BNV TRAŽI DA SE USVOJI NOVI MANJINSKI AKCIONI PLAN I DA MEĐUNARODNA ZAJEDNICA USPOSTAVI POSEBNE MISIJE ZA SANDŽAK | Bošnjačko nacionalno vijeće\nBNV TRAŽI DA SE USVOJI NOVI MANJINSKI AKCIONI PLAN I DA MEĐUNARODNA ZAJEDNICA USPOSTAVI POSEBNE MISIJE ZA SANDŽAK\nBošnjačko nacionalno vijeće na svojoj posebnoj sjednici, održanoj 01.04. 2016. godine, jednoglasno je donjelo odluke kojima traži da Vlada Srbije usvoji novi manjinski Akcioni plan i da međunarodna zajednica uspostavi posebne misije za Sandžak u cilju sprečavanja konflikta kako bi se zaustavilo dalje zastrašivanje i prijetnje Bošnjacima, ali i preventivno onemogućio novi talas državnog terora, zločina i etničkog čišćenja u Sandžaku.\nČinjenica da je Vlada Srbije odbila da u Akcioni plan uvrsti zločine nad Bošnjacima Sandžaka pokazuje njenu jasnu namjeru da zločince neće procesuirat, privesti pravdi i kazniti. Takav odnos Vlade Srbije prema bošnjačkim žrtvama u Sandžaku predstavlja jasnu poruku svim srpskim ekstremistima i nekažnjenim ratnim zločincima, da će svaki zločin nad Bošnjacima Sandžaka ostati nekažnjen ili će biti nagrađen.\nODLUKA O POKRETANJU INICIJATIVE ZA IZRADU NOVOG AKCIONOG PLANA..\nODLUKA O POLOŽAJU BOŠNJAKA U SANDŽAKU..\nU svojstvu ovlašćenog predstavnika predlagača odluke je vijećnicima obrazložio Ahmedin Škrijelj sekretar Vijeća.\nObraćanje sekretara Vijeća Ahmedina Škrijelja:\n“Uvaženi predsjedniče, poštovani članovi Odbora Vijeća i organizacija koje imaju konslutativno-participativni status u Vijeću, dame i gospodo vijećnici,\nRazlozi za donošenje ovih odluka, sadržani su u činjenici da su Bošnjaci narod koji je u periodu od 1990. do 2000. godine bio izložen etničkom čišćenju i organiziranom državnom teroru od strane Srbije i Savezne Republike Jugoslavije, i narod nad kojim je izvršen genocid u Srebrenici. Činjenica da su izvršioci zločina nad Bošnjacima u Sandžaku i Bosni ostali nekažnjeni i da su i dalje aktivni pripadnici u policiji, vojsci i drugim službama bezbjednosti Srbije ili su pod njihovom direktnom zaštitom, predstavlja objektivnu opasnost za Bošnjake koji u policiji, vojsci i drugim službama bezbjednosti Srbije vide neprijateljsku prijeteću oružanu silu. Tome u prilog govore i izjave predsjednika i premijera Srbije koji su nakon izricanja presude Radovanu Karadžiću pred Haškim tribunalom, pokazali razumijevanje i blagonaklonost za sve zločine koje su počinili Radovan Karadžić i srpske snage tokom stvaranje Republike Srpske.\nPodsjećam, da je Republika Srbija, presudom Međunarodnog suda pravde od 26. februara 2007. godine, proglašena krivom jer je prekršila Konvenciju o genocidu time što nije učinila sve što je bilo u njenoj moći da spriječi genocid.\nTakođe, Republika Srbija odbila je da, na prijedlog Bošnjačkog nacionalnog vijeća, narodnih poslanika SDA Sandžaka, Lige socijaldemokrata Vojvodine i narodne poslanice Demokratske stranke u Narodnoj skupštini, usvoji rezoluciju o genocidu u Srebrenici.\nPodsjećam da predstavnici Vlade Srbije, kao svoj najveći spoljno polički uspjeh, navode to što su uz pomoć veta Rusije spriječili usvajanje Rezolucije o genocidu u Srebrenici u Savjetu sigurnosti UN.\nOdnos državnih organa prema Bošnjacima ogleda se i u činjenici da je Vlada Republike Srbije, iz manjinskog Akcionog plana za pregovaračko poglavlje 23 u okviru pristupanja Srbije Evropskoj uniji, izbacila sve zločine nad Bošnjacima, čime je pokazala jasnu namjeru da ne želi da zločince procesuira, privede pravdi i kazni. Takav odnos Vlade Srbije prema bošnjačkim žrtvama u Sandžaku predstavlja jasnu poruku svim srpskim ekstremistima i nekažnjenim ratnim zločincima, da će svaki zločin nad Bošnjacima Sandžaka ostati nekažnjen ili će biti nagrađen.\nOdbijanje da se u Akcioni plan uvrste zločini nad Bošnjacima Sandžaka predstavlja legalizaciju zločina i etničkog čišćenja nad Bošnjacima u Sandžaku, zbog toga je i neophodno usvajanje novog Akcionog plana, ali i potpuno novi pristup u procesu njegove izrade i usvajanja.\nU skladu sa tim, naoružani četnici (srpske fašističke dobrovoljačke formacije) uz podršku žandarmerije i drugih specijalnih jedinica policije Srbije su, 22. 03. 2016. godine u Novom Pazaru, u navodnoj ulozi navijača Fudbalskog kluba „Crvena Zvezda”, koga kontroliše Vlada Srbije, isticali fašistička obilježja, veličali ratne zločince i zločine nad Bošnjacima i upućivali genocidne prijetnje bošnjačkom narodu u Sandžaku.\nČetnici, kao sastavni dio srpskih snaga, policije Srbije, vojske Jugoslavije i državne bezbjednosti Srbije, učestvovali su u najsvirepijim zločinima nad Hrvatima u Hrvatskoj, Bošnjacima u Bosni i Hercegovini i Sandžaku, Albancima na Kosovu, ali su i kao sastavni dio ruskih snaga učestvovali u ratu u Ukrajini, za Bošnjake predstavljaju objektivnu i konstantnu prijetnju po život.\nOslobađajuća prvostepena presuda Haškog tribunala Vojislavu Šešelju, dodatno uliva strah i nesigurnost kod Bošnjaka.\nImajući u vidu, da se policija i drugi državni organi stavljaju u funkciju demonstracije sile i zastrašivanja Bošnjaka i podrške ekstremnim nacionalističkim i četničko-faštističkim grupacijama, kao i sve učestalije nekažnjeno ispoljavanje mržnje i netrpeljivosti prema Bošnjacima, jasan je signal za mogući dolazak Vojislava Šešelja u Novi Pazar i Sandžak, kao uvod u ponovno sprovođenje organiziranog državnog terora i novi talas etničkog čišćenja nad Bošnjacima u Sandžaku.\nIzvještaj Minority Rights Group International za 2014. i 2015. godinu, u kome se Bošnjaci u Sandžaku, Albanci u Preševskoj dolini, Hrvati u Vojvodini i Romi označeni kao narodi pod prijetnjom za nestajanjem, samo je još jedan od pokazatelja kojima se konstatuje da je položaj Bošnjaka u Sandžaku izuzetno težak i neodrživ.\nImajući u vidu sve naprijed navedene činjenice, Bošnjačko nacionalno vijeće kao najviše predstavničko tijelo Bošnjaka u Republici Srbiji, ima obavezu da hitno i bez odlaganja preduzme odgovarajuće korake i mjere kako bi obezbijedilo zaštitu bošnjačkog stanovništva u Sandžaku.\nIz tih razloga, a polazeći od uloge, interesa, ovlašćenja i autoriteta međunarodnih institucija i organizacija, navedenih u članu 4. prijedloga Odluke po drugoj tački dnevnog reda, u pogledu sprečavanja konflikata, zaštite manjinskih naroda od raznih vidova terora, represije i asimilacije, uspostavljanja vladavine prava, kao i njihovo čvrsto antifašističko opredjeljenje, nedvosmisleno proizilazi da jedino uz njihovo aktivno i stalno prisustvo u predloženom obliku u Sandžaku, Bošnjaci se mogu osjećati sigurnim i bezbjednim.\nKako je to predloženo ovom Odlukom, Bošnjačko nacionalno vijeće traži da Savjet sigurnosti UN bez odlaganja obezbijedi u Sandžaku prisustvo međunarodnih snaga za sprečavanje konflikta a da Evropska unija, Savjet Evrope i OEBS uspostave svoje posebne posmatračke misije za Sandžak, a sve sa ciljem da se spriječi konflikt i zaštiti bošnjački narod u sjevernom dijelu Sandžaka koji se nalazi pod upravom Srbije\nPoštovani Vijećnici, pozivam Vas da podržite usvajanje predloženih odluka po prvoj i drugoj tački dnevnog reda i na taj način omogućite da Bošnjačko nacionalno vijeće pokrene rješavanje i realizaciju ovih pitanja od presudnog značaja za budućnost i opstanak Bošnjaka na prostoru Sandžaka.


