Stoga se mogu proučavati i posredstvom komparativnih analiza što predstavlja još jednu značajno olakšavajuću okolnost\nOvi lokaliteti (Gradina u Martinićima, Đuteza iznad Dinoše, Oblun i Svač, prim.pr) su za arheološka istraživanja i iščitavanje kulturnih slojeva pravi biseri jer su ostali nedirnuti. Još jedna povoljnost za njihovo proučavanje je činjenica što sa primorskim gradovima Kotorom i Barom imaju srodnu poleogenezu. Svi su u istim istorijskim okolnostima nastali na razmeđu kasne antike i ranoga srednjega vijeka na prostorima praistorijskih ili antičkih jezgara na kojima je u vremenu Velikih seoba život intenziviran ili započet iznova. Stoga se mogu proučavati i posredstvom komparativnih analiza što predstavlja još jednu značajno olakšavajuću okolnost.\nU vezi s tim treba napomenuti da je Đurđe Bošković svoje viđenje kulturne stratigrafije zasnivao isključivo na rezultatima koje je dobio proučavanjem primorskih gradova. Međutim, moramo upozoriti da su navedene naseobinske aglomeracije, već na osnovu rezultata stečenih analizom ostataka arhitekture koja je uočljiva i bez arheoloških intervencija, prvorazredni arheološki lokaliteti na kojima se može iščitati kontinuitet života na razmeđu epoha. Ostaje nam, dakle, da sa velikom nadom sačekamo završetak navedenog projekta koji će, između ostalog, pokazati da li je naš stručni kadar na arheološkim iskopavanjima u neposrednom dodiru sa materijalnim ostacima naše prošlosti, spreman za njihovu valorizaciju u skladu sa metodama savremene nauke. I dalje, da li je spreman da uz pomoć postojeće sveobuhvatnije baze podataka reinterpretira našu kulturnu istoriju koja bi nadrasla dosadašnje naučno neodržive akademske spekulacije.\nO nasušnoj potrebi novog pristupa i tumačenja na savremenim naučnim osnovama, govore svi egzistencijalni razlozi našeg kulturnog identiteta. S druge, naučne strane, ukoliko nijesmo u mogućnosti da se na nov, naučno prihvatljiv način suočimo sa sopstvenom kulturnom baštinom, onda se postavlja principijelno pitanje – da li uopšte treba dalje sprovoditi arheološka iskopavanja? Ukoliko je odgovor pozitivan, zapitajmo se: u koju svrhu? Uzevši sve u obzir, kada je po srijedi srednji vijek, mišljenja smo da sa daljim arheološkim iskopavanjima nužno treba stati, jer zahvaljujući geomorfološkoj strukturi tla (saprani kraški prostor), na kojem je situiran najveći broj najznačajnijih spomenika kulture, djela arhitekture su u najvećem broju vidljiva i bez arheološkog djelovanja. Tek kada se kompletiraju istraživački podaci sa ovih spomenika (a to su čitavi gradovi), onda se može pristupiti arheološkim iskopavanjima kao dopunskim istraživanjima, uz prisustvo specijalizovanog kadra svih profila i primjenu najsavremenijih arheoloških metoda. Na taj način bi se dobili novi i potpuniji podaci o crnogorskoj istorijskoj i kulturnoj realnosti, koji bi poslužili ne samo recentnoj akademskoj eliti, već i stvaralačkom naučnoistraživačkom radu u cilju stvaranja novih znanja o kontinuitetu i bogatstvu vlastite istorijske baštine.