Jelena Bulatović, SAM: "Svaki lider mora da stvara svoje naslednike"\nJelena Bulatović, SAM: “Svaki lider mora da stvara svoje naslednike”\n„Ne moraš ti uvek biti radnik meseca” – to je nešto što sam čula nedavno; ima šaljivi ton, ali zapravo je velika istina: lider treba da se okruži ljudima koje će pustiti da se dokazuju, da pokušavaju, da greše, da uče iz svojih i tuđih grešaka i da tako napreduju i usavršavaju se, priča za BIZLife magazin Jelena Bulatović, izvršni direktor Srpske asocijacije menadžera (SAM).\nSAM ove godine obeležava 15 godina postojanja, tokom kojih je uspeo da izraste u respektabilnu organizaciju, a od samog početka SAM vode uspešni poslovni ljudi. Da li je bio izazov uskladiti njihove obaveze i očekivanja? Na šta ste najponosniji tokom svojih dvanaest godina u SAM-u?\nZa mene je, pre svega, velika privilegija da radim u SAM-u, da doprinosim njegovom razvoju, unapređenju poslovne zajednice i našeg društva. To je posao koji ispunjava, koji je dinamičan, gde imate priliku da upoznate izuzetne, ali zaista izuzetne profesionalce, koji su ne samo dobri i uspešni menadžeri i lideri već i divni ljudi, od kojih možete puno naučiti kako biti, pre svega, bolji čovek.\nUskladiti sve njihove želje i potrebe jeste ponekad izazov, ali bih volela da naglasim da je on sigurno manji nego u nekoj drugoj organizaciji. U SAM-u su svi članovi okupljeni dobrovoljno, jer žele da rade na tome da Srbija bude bolje mesto za život i rad, a pre svega, žele da vrate društvu znanja koja su stekli i da podele svoje iskustvo sa onima koji će tek postati uspešni menadžeri i lideri.\nOno na šta sam posebno ponosna jeste razvoj nekih naših menadžera koji su kao vrlo mladi pristupili SAM-u, a koji su kroz SAM uspeli da se osnaže, da steknu različita znanja i veštine koje su im pomogle da u potpunosti razviju svoj potencijal i da postanu uspešniji u svom poslu.\nPonosna sam i na mnogobrojna povezivanja, saradnje i prijateljstva koja su otpočela i koja su se razvila u SAM-u. Na kraju, ponosna sam i na reputaciju SAM-a – mi okupljamo ljude neokaljane reputacije i predstavljamo najbolju platformu za razvoj i povezivanje menadžera. Lepi događaji i aktivnosti dođu i prođu, ali je reputacija ono što je zaista važno i nadam se da su i naši osnivači ponosni na ono što je SAM danas.\nKoji je najbolji savet u vezi sa rukovođenjem i liderstvom koji ste čuli ili dobili?\n„Ne moraš ti uvek biti radnik meseca” – to je nešto što sam čula nedavno; ima šaljivi ton, ali zapravo je velika istina: lider treba da se okruži ljudima koje će pustiti da se dokazuju, da pokušavaju, da greše, da uče iz svojih i tuđih grešaka i da tako napreduju i usavršavaju se. Neki od liderskih principa kojih ja volim da se pridržavam jesu da budem korektan i pošten igrač, da svojim primerom dajem inspiraciju i polet svom timu, da utičem pozitivno na ljude oko sebe, da uvek nađem vreme da proslavimo uspehe, da pokazujem zahvalnost i na malim stvarima. Ono što je posebno važno jeste da svaki lider mora da stvara svoje naslednike, a to je i lična satisfakcija – da podstičete i inspirišite druge da postanu najbolja verzija sebe.\nKako biste ocenili srpske menadžere? Postoji li „srpski stil rukovođenja” i zajednička crta koja naše menadžere izdvaja od kolega stranaca?\nMenadžeri se razlikuju po stilovima u toj meri u kojoj se razlikuju po tome iz koje zemlje, tj. iz koje kulture dolaze. Naravno, i po tome kakav je neko čovek.\nImali smo primere gde je „srpski stil rukovođenja” asocirao na direktore iz socijalističke i postsocijalističke ere, ali mislim da su se vremena sada, ipak, promenila.\nDosta naših uspešnih ljudi završilo je škole i radilo u inostranstvu, gde su razvili svoje stilove upravljanja. Ovde ima puno stranaca na menadžerskim pozicijama koji su, verujem, usvojili neke segmente i naše kulture, a dosta na stil upravljanja utiče i to gde radite i za koga, šta čitate i kako se usavršavate.\nLično mi je bliži zapadnoevropski i američki način poslovanja i upravljanja, ali samo zato što sam imala više prilike da se sa tim kulturama susrećem i sa njihovim predstavnicima poslovno sarađujem. Ipak, moram istaći da sam nakon mnogih susreta – recimo, sa vlasnicima i preduzetnicima iz različitih zemalja – shvatila da su tu vrlo, vrlo male razlike među ljudima kada je reč o upravljanju porodičnim kompanijama i o toj strasti u vođenju nečeg svog, istim dilemama oko prepuštanju upravljanja profesionalnom menadžmentu, emocijama, porodično-poslovnim odnosima… Predsednici porodičnih kompanija širom sveta zaista su vrlo slični, tako da bih se više zadržala na tome da su izrazitije kulturološke razlike među ljudima, a da su upravljački stilovi ipak nešto što je sublimacija različitih znanja i iskustava, posebno danas u svetu globalizacije.\nS obzirom na to da redovno organizujete događaje koji promovišu saradnju i dijalog sa državnim institucijama, možete li da izdvojite najbolji potez države koji je proistekao iz neke od SAM-ovih inicijativa? Na čemu ćete posebno insistirati u narednom periodu?\nSrpska asocijacija menadžera se uvek postavljala tako da svojim aktivnostima doprinosi unapređenju poslovnog ambijenta i podizanju konkurentnosti naše privrede. Ipak, smatram da nijedno udruženje samo ne može reći da je neka reforma sprovedena isključivo zaslugom jedne organizacije. Ja na to gledam kao na zajednički napor svih privrednih učesnika, udruženja, komora, privrednika i državnih institucija.\nMogu istaći da mi je drago što smo među prvima skrenuli pažnju Vladi na ozbiljan problem kada je reč o sivoj ekonomiji u sektoru akcizne robe i gubicima koje sivo tržište i ilegalne trgovine prouzrokuju državnom budžetu. To je rezultiralo koordinisanom akcijom nadležnih organa na tržištu i drugim regulatornim aktivnostima za suzbijanje sivog tržišta, kao i uključivanjem drugih poslovnih udruženja kada je ova tema u pitanju. Takođe, SAM je učestvovao u predlozima izmena Zakona o radu, za naknade za korišćenje građevinskog zemljišta, sprovođenje fiskalne konsolidacije i u drugim inicijativama koje su uticale na kreiranje povoljne poslovne i investicione klime i predvidivog okruženja.\nU narednom periodu posebno ćemo se fokusirati na kreiranje uslova za ostanak i povratak mladih, promociju održivog poslovanja, posebno sa aspekta uvažavanja principa očuvanja životne sredine, zatim na profesionalni razvoj menadžera kako bi što uspešnije vodili firme i doprinosili konkurentnosti zemlje. Kao odgovorni menadžeri, moramo se baviti i temama koje nisu goruće, svakodnevne, ali koje su od izuzetnog značaja za kvalitet našeg života i rada, za etičko poslovanje, kao i kako ćemo ostaviti naše društvo i planetu generacijama koje dolaze.\nEvidentno je da se život polako vraća u normalu. Znači li to da će SAM nastaviti sa svojim tradicionalnim okupljanjima radi upoznavanja i umrežavanja privrednika? U momentu u kom radimo ovaj intervju najavljen je vaš „Junski susret”, a uzimajući u obzir da SAM organizuje veliki broj događaja različitog tipa, koliki je izazov raditi to u postpandemijskim uslovima?\nSAM ove godine obeležava 15 godina postojanja.\nZa nas je vrlo važno da smo, od 2006. godine, ne samo opstali već i porasli i razvili se u udruženje koje okuplja preko 400 članova i ima ozbiljne programe i aktivnosti.\nBilo je za privredu teških godina, kao što su 2008. i 2009. godina, koje je obeležila svetska ekonomska kriza, pa prošla godina sa pandemijom, koja nas je sve zatekla, ali sam zaista ponosna što smo uprkos izazovima pokazali da smo agilno udruženje, u koje naši članovi i partneri imaju poverenje. U godini kovida pružili smo veliku podršku našim članovima i široj poslovnoj zajednici, reagovali smo vrlo brzo, samo četiri dana nakon uvođenja vanrednog stanja imali smo prvu onlajn konferenciju, nakon koje smo, iz nedelje u nedelju, davali savete i korisne informacije i pružali podršku privrednicima. Pokrenuli smo nove programe, koji će sada, u postkovid uslovima, postati još bolji, jer će imati i komponentu „uživo”. Ono što je sigurno jeste da će neki hibrid rada onlajn i uživo ostati kao mogućnost boljeg iskorišćenja vremena i resursa, ali će poslovno povezivanje, odnosno netvorking, biti nešto što je mnogo lakše i bolje raditi uživo.\nSpremamo se za naš tradicionalni „Junski susret”, gde ćemo zvanično krenuti i sa obeležavanjem 15 godina rada. To je prvi veliki događaj od dolaska korone, tako da očekujemo da će biti izuzetno posećeno i možda i sa posebnom emocijom, jer se dugo nismo videli svi na okupu.\nNadamo se da ćemo i u narednim mesecima imati dobru epidemiološku situaciju, koja će nam omogućiti da se ponovo vratimo mnogobrojnim aktivnostima i događajima uživo. Izazovi poslovanja ostaju i u postpandemijskim uslovima, ali nas oni samo teraju da budemo fleksibilni, da se prilagođavamo svim situacijama i da osluškujemo potrebe članova i šireg društva, jer samo tako možemo uspešno poslovati i postojati još mnogo godina.