\nU vezi trećeg projekta, sa nivoa interesovanja ovog rada, nije potrebno ulaziti u dublju analizu reprintovanog i dopunjenog izdanja Istorije Crne Gore. Nije, čak, potrebno ni neko veliko znanje da se uoči činjenica kako je u ovom djelu kulturna stratigrafija crnogorskih prostora prepoznata kao kod Đurđa Boškovića. Dovoljno je pogledati Registar pojmova i lako uočiti u kojem vremenu se pojavljuju atributi srpski i crnogorski. Primijetićemo da se crnogorski narod bez ikakvih „korijena“, takoreći ni iz čega pojavljuje na istorijskoj sceni pred kraj XV stoljeća. Uvidom u tekstove navedene knjige, saznajemo da je crnogorski narod formiran iz paleosrpskog-srpskog etnikuma u određenim istorijskim procesima. Zbog ovakvog pristupa, prema kojem se crnogorski narod na volšeban način pojavljuje na istorijskoj sceni početkom novoga vijeka, njegovo potomstvo (recentni istoimeni nacion, kako to posredno kaže sam Đ. Bošković), on zapravo i nema vlastitu kulturnu baštinu stariju od XV stoljeća. To je bio razlog zbog kojeg je Istorija Crne Gore još 80-ih godina prošlog vijeka stavljena pod lupu kritike jednog dijela crnogorske akademske elite.\nReprint izvornog izdanja od strane jedne specijalizovane crnogorske institucije, možda je opravdan sa stanovišta obilja podataka koji se u njoj pojavljuju, ali samo uz odgovarajuću naznaku zbog čega se jedno ovakvo djelo ponovo objavljuje. No, činjenice su neumoljive. Ovo izdanje Istorijskog instituta Crne Gore, još jednom pokazuje da još uvijek nijesmo prerasli vrijeme u kojem je formirano Boškovićevo mišljenje o kulturnoj stratigrafiji crnogorskih prostora, pa i interpretacije koja je na njoj sačinjena. Što više, obzirom na izostanak kritika povodom objavljivanja ovog reprint izdanja, postoji opravdana bojazan da ne postoji spremnost (naučna, intelektualna, institucionalna) za sveobuhvatnu valorizaciju crnogorske kulturne baštine.\nPlanovi i programi naših naučnih, stručnih i kulturnih institucija koje se bave proučavanjem istorije, ilustrativan su pokazatelj, prema kojoj istorijskoj materiji iskazujemo najviše interesovanja. To su, van svake sumnje, teme iz naše blistave političke istorije novoga vijeka. Međutim, uzmemo li u obzir istorigrafske težnje naših susjeda da, već pomenutim principima, akceptuju kulturno nasljeđe naših prostora, moramo se zapitati: zar ta naša usredsređenost na samo jedan segment naše, sadržajima i trajanjem, znatno bogatije istorije i uloženi trud crnogorskih institucija u njegovo proučavanje, nije zapravo investicija u „vremensko-prostorni istorijski rezervat“ za sagledavanje istorije crnogorskog naroda, kako to stoji u Boškovićevoj kulturnoj stratigrafiji, ili kao u pomenutoj Istoriji Crne Gore?!\nHoćemo li zatvarati oči pred istorijskom realnošću\nNeophodno je, kazano jezikom struke, istoriju Crne Gore „arheologizirati“. Kada je po srijedi rani i razvijeni srednji vijek, arheologija se mora približiti istoriografiji u samom procesu sagledavanja kako izvora, tako i indikatora novih hipoteza. U suprotnom će biti nemoguće realizovati ono što je, pored ostalog, fundamentalni zadatak naše arheologije - provjera vjerodostojnosti pisanih izvora\nPoznato je da ne postoji „nevino sagledavanje istorijske realnosti“, jer svaki ugao njenog sagledavanja ima svoje kako ontološke, tako i ideološke pretpostavke i zaključke. Stoga je neophodno, iskazano jezikom struke, istoriju Crne Gore „arheologizirati“. Kada je po srijedi rani i razvijeni srednji vijek, arheologija se mora približiti istoriografiji u samom procesu sagledavanja kako izvora, tako i indikatora novih hipoteza. U suprotnom će biti nemoguće realizovati ono što je, pored ostalog, fundamentalni zadatak naše arheologije - provjera vjerodostojnosti pisanih izvora na kojima se oslanja sama istoriografska heuristika. Doduše, imamo samo dva, koji su izuzetno vrijedni jer nam daju podatke o globalnim istorijskim procesima u navedenom vremenskom razdoblju, a koji su, što je veoma važno, arheološki „uhvatljivi“. No, bez obzira na njihovu „uhvatljivost“, izmedu mnoštva istraživačkih projekata koji se svake godine planiraju, ni jedan od njih nije inspirisan navedenim pisanim izvorima.\nDoprinos arheologije cjelokupnoj crnogorskoj istoriografiji je poražavajući. Tačnije, ako zanemarimo konkretna arheološka iskopavanja i primjenu odgovarajućih metoda i usredsredimo se na završnicu istraživanja, tj. na interpretaciju dobijenih rezultata, dolazimo do uznemiravajuće slike naše arheološke stvarnosti. Dok se arheološka iskopavanja dešavaju na našim prostorima u kontinuitetu, rezultati i interpretacija pronađenog arheološkog materijala po pravilu su sasvim izostajali. Uzmimo samo slučaj našeg najvećeg arheološkog lokaliteta - antički grad Docleu, koji se pominje kao „najuspješniji“. Ono što je pronašao prije 110 godina arheolog P. Stikoti, interpretirao je i publikovao 1905. i time nam ostavio sliku antičkog grada u cjelini i pojedinostima. Međutim, mnogobrojna arheološka istraživanja koja su obavljena nakon Stikotija na istom lokalitetu, a bilo ih je dosta, nijesu završavana naučnim interpretacijama kao obaveznim završnicama arheoloških istraživanja. Iz toga proizilazi pitanje opravdanosti sprovođenja arheoloških iskopavanja na lokalitetima u čijoj stratigrafiji su prepoznatljivi kulturni slojevi antičkog svijeta i srednjega vijeka.\nKada je po srijedi praistorija, tu je arheologija zaista samosvojna i neprikosnovena i upućena isključivo na arheološku građu, pa se nećemo njome podrobnije baviti. Međutim, kada je po srijedi izučavanje perioda antike i srednjeg vijeka, arheologija je pomoćna istorijska disciplina od koje se očekuje da zajedno sa ostalim srodnim disciplinama (svaka shodno svojim metodama) pruži svoju sliku istorijske zbilje našeg srednjeg vijeka. To je jedini, metodološki ispravan put kojim se može dospjeti do objektivnog viđenja ovog vremenskog razdoblja u kojem, van svake sumnje, crnogorski narod ima duboke korijene.\nUkoliko se strateški kurs razvoja recentnog crnogorskog kulturnog identiteta bude i dalje oslanjao na simbolički iskazanoj frazi: „povratak Crne Gore Cetinju“, onda ćemo nastaviti da slijedimo Boškovićev stav o nastanku i kulturnoj tradiciji crnogorskog naroda. Ako, uz to, uzmemo u obzir i činjenicu da naučna misao, iako živimo u XXI stoljeću, još uvijek povlađuje ideološkom principu izjednačavanja religije i nacije na istojezičnom južnoslovenskom prostoru, te da su svi nacionalni identiteti u Crnoj Gori prispjeli kao import, onda Boškovićevo mišljenje možemo dodatno precizirati, da je crnogorski narod nastao zapravo kao „restl“ koji se vjerovatno zbog svog snažnijeg osjećanja „pripadnosti državi“ nije mogao ukomponovati u navedenu, na partikularnim interesima zasnovanu, južnoslovensku nacionalno-buditeljske koncepciju. Čak i veliki dio tog „restla“, ako uzmemo u obzir bezmalo posljednje tri decenije, ima pomućenu svijest o nacionalnoj pripadnosti koja se može mijenjati, kako se pokazalo, shodno vlastitim emocijama, interesima ili aktuelnim političkim gibanjima.\nOstaje nam, dakle, otvoreno pitanje: da li ćemo u vremenu kada se politički, administrativno, pa i kulturno integrišemo sa političkom formacijom u čije smo kulturne temelje davno ugrađeni, bez obzira na naknadna istorijska zbivanja koja su nas od nje u nekim vremenima udaljavala, pred tom istorijskom realnošću zatvoriti oči ili pak je tretirati dostojno naučnim normama svijeta kojem strijemimo. U slučaju neprihvatanja, ostaje nam da u izgradnji recentnog kulturnog identiteta tražimo inspiraciju na kulturno oskudnom, prostorno i vremenski limitiranom