Ruski zdravstveni sisitem umire sporom smrcu....\nTema: Ruski zdravstveni sisitem umire sporom smrcu....\n18.04.2015., 03:34 #1\nApr. 16 2015 18:48\nVlasti su htele optimizirati i modernizirati sistem povecanjme kvaliteta medicinske usluge i da bude dostupan. Umesto toga, medicinska nega je postala nedostupna za velik deo stanovništva, posebice u ruralnim područjima: doktori su pod velikm pritiskom , čime se ugrožava briga o pacijentima ; smrtnost u bolnicama se povećala; Uopsteno mortalitet u bolnici je u porastu, a lekari su preplavljeni papirologijom.\nPrema državnoj sluzbi za statistiku od 2005 d0 2013 broj zdravstvenih ustanova u ruralnim područjima pao za 75 posto, od 8.249 do 2.085. Taj broj uključuje i pad od 95 posto u broju okruga bolnice, od 2631 do samo 124, a pad od 65 posto u broju lokalnih zdravstvenih ustanova, od 7404 do 2561.\nSada su stanovnici 11.000 naseljenih mesta moraju putovati moraju putovati vise od 20 kilometara do prvog doktora.\n35 posto tih gradova i sela nemaju javni prevoz, a gotovo 900 ne pripadaju bilo kojoj ruralnoj klinici ili uopste bilo kojoj klinici.\n18.04.2015., 07:59 #2\nRe: Ruski zdravstveni sisitem umire sporom smrcu....\nkad u pola 4 ujutrui opet otvoris temu o propadanju Rusije i zdravstvu pomislim da ni ti nisi najbolje\n18.04.2015., 13:34 #3\nSto je jos gore, Apr. 16 2015 18:48, znaci da je morala da kopa po arhivi da nadje vest\nMozda ruski zdravstveni sistem umire sporo, ali barem ga rusi imaju\nU SAD polovina stanovnistva nema para za doktora\n18.04.2015., 14:17 #4\nJa bih savetovao Rusima da ne unapredjuju medicinu kao Amerika\nOno nije medicina ono je biološko oružje: AIDS, DEPRESIJA, MULTIPLESKLEROZA, AUTIZAM, ALCHAJMER, LAJMSKA BOLEST\n(jednom ubačena patogena gljivica ostaje zauvek u našem telu dok imunitet ne oslabi i patogena gljivica počne pir)\nbolje je kad nisi toliko napredan kao Amerikanci\np.s. kancer je pokušaj tela da uništavanjem oslabljenog ponovo generiše nove i zdrave ćelije, problem je što smo u startu oslabljeni pa naš prevareni mozak nastavlja sa proizvodnjom hela ćelija jer ne zna da su nas ameri zatrovali\n18.04.2015., 14:33 #5\nsubtitle > ZDRAVLJE AMERIKANACA NA PRVOM MESTU I OBAVEZNA RUTINSKA VAKCINACIJA NAŠE\n18.04.2015., 14:33 #6\nJel to sistem sa sisatim sestrama?\n19.04.2015., 05:18 #7\nPutnikova nema mozda, ruski zdravstveni sistem se raspada, sami Rusi pisu o tome. Tek pola Rusa nema doktora.\n21.04.2015., 00:33 #8\nBitno je da naš zdravstveni sistem "živi ludo i brzo"\nRuski Zdravstveni Trening\nPoslednja poruka: 08.12.2011., 13:55\nJEL JOS NEKO UMIRE OD DOSADE?\nPoslednja poruka: 01.01.2010., 18:30


Dana 29.12.2021. godine Osnovni sud u Bijeljini je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Huseinović Edina, zbog krivičnog djela - neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga – iz člana 207. stav 1. Krivičnog zakonika Republike Srpske.11.01.2022.\nPotvrđena optužnica broj T14 0 KT 0030224 21 protiv lica Dejana Simića\nDana 27.12.2021. godine Osnovni sud u Zvorniku je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Dejana Simića, zbog krivičnog djela -razbojničke krađe iz čl. 228. stav 1. Krivičnog zakonika Republike Srpske.11.01.2022.\nDana 27.12.2021. godine Osnovni sud u Bijeljini je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Jakovljević Dragomira, zbog krivičnog djela - nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija - iz člana 361. stav 2. u vezi sa stavom 1. KZ RS.11.01.2022.\nPotvrđena optužnica broj T14 0 KT 0029146 21 protiv lica Nedžad Marošlić\nDana 25.10.2021.. godine Osnovni sud u Bijeljini je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Nedžada Marošlića, zbog krivičnog djela - Nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija iz člana 361.stav 2. u vezi sa stavom 1. Krivičnog zakonika Republike Srpske11.01.2022.\nPodignuta optužnica broj T14 0 KT 0030814 21 protiv Bišanović Ersana zv "Esko"\nDana 14.12.2021. godine Osnovni sud u Bijeljini je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Bišanović Ersana zv "Esko" , tjelesna povreda – iz člana 131. stav 2. u vezi sa stavom 1. KZ RS i – oštećenje i oduzimanje tuđe stvari – iz člana 240. stav 1. u vezi sa stavom 4. KZ RS, 17.12.2021.\nPodignuta optužnica broj T14 0 KT 0030225 21 protiv Marinković Mihajla\nDana 14.12.2021. godine Osnovni sud u Bijeljini je potvrdio optužnicu Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini protiv Marinković Mihajla , zbog krivičnog djela - teška tjelesna povreda iz člana 132. stav 4. u vezi sa stavom 1. Krivičnog zakonika RS.17.12.2021.\n1 - 6 / 2150


City letnja preporuka #75: Jungle Box concept store – duh Brazila u Beogradu | City Magazine\nCity letnja preporuka #75: Jungle Box concept store – duh Brazila u Beogradu\nU nedavno otvorenom kafeu na adresi Male stepenice 1 (stepenice pored Brankovog mosta koje se spuštaju ka Karađorđevoj ulici) mogu se doživeti sve boje Brazila – tamošnji mirisi, ukusi, muzika, moda…\n„Brazilski concept store napravljen je sa mnogo ljubavi. Uvek sam želela da donesem delić svoje kulture u moj novi život u Beogradu. Posle nekog vremena moji snovi su se ostvarili“, navodi Livija, Brazilka koja već devet godina živi u Beogradu.\nDodaje da je Junglebox prijatno, opušteno mesto, koje ima kutak za decu i koje je pet frendli. U ponudi su autentične brazilske kafe i kokteli, kao i razni specijaliteti. Ovde se mogu probati karamelizovani čokoladni tartufi, originalni brazilski kanapei Pão de Queijo, Acai super hrana sa domaćom granolom, kao i brazilska pana kota – mus od marakuje.\nA post shared by Jungle Box (@junglebox_conceptstore)\nConcept store predstavlja i autentičnu brazilsku modu i brendove. Povremeno se organizuju besplatne radionice salse, a održavaju se i klupski koncerti koji donose ritmove Južne Amerike. Novi prostor koji donosi duh Brazila i promoviše tamošnju kulturu, navodi njegova vlasnica, otvoren je za razne predloge, ideje i sugestije, kada je programski koncept u pitanju.\nTelefon 065 92 97 995\n#brazil #concept store #lokali


NE PROVOCIRAMO SRBIJU! Milanović se NE IZVINJAVA posle izjave o povećanju broja hrvatskih vojnika na Kosovu | Happy BSC portal\n"Već sam potpisao to naređenje, ali sad, da sam znao da im to toliko smeta, možda bismo razgovarali, bez ruganja", rekao je Milanović i dodao da nije mislio da će "ljudima u Beogradu, konkretno Vučiću" smetati povećana prisutnost hrvatskih vojnika na Kosovu.\nMilanović je, novinarima u Ðakovu, rekao da je hrvatska vojska na Kosovu već godinama, a sad je prisutnost povećana nakon što su hrvatski vojnici napustili Avganistan, prenela je Hina.\n"Nije to nikakva provokacija prema Srbiji. To je kao rad nedeljom, zar ne, konstantno manipulišu s tim. Ali, rad nedeljom je jedna benigna tema, a pitanje nezavisnosti i položaja albanskog naroda je tema koja je dovela do rata i to nekoliko ratova", rekao je Milanović.\nOn tvrdi da srpske vlasti ne znaju kako da se izvuku "iz klopke u koju su sami upali pre 30 godina sa Miloševićevim orgijanjem po Kosovu koji je izazvao rat u Jugoslaviji".\n"Hrvatska je imala ogromnu štetu od rata. Emotivno i materijalno. Srbija puno veću. Ja sam hrvatski predsednik, nisam predsednik Srbije, ali ne možeš da ne vidiš. Koliko god se Ðakovo nije razvijalo kako je trebalo i postalo još bogatije, toliko je Paraćin nažalost stao tamo gde je bio osamdesetih godina", kaže predsednik Hrvatske.\nOn, takođe, tvrdi da srpske vlasti "sve rade da ne uđu u Europsku uniju, a kao pregovaraju".\n"Mi nismo u ravnopravnom položaju. Mi smo član EU, oni nisu. I ako žele da uđu moramo da razgovaramo. Nama nije padalo na pamet da se tako bezobrazno i drsko ophodimo s državama; sa Slovenijom koja je manja od Hrvatske, ali je bila član EU", izjavio je Milanović.\nOn kaže da Hrvatska ne želi da taj položaj koristim za ucenjivanje, ali da ima utisak da "na drugoj strani uopšte ne postoji stvarna ambicija da Srbija za 15 godina uđe u EU" i da je "to možda zato što bi svi koji sad vladaju Srbijom, morali da traže domovinu negde drugde".\nPredsednik Aleksandar Vučić je u petak izjavio da Beograd želi da ima dobre i korektne odnose sa svima u okruženju, a da postupci i izjave iz Zagreba, povodom najava da će Hrvatske napraviti vojni kamp na Kosovu, nisu izraz poštovanja prema Republici Srbiji.\n"Zašto je nekome potrebno da se hvali i da učestvuju na takav način. Mogli su da odbiju Kfor, ali su sa namerom doneli takvu odlkuku da bi dodatno unizili Srbiju. Primili smo poruku i razumeli", istakao je Vučić povodom najave hrvatskog ministra spoljnih poslova Gordana Grlića Radmana da će njegova zemlja na KiM formirati vojni kamp.\nNAJNOVIJE INFORMACIJE O MINISTARU MOMIROVIĆU! Operisan u bolnici u Užicu, oseća se dobro!\nVULIN I CIKOTIĆ: Bez zajedničkog pristupa borba protiv organizovanog kriminala ne može biti uspešna


USA500 Večernja analiza CFD instrumenata 2021-10-22 - Fortrade\nAmeričke dionice su se kretale prema dolje, stavljajući S&P 500 na put da prekine sedmodnevnu seriju dobitaka koja uključuje novi rekordan maksimum. Futures povezani s indeksom S&P 500 smanjili su se za 0,1% u petak. Indeks širokog tržišta porastao je do rekordnog zatvaranja u četvrtak, zasjenivši rujanski maksimum. High-tech futures na Nasdaq-100 pali su za 0,4% u petak, a futures vezani uz Industrijski prosjek Dow Jones nisu se promijenili.\nUSA500 Tablica podrške i otpora - 22/10/2021\nOtpor 2 4569.38 Daily R2\nOtpor 1 4558.00 Daily R1\nPodrška 1 4527.64 Daily S1\nPodrška 2 4516.26 Daily S2\nUSA500 Tablica indikatora - 22/10/2021\nUSA500 Indikator / Tablica vremena - 22/10/2021\nUSA500 22/10/2021 - Referentna cijena : 4542.82


Važić: Praćenje Ćuruvije prekinuto na dan njegovog ubistva | Poslovni Katalog BiH i Srbije\nVažić: Praćenje Ćuruvije prekinuto na dan njegovog ubistva\nIstakao je i da su operativci sa terena izveštavali dežurne načelnike u Centru o dešavanjima na terenu.\n"Posle su krenuli komentari po službi, ovakvi i onakvi", naveo je Važić.\nNa pitanja advokata odbrane i sudije Jovanović, Važić je potom rekao da ne može tačno da se seti da li je 11. aprila kada je ubijen Ćuruvija ili dan kasnije bio dežuran, dodavši da je na dežurstvo došao u kasnim popodnevnim ili večernjim satima.\nVažić, kao i Martinović i potom Milićević, rekli su da nemaju neposrednih saznanja o nalogodavcima, organizatorima i izvršiocima ubistva.\nMartinović je rekao i da je posle petooktobarskih promena prisustovao uzimanju izjava od pripadnika službe koji su pratili Ćuruviju, kao i od drugih osoba i beogradskog centra DB-a, među kojima je bio Milan Radonjić.\nNaveo je i da su te izjave uzimane u skladu sa zakonom, a da je Radonjić tražio i da ide na poligrafsko ispitivanje, ali da to nije prihvaćeno.\nMilićević, koji je bio direktor BIA od januara 2003. do marta 2004. godine, rekao je i da ne može tačno da se seti da li se BIA tada bavila ubistvom Ćuruvije.\n"Ne mogu decidno da kažem da jesmo ili nismo, a tada smo imali druge prioritete poput ubistva premijera, vanrednog stanja u zemlji, ubistvo pripadnika službe u Bujanovcu", rekao je Milićević.\nZa ubistvo Ćuruvije su optuženi bivši načelnik Državne bezbednosti (DB) Radomir Marković, nekadašnji načelnik beogradskog centra DB Milan Radonjić, bivši glavni inspektor Druge uprave DB Ratko Romić i pripadnik rezervnog sastava DB Miroslav Kurak.\nĆuruvija je ubijen 11. aprila 1999. godine u Svetogorskoj ulici Beogradu, a optuženi su tokom prethodnih ročišta odbacili svaku povezanost s tim zločinom.\nČačak, jedna osoba povređena u požaru\nPriština, novi pokušaj za formiranje suda za zločine OVK


Block Out u Feedbacku, 29. i 30.04 | Nis-Music.net\nBlock Out u Feedbacku, 29. i 30.04\nby SSpin · April 1, 2010\nObožavoci i svi pristuni na prošlogodišnjem, oktobarskom, koncertu sećaju se atmosfere jedinstvenog domaćeg benda Block Out. Ono što sledi jeste aprilska turneja gde će se naći mesta za Niš, i to u poznatoj atmosferi Feedback kluba.\nBlock Out će u aprilu nastupati :\n17.04. BANJA LUKA – Klub DFK\n23.04. NOVI SAD – SNP Klub TREMA\n24.04. BEOGRAD – SKC Living Room\n25.04. KRAGUJEVAC – Dom omladine\n29.04. NIŠ – Feedback\n30.04. NIŠ – Feedback\nAl ne dam svoje ja ideale! Električni orgazam 2.2.2012.