samo jednom segmentu, naše inače znatno duže i kulturno bogatije istorije. Simbolički rečeno, Sparta ili Atina, pitanje je koje se nameće domaćoj političkoj i akademskoj eliti. Dostojno njihovim vrijednostima, evropska civilizacija je prvu smjestila u muzejske vitrine, a na temeljima druge izgrađivala vlastiti kulturni identitet. Naša „Sparta“ je svoju kulminaciju doživjela sa teritorijalnom rekonkvistom u Veljem ratu i time iscrpila vlastiti pokretački duh. Zato je dostojno istorijskoj ulozi treba pohraniti u institucije pamćenja. Njenim, neprestanim recikliranjem, što je dominantan trend ako uzmemo u obzir pregled kulturnih, stručnih i naučnih događanja tokom posljednjih deset godina, sasvim sigurno ne možemo stvoriti novu integrativnu energiju. Naprotiv, danas u našoj društvenoj zbilji izmijenjenih vrijednosti, ovakvo postupanje ima dezintegrativno dejstvo.\nStoga, prepoznavanjem dubokih korijena sopstvenog istorijskog trajanja, ostvarujemo svijest o najvažnijim identitetskim pitanjima, o jedinstvenoj kulturnoj baštini koja pripada svima nama, bez obzira na religijsku pripadnost. To je zapravo ono na čemu se temelji „narodni identitet“. Ono, čime smo najkompleksnije utemeljeni u našu zajedničku istorijsku realnost koja nas je sve podjednako profilisala prije svega zajedničkim jezikom i kulturom življenja, koja je data geomorfološkom strukturom i tradicijom tla. Sintagma „narodni identitet“ je takođe vrijednosno neutralna u pogledu njenog prožimanja sa drugim subidentitetima, poput religijskog, regionalnog i sl. U tom smislu, dobar primjer ovome nalazimo kod naših susjeda Albanaca sa kojima imamo i veliki dio zajedničke istorije.\n02. 03. 2017 - 14:20


On je jedini mogao da KOMUNICIRA sa spasiocima, njegova ŽIVOTNA PRIČA će vam naterati suze - alo.rs\nAUTOR: Index.hr/M.Ž. DATUM I VREME: 12.07.2018. 19:06\nDečak iz Mjanmara bio je jedini koji je mogao da komunicira s britanskim roniocima tokom misije spašavanja iz tajlandske pećine.\nDečak heroj, Foto: Printscreen: Youtube\nDečaka iz Mjanmara mediji slave kao junaka operacije spasavanja trenera i dvanaestorice dečaka, koji su skoro dve nedelje proveli zarobljeni u pećini na severu Tajlanda.\nAdul Sam-on (14) bio je jedini koji je mogao da komunicira s britanskim roniocima koji su pronašli dečake i tako je odigrao ključnu ulogu u akciji spasavanja. Mediji su naveli da su Adulove jezične veštine impresivne s obzirom na činjenicu da dolazi iz države u kojoj manje od trećine stanovništva govori engleski jezik.\nNa snimku koji je objavljen kada su dečaci pronađeni čuje se Adulov glas u komunikaciji s britanskim roniocem, kojem govori da se 13 osoba nalazi u pećini. Zatim pita: "Koji je danas dan?" "Ponedeljak je, bili ste ovde deset dana. Vrlo ste jaki, stižemo", odgovara spasilac. Dečak mu nakon toga kaže da su gladni i da im je potrebna hrana, a spasilac govori da dolaze i hrana i doktori.\nTajlandske vlasti su nekoliko sati nakon što su dečaci pronađeni objavile video na kojem se Adul predstavlja i govori da mu je zdravlje dobro.\nIzbeglica bez državljanstva\nAdul je rođen u Mjanmaru i govori tajski, burmanski, kineski i engleski jezik. Napustio je svoju porodicu kako bi bolje obrazovanje dobio u severnom Tajlandu i školu Ban Pa Moead pohađa od svoje sedme godine.\nAdul je rođen u saveznoj državi Wa, koju ne priznaju međunarodna zajednica ni Mjanmar. U borbama mjanmarske vojske i pobunjenika iz države Wa, hiljade su ljudi pobegle iz svojih domova, neki od njih u obližnji Tajland. Adul tako nema rodni list ni bilo kakve službene dokumente, te je u Tajlandu registrovan kao osoba bez državljanstva.\nNjegovi učitelji opisali su ga kao vrlo pristojnog dečaka koji obožava da igra fudbal, da svira klavir i gitaru.\nPortparol škole Punavit Tepsurin izjavio je da je Adul "pravi dragulj".\n"Dobar je i u školi i u sportu. Doneo je našoj školi nekoliko medalja i nagrada zbog svojih postignuća."\nSource: Video shows moment boys rescued in Thai cave by ReutersNews