UNIŠTAVANJE REKA SE NASTAVLJA Izgrađeno je 85 MHE, u planu je čak 850, a stručnjaci na to u očaju kažu: "Ne daj Bože da se to ostvari"\n“Ako bi Srbija, ne daj Bože, napravila svih 850 malih hidroelektrana derivacionog tipa, predviđenih katastrom ovih objekata, to bi značilo maksimalno na godišnjem nivou sveg 2 odsto ukupnih potreba električne energije, a upropastili bi većinu ekosistema ovih malih brdsko-planinskih vodotokova”.\nOvo za "Blic" tvrdi prof. dr Ratko Ristić, dekan Šumarskog fakulteta i dobar poznavalac ove oblasti koji već dugo ukazuje na štetne posledice izgradnje MHE.\nNaime, katastrom malih hidroelektrana, koji je izrađen još sredinom osamdesetih godina prošlog veka, predviđene su lokacije za izgradnju oko 850 malih hidroelektrana u Srbiji.\nNOVI RAT MEŠTANA STARE PLANINE I INVESTITORA Da li će država UKINUTI DOZVOLU za mini-hidroelektranu protiv koje se meštani bore mesecima\nMeđutim, po oceni profesora Ristića, na svega nekoliko desetiina lokacija postoje uslovi za izgradnju derivacionih MHE, pod uslovom da se sa tim složi I lokalno stanovništvo, dok bi ih na ostalim lokacijama trebalo zabraniti, izričit je on.\nMeštani Toplog Dola ne daju svoju reku\nPosle protesta meštana Rakite kod Babušnice i Toplog Dola na Staroj planini, najavljena je izmena Zakona o zaštiti prirode, kojim bi se zabranila izgradnja MHE u zaštićenim područjima, ali još nema informacija kada bi se taj akt mogao naći u skupštinskoj proceduri.\nBrnabić: "Besmisleno potupno zabraniti MHE"\nPriču o zabrani MHE, dodatno je “podgrejala” nedavna izjava premijerke Ane Brnabić da je “besmisleno potpuno zabraniti male hidoelektrane” i ocenila da je to "tema koja je politizovana, a nema nikakve veze sa politikom".\nOvaj stav, s o bizrom na to da dolazi sa vrha vlasti, po svemu sudeći navodi da će se izgradnja ovakvih objekata, omraženih kod ljubitelja prirode i meštana gde bi trebalo da se grade, nastaviti.\n"SVEDOČIMO SISTEMSKOM UNIŠTAVANJU REKA" WWF: Nedopustivo je da premijerka daje paušalne i pogrešne izjave o mini-hidroelektranama\n"REKU SAMO 'STRPAJU' U CEVI" Zaključak simpozijuma u SANU: Postoje DVA OGROMNA RAZLOGA zbog kojih hitno treba zaustaviti gradnju mini-hidroelektrana!\nPremijerka je imače ovu izjavu dala odgovarajući na pitanje narodnog poslanika dokle se stiglo sa izmenama Zakona o zaštiti prirode i da li će one zaista sadržati zabranu izgradnje mini hidroelektrana, ili samo zabranu u zaštićenim područjima.\nRakita je postala simobl borbe protiv MHE\nO tome šta se dešava sa ovim zakonom, koja rešenja su tačno predviđana, kao i to kada će biti primenjena, i dalje se ništa tačno ne zna, a svi naši napori da do informacija dođemo u resornom ministarstvu, bili su bezuspešni.\nWWF: Ovakva izjava je nedopustiva\nNa ovu premijerkinu izjavu, već sutradan se oglasilo Svetski fond za zaštitu prirode (WWF), jedna od najvećih, širom sveta priznatih, nezavisnih organizacija, koja se bavi zaštitom prirode i ima skoro pet miliona pristalica i aktivnu globalnu mrežu u više od 100 zemalja.\nTopli Do: Ovako izleda kada se reka "strpa u cev"\nOni su tada saopštili da je izjava predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić da je zabrana izgradnje malih hidroelektrana "potpuno besmislena", rezultat neinformisanosti i u potpunosti pogrešna.\n(FOTO) OSTALE SU SAMO ŽICE I PRAZNE CEVI Pogledajte RUGLO koje je ostalo iza investitora umesto prelepe prirode na jugu Srbije\n"Nedopustivo je da premijerka Srbije daje ovakve paušalne izjave, bez uzimanja u obzir svih činjenica. Suprotno njenoj izjavi, u Srbiji se putem malih hidroelektrana u proseku proizvede svega 0,76 odsto ukupno proizvedene električne energije na nacionalnom nivou, dok se korist koju privatni investori imaju od podsticaja za izgradnju malih hidroelektrana meri milionima evra", prilično su u ovoj organizaciji upoznati sa problematikom izgradnje MHE u Srbiji.\nKako su istakli tada, "u Srbiji se, pored 85 izgrađenih, planira i više od 800 novih malih hidroelektrana koje bi nepovratno uništile srpsko rečno bogatstvo, te ugrozilo opstanak brojnih biljnih i životinjskih vrsta, ali i lokalnih zajednica".\nRistić: MHE razaraju ekosistem\nI prof. dr Ristić nema dilemu u kojoj su meri MHE štetne po prirodu.\n- Male hidroelektrane derivacionog tipa su jedan vrlo invazivan i destruktivan tip građevina koje zasita razaraju ekosistem - nema dilemu naš poznati profesor: "Veliki broj ovih koji brane koncept malih hidroelektrana bave se samo vrlo banalnim tumačenjima tipa, to je neka zelena energija i to ne proizvodi gasove koji izazivaju efekat staklene baste".\nMeđutim, kako nastavlja, "izostave da kažu da one unšte živi svet u vodotoku, remete režim podzemnih voda, a da bi se one napravile potrebno je poseći velike površine pod šumama, probiti neke pristupne puteve, što opet izaziva neku vrlo invazivnu i intenzivnu eroziju zemljišta".\n- Još ako se radi o zoni naseljnih mesta ili u njihovoj blizini, potpuno lokalnom stanovništvu ruši koncept tradiocionalnog načina života - ističe prof. dr Ratko Ristić, dekan Šumarskog fakulteta u Beogradu i dobar poznavalac ove oblasti.\nOn kao primer navodi sela Rakita i Topli Do, gde je došlo do pobune naroda. On kaže da možda narod ne razume ekosistemske efekte, ali da "narod vidi da njemu više nije moguć život kao pre toga i to nema nikakve veze sa politikom".\nMeštani Stare planine ne daju svoje reke!\nRistić kaže da u Srbiji postoji nekoliko desetina lokacija gde je moguće instalirati MHE bez nekog većeg uticaja na životnu sredinu, te da bi jedino te lokacije trebalo zadržati ako postoji saglasnost stanovništva, a ostale zabraniti za izgradnju.\n- To bi trebalo da budu lokacije gde ne postiji izuzetno vredan biodiverzitet, a postoji ozbiljan hoidrološki potencijal, kao i apsolutno saglasnost lokalnog stanovništva da private gradnju tih objekata. Takvih lokaliteta postoji svega nekoliko desetina u Srbiji. Sve ovo ostalo treba zabraniti - ističe prof. dr Ristić.\nŠto se tiče premijerkine izjave, on smatra da je “malo ishitrena” jer borba protiv MHE nije uopšte politički motivisana.\n- Motivi su upravo duboko ekološki. Da paradoks bude veći, čak i brojni članovi ovih stranaka koji sede u koaliciji koja vlada, mnogi članovi opštinskih rukovodstava su protiv gradnje MHE. Tako da, ovo treba gledati kao jedno ozbiljno ekološko osvešćivanje građana koji se bore za kvalitetniju životnu sredinu, za zaštitu sopstvenih interesa u svojim lokalnim zajednicama - navodi Ristić.\nSmanjiti gubitke u mreži i nema potrebe za MHE\nRistić objašnjava da i na globalnom nivou postoji stručni konsenzus da su MHE derivacionog tipa izuzetno mali proizvođači energije, ali da nesrazmerno mnogo utiču na degradaciju životne sredine.\n- Svetska banka je utvrdila da Srbija ima gubitke električne energije od mesta proizvodnje do mesta potrošnje, kroz distributivni system, od preko 15 odsto, dok su tolerantni gubici u Evropi 5,5 odsto. Dakle, nama 10 procenata električne energije jednostavno nestane. Da li je to krađa struje, da li je to neevidentiranje potrošnje, policija neka se bavi time, ali kada bi taj gubitak smanjili za dva odsto, to je mnogo više energije nego kada bi napravili onih 850 MHE - objašnjava on.\nIzmena zakona još nije usvojena, a kada će , ne zna se…\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine najavilo je izmenu zakona o zaštiti prirode kojim bi se zabranila izgradnja u zaštićenim područjima, ali još uvek nije poznato kada će zakon koji je najavljen kao hitan ući u proceduru i šta on tačno predviđa.\n“Blic” se u dva navrata, u oktobru i decembru obratio Ministarstvu za zaštitu životne sredine sa pitanjem kada će ovaj zakon ući u skupštinu i šta on predviđa, ali odgovore nismo dobili.\nMinistar Goran Trivan ranije je izjavio da MHE niko neće rušiti, ali da će morati da rade u skladu sa pravilima, te da će svima koji su dobili dozvole za izgradnju mini hidrocentrala u zaštićenim područjima biti omogućena zamena lokacija za one van zaštićenih sredina gde nije zabranjena gradnja.\nOn je ranije izjavio i da “njegovo ministarstvo godinama tvrdi da mini hidrocentrale derivacionog tipa ne mogu da opstanu u zaštićenim dobrima, a javna rasprava je pokazala, kako je dodao, "da to mišljenje dele građani i struka, uključujući i SANU”.\nKOŠARKAŠICA PROGLAŠENA ZA NAJLEPŠU ŽENU ŠPANIJE! Bivša reprezentativka postala mis, a zbog njenih vrelih objava MREŽE GORE! /FOTO/


LSV: Ukraden spomenik Lajošu Košutu u Novom Itebeju | Autonomija\nLSV: Ukraden spomenik Lajošu Košutu u Novom Itebeju\nKrađa je izvedena dva dana uoči Uskrsa i šalje veoma lošu poruku\nPokrajinski poslanik Lige socijaldemokrata Vojvodine Aleksandar Marton zatražio je danas od policije i nadležnih državnih organa da hitno pronađu počinioce koji su ukrali spomenik Lajošu Košutu u Novom Itebeju.\n“Krađa ove biste prelazi nekakav puki vandalizam i bezobrazluk. Činjenica da je izvedena dva dana uoči katoličkog i reformatskog Usrksa šalje veoma lošu poruku”, naveo je Marton u saopštenju za javnost.\nDodao je da najmanje što državni organi mogu da urade jeste da hitno pronađu i najstrožije kazne počinioce.\nSVM: Što pre naći počinioce\nSavez vojvođanskih Mađara (SVM) u saopštenju izražava zaprepašćenje povodom vesti da je u Novom Itebeju ukradena Košutova bista, preneo je portal Vajdasag Ma.\nSVM je podsetio na to da je bista postavljena 1904. godine, a da je nakon što je pucano na nju 1919. godine, ona čuvana u reformatskoj crkvi. Ponovo je postavljena 1941. godine i do sinoć je niko nije dirao. U saopštenju se navodi da duhovnu vrednost biste ništa ne može da nadoknadi.\nSVM zahteva od policije da što pre pronađe počinioce i da oni se oni primerno kazne.


Kostas Studios Tasos – TASOS APARTMANI LETOVANJE\nTasos apartmani, Grčka Ostrva - LETOVANJE 2018, Tasos - LETOVANJE 2018, Grčka smeštaj, Tasos smeštaj, Kostas Studios - Limenarija\nOpis Smeštaja - Kostas Studios, Limenarija\nKOSTAS STUDIOS – LOKACIJA I OKOLINA:\nVila Kostas se nalazi u mestu Limenarija na jugo-istočnoj strani ostrva, na 40 km od glavnog grada i luke Limenas. Locirana je na 50m od centra i isto toliko od obale i gradske plaže. Ušuškana medju druge vile, pruža mir i tišinu, dok blizina centru daje osećaj, da je sve na dohvat ruke. Od obližnjih gradova, Pefkari je najbliži, na svega 2 km od centra Limenarije. U njemu možete posetiti plaže ili taverne.Etno selo Teologos, udaljeno je od centra Limenarije 14 km. Kažu da se tamo jede najbolja jagnjetina ispod sača. U ovom mestu se organizuju prave Grčke večeri. Potos je na 4km od Limenarije, nešto življi gradić, treći po veličini na ostrvu, daje mogućnost najboljih noćnih izlazaka, ako izuzmemo Limenas, i plaže znatno lepše nego u Limenariji. Više o mestima možete naći u rubrici “Mesta”.\nVila Kostas se nalazi na nekoliko desetina metara od mora i isto toliko od centra, ali je uvučena i zaštićena, tako da mir i odmor ovde neće manjkati. Poseduje trokrevetne i četvorokrevetne studije u prizemlju kuće. Svaki studio može imati jedan pomoćni krevet više. Studiji su opremljeni klimom, tv-om, kuhinjom i internet konekcijom. ispred studija su terase sa garniturom za sedenje dok je Ispred vile parking. Nedaleko od vile na 50m je i restoran na plaži u posedu istih vlasnika, gde možete uplatiti obroke, ukoliko ne želite da kuvate.\nPlaža u Limenariji je mahom šljunkovita na obali, u nekim delovima peščana pri ulazu u more a u nekim šljunkovita. Sastoji se iz zapadne i istočne strane. Istočna strana pripada centru, zovu je još i gradska plaža. Ova plaža je mnogo manja nego zapadna, ali je prilično sređena. Ovde ćete naći i tuševe, kabine, kao i ležaljke sa suncobranima, tamošnjih kafića i taverni. U jednom delu ova plaža je kamenita na ulazu u more, te postoje stazice koje vode do peščanog dela. Dok je drugi deo uglavnom nastanjen peskom. Zapadni deo plaže ide skroz do Tripitija i dugačka je oko 2.5 km. Može se reći da je ova plaža lepša i prijatnija i za decu. U limenariji nema velike gužve na plažama,zahvaljujući njenoj veličini i prostranosti. Takođe su kafići raštrkani po obali i ne prave velike grupacije na jednom mestu.\nVila je pogodna za porodice sa decom i društvanca.\nTip smeštaja 08.05-31.05 01.06-30.06 01.07-31.07 01.08-31.08 01.09-30.09 01.10-15.10\n1/3+1 std € € € € € €\n1/4+1 std € € € € € €\nLegenda: 1/3+1 std – Trokrevetni studio sa pomoćnim ležajem; 1/4+1 std – Četvorokrevetni studio sa pomoćnim ležajem;\n*Doplata za doručak 5 evra po osobi po danu\n*Doplata za polupansion 11 evra po osobi po danu\nKostas Studios Limenaria


Excel 2007 - multimedijalni kurs: MS Office 2007 i 2010: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nExcel 2007 - multimedijalni kurs\nŠifra Proizvoda: 13864\nKarakteristike proizvoda: Excel 2007 - multimedijalni kurs\nZašto koristiti radnu tabelu?\nŠta je novo u Excel-u 2007?\nŠta je traka (Ribbon)?\nDugme Microsoft Office\n2. Podešavanje Excel-a 2007\nŠta je na traci?\nŠta sadrže odeljci trake?\nPrilagođavanje Microsoft Office dugmeta\nOtvaranje starog dokumenta\nDodavanje i brisanje radnih listova\nDodavanje i brisanje ćelija\nZamrzavanje delova radnog lista\n4. Osnovno formatiranje\nŠirina i visina\nFormatiranje numeričkih vrednosti\nRad sa fontovima\nFormatiranje u tabelu\n5. Napredno formatiranje\nŠta je uslovno formatiranje?\nPrimena uslovnog formatiranja\nPromena pravila za uslovno formatiranje\nPretvaranje teksta u kolone\nFunkcija Data validation\n6. Upotreba šablona i stilova\n7. Rad sa listama\nPretvaranje liste u tabelu\nSortiranje i grupisanje\nKreiranje zbirnog izveštaja\n8. Pregled radnog lista\n9. Deljenje dokumenta\nDeljenje radnog lista\n10. Štampanje radne knjige\nFunkcija Print Preview\nOdeljak Page Layout\nPrikaz Page Layout\nZaglavlja i fusnote\n11. Poboljšanje radnog lista\nOpcije radnog lista\n12. Upotreba šablona\n13. Rad sa ekranom\nPrikazivanje radne knjige\nSakrivanje i zumiranje\nOstale opcije prikaza\n14.Unos podataka iz drugih programa\nUnos podataka iz Access-a\nUpotreba čarobnjaka za tekst\n15.Pronalaženje i zamena podataka\nDugme Find end Select\nFunkcija Find and Replace\n16.Rad sa formulama\nŠta su formule?\nRelativne i apsolutne reference\nNovi odeljci da funkcijama\n17. Rad sa osnovnim funkcijama\nOpis proizvoda: Excel 2007 - multimedijalni kurs\nKurs Excel 2007 će vam pomoći da savladate upotrebu najnovije verzije programa za tabelarna proračunavanja. Početne lekcije obuhvataju osnovne tehnike rada, kao što su unos podataka i formula. Zatim slede lekcije koje su posvećene analizi rezultata, njihovom oblikovanju i štampanju. Na kraju kursa ćete savladati upotrebu šablona, lista i drugih raspoloživih funkcija.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13864\nSifra 13864, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13864, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Dnevnik - Frida Kalo : Frida Kalo : 86-7102-050-9 : Knjizara.com: Knjige\nDnevnik - Frida Kalo\nFrida Kalo (autor)\n2002; Tvrd povez; latinica; 21 cm; 233 str.; 86-7102-050-9;\nIzdavač: Clio; 2002; Tvrd povez; latinica; 21 cm; 233 str.; 86-7102-050-9;\nČuvena meksička slikarka Frida Kalo oduvek je svojom umetnošću ali i neobičnom životnom pričom privlačila pažnju javnosti. Bila je zdrava samo do svoje šeste godine, a posle saobraćajne nesreće i brojnih operacija, često je bila vezana za krevet. Život joj je bio ispunjen obožavanjem muža Dijega Rivere i umetnosti, revolucionarnim zanosom, privrženošću svome narodu i patnjama usled bolesti. Umrla je 13. jula 1954. godine, prema zvaničnim saopštenjima od plućne embolije, mada su ostale sumnje da je počinila samoubistvo.\n09.06.03 Dnevnik - Novine i časopisi\nTokom poslednje decenije svedoci smo ekspanzije meksičke kulture na evropskim i severnoameričkim prostorima. Raskoš i bogatstvo umetnosti Meksika kreće se u rasponu od pretkolumbijskih idola, kulture Maja i posmrtnih maski sve do poznatih meksičkih slikara 20. veka kao što su Frida Kalo i muralisti - Dijego Rivera, Hose Klemente Orosko i David Alfaro Sikeiros. Na mnogim svetskim manifestacijama čiji je program propraćen izdavanjem brojnih knjiga o meksičkoj istoriji i kulturi, uz značajna dela meksičke književnosti - Karlosa Fuentesa, Huana Rulfa I Oktavija Paza, sve veću pažnju javnosti privlači nekoliko biografija o “meksičkoj Ofeliji” poznatoj slikarki Fridi Kalo.