Sarajevo: Manifestacija "Dani o Allahovom poslaniku-Selam, ja Resulallah" od 3. do 31. januara - Cazin Portal - Najnovije vijesti iz Cazina, USK i BiH\nSarajevo: Manifestacija "Dani o Allahovom poslaniku-Selam, ja Resulallah" od 3. do 31. januaraSarajevo: Manifestacija "Dani o Allahovom poslaniku-Selam, ja Resulallah" od 3. do 31. januara Autor cazin.NET\non 30.12.2013 38.12\nTweet VEZANE VIJESTIViše od 30.000 vjernika na Danima mevluda i zikra u BlagajuTEME\nvjerska manifestacijaferid ef dautovicdani oallahovom poslaniku selam ja resullalahSARAJEVO - Tradicionalna kulturno-vjerska manifestacija “Dani o Allahovom poslaniku - Selam, ja Resulallah” bit će deveti put organizirana u bosanskohercegovačkoj prijestolnici, Sarajevu, a trajat će od 3. do 31. januara sljedeće godine, najavljeno je na današnjoj ... ... konferenciji za medije organiziranoj u atriju Istikal džamije u Sarajevu, javlja Anadolu Agency (AA).Organizator manifestacije je Medžlis islamske zajednice Sarajevo. Glavni imam Medžlisa Islamske zajednice Sarajevo Ferid ef. Dautović kazao je danas da manifestacija ima za cilj da predstavi Poslanika ili neke segmente iz njegovog života ''kako bismo svoj život uskladili sa njegovim načinom života''."Poslanik je najbolji uzor, i kao roditelj, i kao komšija, prijatelj i zato je Poslanik naše ogledalo u koje se ogledamo svakodnevno i preispitujemo sebe i svoj način života u odnosu na to ogledalo", pojasnio je Dautović.Zamjenik glavnog imama i koordinator projekta Malik ef. Šljivo kazao je da je ovo deveta godina da MIZ-a Sarajevo u okviru obilježavanja 12. rebiu-l-ewela, mjesec rođenja Allahovog poslanika, organizuje manifestaciju “Dani o Allahovom poslaniku- Selam, ja Resulallah”.“Želimo da čitav mjesec rebiul-ewel obilježimo raznovrsnim sadržajima koji će se održavati na više lokacija, kako bi u gradu potaknuli mevludsku atmosferu”, pojasnio je Šljivo.Prema njegovim riječima, program je namijenjen za sve uzraste tako da će i za biti organiziran kviz znanja za polaznike mektebske nastave koji će se održavati tokom cijelog mjeseca januara.Kako navodi Šljivo, bit će organiziran i koncert kasida mostarskih horova “Srebreni svijet Mostara”, zatim druženje sa Sulejmanom Bugarijem i Eldinom Husejinbegovićem.Šljivo, također, navodi da će tokom održavanja ove vjersko-kulturne manifestacije biti održan i ciklus od četiri predavanja, tri tribine, zatim promocija knjige, izložbe.“Centralno obilježavanje ove manifestacije je, ipak, na tradicionalni način učenjem mevluda u izvođenju sarajevskih imama zajedno sa grupom imama iz Republike Turske koji dolaze samo zbog ove manifestacije, a u organizaciji Diyaneta Islamske zajednice Turske”, pojasnio je Šljivo.Svečano otvaranje manifestacije će biti upriličeno 3. januara na platou ispred Baščaršijske džamije.Tom prilikom će biti upriličena vizuelna prezentacija manifestacije kao i nastup Hora Medžlisa Islamske zajednice Sarajevo.Ulaz za posjetioce za sve programe bit će besplatan.(Vijesti.ba/AA) Ocjeni članak