\nKao žena Dijega Rivere, čuvenog muraliste, Frida Kalo je do osamdesetih godina prethodnog veka bila poznata samo užem krugu zaljubljenika u nadrealizam, onih koji su naročito verovali Andreu Bretonu koji je izuzetno cenio njena platna. U epicentar znatiželje umetničkog i običnog sveta došla je kada se 1983. pojavila knjiga Hajden Herere “Biografija Fride Kalo”. Od tada na aukcijama Sotbija i Kristija cene slika Fride Kalo dosežu sume koje nikad nijedan latinoamerički slikar nije dostigao. Razne umetničke forme (filmovi, pozorišni komadi), svake godine sve brojnije, kao da se nadmeću u idealizovanju njenog lika i stvaranju nove latino-ikone, kao tragične, romantične heroine. U novije vreme, lik Fride Kalo već možemo naći na predmetima svakodnevne upotrebe, od šolje za kafu iz Metropoliten muzeja u NJujorku, do svilene kravate koju možete kupiti u avionu dok letite preko okeana. Danas se o Fridi više zna nego o njenom mentoru Riveri, delom zahvaljujući njenim senzacionalnim dnevnicima, a delom i čuvenom romanu francuskog pisca Le Klezija o fatalnoj ljubavnoj vezi dvoje umetnika.\nTeško bi se i u umetničkom latinoameričkom svetu, koji obiluje čudima i nesrećnim sudbinama mogla naći tako potresna i u isto vreme fantastična biografija kao što je život Fride Kalo. Invalid od svoje osamnaeste godine (posledica autobuske nesreće u kojoj je metalna šipka probila abdomen i povredila kičmu), preko trideset i dve pretrpljene operacije i velikog dela vremena proteklog u metalnim korsetima i vezanosti za postelju, Kalo je postala simbol ljudske borbe za opstanak, pobede nad bolom paćeništva koje se “ne skriva i ne cenzuriše”.\nI pored brojnih veza i avantura (imala je kratku vezu sa Trockim), njena najveća ljubav, strast i opsesija, istovremeno i najčešći uzrok njenih patnji, bio je njen dvadeset i jednu godinu stariji muž, slikar-muralista Dijego Rivera. Neprivlačnog izgleda, debeo, sa strabizmom (razrokost), nalik na žabu (sama Frida ga je oslovljavala sa “moj princ žaba”), Rivera ne samo da je predstavljao odličan mamac za žene koje su volele da se igraju “lepotice i zveri”, već se odlikovao izuzetnom duhovitošću, energijom i šarmom, a njegova svetska slava i reputacija zavodnika delovale su pomamno na žene. Neutoljenih seksualnih apetita, a sa ponudama koje su stizale sa svih strana, Rivera je svojim konstantnim neverstvom dovodio Fridu u stanje očaja što bi često pogoršavalo njeno zdravlje, a ponekad vodilo i u pokušaj samoubistva.\nFrida Kalo je imala još jednu veliku strast, koju je delila sa svojim izabranicima - komunizam. Rođena 1907, često je prepravljala datum rođenja, kako bi izgledalo da je rođena u velikoj godini meksičke revolucije, 1910.\nPretežno autobiografskog karaktera, slikarstvo Fride Kalo deluje poput “krvareće memorije proživljenog” (sam Rivera ga opisuje kao “poeziju agonije”). Dualizam život-smrt i oplođavanje života jedna je od njenih najzastupljenijih tema. Kao i meksička istorija, Fridino slikarstvo je puno teatralnog, vitalnog, ali i okrutnog, pa i morbidnog, sa tonom slikarske naive “koja i otkriva i prikriva”. Još od svitaka na kojima su Asteci beležili krvave detalje svojih rituala i ne manje krvavo špansko osvajanje, pa do lokalne adaptacije katoličanstva koje prihvata nove figure svetaca, ali se ne odriče svojih boja, kulta smrti i karnevala, predstavljanje fizičke patnje u meksičkoj vizuelnoj kulturi, je daleko manje cenzurisano nego u umetnosti Zapada.\nNalazeći vezu njenog slikarstva sa nadrealizmom, neki zapadni kritičari često će je svrstavati u grupu slikarki poput Leonore Karington, Kej Saž, Valentine Igo, Doroteje Tenig, Leonor Fini i naše Milene Pavlović - Barili. Frida povezuje boje i stil narodnog slikarstva, njegovu statičnost i karnevalsku ornamentiku, iskustvo evropskog fovizma i postimpresionističke naive, i skoro “rembrantovsku obuzetost svojim likom”. S naglašenim spojenim, crnim obrvama i prodornim pogledom, na većini autoportreta njen lik zrači mešavinom senzualnosti i mračne ironije. Uvek egzotično obučena u meksičku narodnu nošnju, sa debelom pletenicom punom traka, cveća i šnala, obmotanom oko glave kao venac, a prvenstveno specifičnom lepotom, Kalo je gotovo hipnotički delovala na ljude. Oponašajući njen osoben stil, život i stvaralaštvo pojedini obožavaoci Fride Kalo stvorili su gotovo novu religiju - “kaloizam”. Po uzoru na njihovu miljenicu, “kaloisti” se zapravo izdaju kao individualci koji se ne plaše da budu ono što jesu u svetu u kome vlada konformizam.\nPredstava o ličnosti i slikarstvu Fride Kalo bila bi jednostrana i nepotpuna kada bi kroz nju odzvanjali samo plač i jauci. Frida Kalo je bila strastvena osoba koja je volela da peva, da zasmejava prijatelje i da se igra s njihovom decom. U muzeju u Kojoakanu, na periferiji Meksika, u kući u kojoj je provela čitav život, na zidu dnevne sobe visi malo, bleštavo platno koje je Frida Kalo naslikala 1954, poslednje godine svog života. Osam dana pred smrt, na naslikanoj kriški lubenice, najomiljenijeg meksičkog voća, Frida Kalo je ispisala svoje ime, datum i mesto slikanja, i velikim crvenim slovima istakla svoj nepoljuljani životni kredo - Viva la vida (Živeo život).\n"DNEVNIK" FRIDE KALO, SVJEDOČANSTVO UMJETNOSTI, BOLU I PATNJI\nSlika vlastite realnosti\nOpsesija autoportretima, posluzila je kao vrlo uspjesna terapija za licno prezivljavanje trauma\nU "Dnevniku" meksicke slikarke Fride Kalo, koji je vodila tokom posljednjih deset godina svog zivota, preplicu se slika i rijec, boja i slovo. U neobicnoj knjizi prevedenoj i na nas jezik, otkrivamo njena osjecanja, strahovanja, ceznje i nadanja, bilo da prica o svom zivotu, o svojoj porodici, bilo da sluti sopstvenu smrt... Koliko je Frida Kalo i danas popularna govori i cinjenica da su se o njenom zivotu u 2002. godini snimila dva filma i to oba skoro istovremeno. Sa jednim od njih ("Frida") u kome je glavnu ulogu tumacila Salma Hajek a rezirala DZuli Tejmor, u septembru je otvoren Filmski festival u Veneciji. Djela Fride Kalo, a njih je zaista puno - ima ih preko 150, svakodnevno sticu sve vecu popularnost, dakako, i medju poznatim imenima kao sto su Madona i Robert de Niro.\nFrida Kalo rodjena je 1907. godine u mjestu Kojokanu (Meksiko) i nakon samo pet godina zivota poceo je njen hod po mukama koji nije prestajao sve do 13. jula 1954. godine kada je u svojoj kuci pronadjena mrtva.