Feb 4, 2016 ENISA, Kasperski, Kaspersky Lab\n„Konstruisanje pametnih gradova“, neprofitna globalna inicijativa koja ima za cilj da reši postojeće i buduće probleme sajber bezbednosti pametnih gradova, sarađivala je sa Agencijom za sigurnost informacija i mreža Evropske unije (ENISA) na dva istraživanja na temu sajber bezbednosti javnog prevoza u pametnom gradu.\nPrvo istraživanje, pod nazivom „Sajber bezbednost i otpornost pametnog javnog prevoza: Praktična rešenja i preporuke”, fokusira se na zaštitu ključnih dobara pametnog javnog prevoza (Intelligent Public Transport – IPT) u okviru pametnih gradova. Istraživanjem su obuhvaćena dobra koja doprinose neometanom funkcionisanju lokalnih mreža javnog prevoza kao što su metro, autobusi, tramvaji i drugi načini masovnog javnog prevoza koji se mogu naći u pametnim gradovima. Istraživanje definiše ova ključna dobra sa poslovnog i društvenog stanovišta i ističe dobre bezbednosne prakse protiv sajber pretnji kako bi bila unapređena otpornost pametnog javnog transporta.\nDrugo istraživanje, pod nazivom „Arhitektonski model transportnog sektora u pametnim gradovima”, predstavlja model arhitekture transportnog sektora u pametnim gradovima i daje primere dobre prakse u oblasti sajber bezbednosti uz neposredne praktične smernice za zaposlene u IPT sektoru.\nDobro razvijen sistem pametnog javnog prevoza obavezna je komponenta svakog modernog grada i predstavlja osnovu na kojoj se gradi sam koncept pametnog grada. Međutim, sistem pametnog javnog prevoza u mnogome se oslanja na umreženu komunikaciju i informacione tehnologije, što ovaj sistem i sam grad čine idealnim metama za sajber napade. Stoga je veoma bitno da sajber bezbednost bude sastavni deo projekata o pametnom transportu.\nIstraživanje inicijative „Konstruisanje pametnih gradova“ prikazuje jedan moderan grad koji je u potpunosti povezan. Međutim, nemoguće je efektivno zaštititi javni prevoz od sajber pretnji ukoliko se ne uzme u obzir način na koji prevoz uzajamno deluje sa sistemom napajanja grada, sistemom telekomunikacija i sistemom javne bezbednosti. I najmanja slabost nekog od ovih sistema mogla bi da pomogne napadačima koji žele da iskoriste ostale sisteme. Napadači bi nakon upada mogli da izazovu čitav splet dešavanja koja bi imala uticaj u na svaki aspekt života u gradu, što bi prouzrokovalo veoma štetne ekonomske i društvene posledice.\n„Bila nam je velika čast da sa agencijom ENISA i radnom grupom podelimo naša znanja u oblasti sajber bezbednosti javnog transporta i železnica. Verujemo da je saradnja između regulatora, prodavaca softvera, prevoznika i bezbednosnih organizacija jedini način da se formira pouzdano i zaštićeno okruženje transportnog sistema u modernim gradovima”, izjavio je Sergej Gordejčik (Sergey Gordeychik), direktor bezbednosne službe i zamenik direktora tehnologije u kompaniji Kaspersky Lab, i učesnik inicijative „Konstruisanje pametnih gradova“.\nOba istraživanja dostupna su na veb stranici agencije ENISA:\nSajber bezbednost i otpornost pametnog javnog prevoza: Praktična rešenja i preporuke\nArhitektonski model transportnog sektora u pametnim gradovima\n„Konstruisanje pametnih gradova“ je neprofitna globalna inicijativa koja ima za cilj da reši postojeće i buduće probleme sajber bezbednosti pametnih gradova kroz saradnju sa kompanijama, državnim institucijama, medijima, drugim neprofitnim inicijativama i pojedincima širom sveta. Inicijativu su 2015. godine osnovale kompanije IO Active, Kaspersky Lab, Bastille, Cloud Security Alliance i mnoge druge kompanije za IT bezbednost, kao i određeni broj nezavisnih stručnjaka iz celog sveta.