\nZajedno sa tri sestre, Frida Kalo je uz roditeljsku ljubav odrastala u svojoj kuci obojenoj plavom bojom i bila srecno dijete, ali, na zalost, samo do seste godine njenog zivota. Tada je oboljela od djecje paralize od koje se izvukla, ali sa posljedicama. Naime, desna joj je noga djelimicno zaostajala u razvoju pa je trajno ostala tanja od lijeve. Ali, ta bolest po nju nije bila toliko tragicna koliko ce to biti dogodjaj koji se desiio 17. juna 1925. Toga dana, dok se vracala iz skole, dozivjela je tesku saobracajnu nesrecu prilikom koje joj je slomljena kicma i desna noga, zatim, iscaseno lijevo rame i sto je jos gore - gvozdenom sipkom rukohvata autobusa potpuno joj je, kao kopljem, probodena karlica. Poslije toga, mjesecima je lezala u postelji. No, svako zlo nije od zla, Frida je upravo u tim teskim trenucima, trenucima duboke skrhanosti i velikog bola, pocela da slika. Ispocetka je, uz pomoc ogledala, slikala samu sebe, dakle, pravila je autoportrete koji inace cine trecinu njenog umjetnickog opusa. "Cesto sam usamljena, zato slikam samu sebe. Uostalom, sebe najbolje poznajem", objasnjavala je kasnije Frida, kada je postala poznata slikarka. Ta (prinudna) opsesija autoportretima, posluzila joj je kao vrlo uspjesna terapija za licno prezivljavanje trauma od 32 operacije koliko ih je imala nakon saobracajne nesrece. Samim tim pojam fetisizma, koji se katkad mogao cuti u kontekstu sa njenom opsjednutosti autoportretima, ne stoji.\nPoznata po sarkazmu, sebe je nazivala rekorderkom u operacijama. Svakako, te su traume pravile duboke oziljke u dusi ove slikarke pa se vjerovatno i zbog toga ova neobicna Meksikanka s lakocom predavala alkoholu i drogi. To se odrazavalo i na njen umjetnicki rad pa je cesto pravila slike sa temama iz hiruske sale gdje su ljudski organi, kao u kakvom kosmaru postavljeni u zaista nelogicnim spojevima, imali glavno mjesto na njenim platnima. Pogotovo je to bilo vidno na slici "Bolnica Henri Ford" koju je radila 1932. godine u Detroitu, neposredno nakon njenog treceg nezeljenog pobacaja, gdje se, uz takvu kompoziciju organa, nasao i jedan fetus koji, iznad njenog nagog tijela smjestenog u lokvi krvi, lebdi povezan sa njom jos neprekinutom pupcanom vrpcom.\nFrida je rijetko svoje slike izlagala samostalno tako da je u toku svog zivota imala samo dvije samostalne izlozbe. Posljednja je bila 1953. godine i tada su je donijeli u bolnickom krevetu. Kao i mnogo puta ranije Frida se i tada salila na racun svoje bolesti i veoma loseg zdravlja, pa je novinarima rekla: "Nijesam bolesna. Samo sam slomljena, ali sretna sam sto zivim sve dok mogu da slikam".\nNJen zivot je, osim ljubav prema slikanju, znacajno ispunjavala i ljubav prema Diegu Riveri, slikaru i muralisti koji je dvadesdvije godine bio stariji od nje a i kao slikar mnogo iskusniji. Upoznala ga je 1928. godine kao 20-godisnjakinja i vec su se sljedece godine vjencali. Diego i Frida bili su veliki patrioti i zagrizeni komunisti. Na njegov nagovor, Frida je ponekad nosila meksicku nosnju i nakit pa se katkad u njoj i pojavljivala u javnosti, pogotovo na svojim izlozbama. Spletena kosa ukrasena cvijecem, spojene obrve i brcici kojih se nije libila, skoro da je bilo njen zastitni znak. Stavise, njen se takav izgled moze vidjeti i na nekim od njenih autoportreta.\nKao komunisti, Frida i Diego su nakon Lenjinove smrti pruzili utociste komunistickom vodji Lavu Trockom, koji je u to vrijeme izbjegao iz Sovjetskog Saveza. Medjutim, dolazak Trockog znatno je poremetio njihov brak tako da je rastava Fride sa Diegom bila skoro neminovna i uslijedila je 1939. godine. Nakon toga Frida je zapala u ocaj i razocarenje te je utjehu, uz slikanje, nasla i u svojoj omiljenoj tekili. Tako je u tom periodu nastala njena poznata slika "Dvije Fride". Medjutim, ni to nije bilo dovoljno jer ona fakticki nije mogla bez svog Diega, kao ni on bez nje. Rezultat toga bilo je njihovo ponovno vjencanje, ali uz dogovor da zive odvojeno. Frida je Riveri, kao svom najvecem obozavatelju, posvetila i "Dnevnik", koji se cuva u Plavoj kuci, koji je danas njen muzej. U njemu je, govoreci o svom teskom stanju i bolu, neposredno pred svoju smrt, zapisala: "Prije sest mjeseci su mi amputirali nogu, beskonacan bol - ponekad bih skoro izgubila razum. Jos uvijek zelim da ucinim kraj svemu ovome, ali me Diego jos zadrzava. Toliko sam sujetna da vjerujem da cu mu nedostajati. To mi je rekao i ja mu vjerujem. Ali, nikada dosad u svom zivotu nijesam toliko patila. Ipak, jos cu malo da sacekam..."\nVelika volja za zivotom Fridu nije napustila cak ni u tim teskim trenucima kada je amputiranu nogu zamijenila protezom. Uprkos smrti, upravo je tada narucila par lijepih crvenih cizama od koze sa zvoncicima i skupocjenim vezenim aplikacijama na njima.\nSmrt ove velike, ali po mnogo cemu i kontraverzne, slikarke, izazvala je pravu buru u javnosti. Na stotine ljudi, pretezno njenih iskrenih obozavatelja, doslo je da isprati tu carobnu zenu koja se od svijeta pozdravila rijecima zapisanim u svom "Dnevniku": "Nadam se da je odlazak radostan i da se necu vratiti".\nVaskrsenje iz plamena\nFrida Kalo je u svojoj tradicionalnoj meksickoj nosnji spaljena u krematorijumu. NJena sestra Kristina se tom prilikom onesvijestila a Diego Rivera je pao u depresiju i potpuno se povukao. Ali, nesto se neobicno dogodilo u tom obredu spaljivanja. Pred otvorenim vratima peci, u trenutku kada je trebalo Fridino tijelo da ubace u vatru, Frida se podigla u sjedeci polozaj. Kosa joj kao buktinja gorela i pravila jedinstveni oreol oko njene glave. Kasnije je taj fenomen objasnjen snagom toplote koja je naglo pokuljala iz peci.\n"Nikad ne slikam snove"\nKoliko je Frida Kalo imala obozavatelja, ne samo u Meksiku vec i sirom svijeta, najbolje govori cinjenica da su o njenom zivotu napisane mnoge knjige, da su se izvodile brojne pozorisne predstave, snimali filmovi, organizovale slikarske izlozbe, modne revije i druge kulturne manifestacije. U Plavoj kuci u kojoj se rodila, i vecim dijelom zivjela sa Diegom, danas su izlozene njene slike, njeni tradicionalni kostimi, nakit, potom slike Marksa, Engelsa, Staljina, Lenjina i Maoa, koje je Frida, kao pripadnica komunistickog pokreta veoma cijenila. Tu je takodje i njena velika fotografija sa Pablom Pikasom s kojim se upoznala na njenoj izlozbi u NJujorku, a kasnije postali bliski prijatelji. Upravo ju je on smatrao genijalkom. Fridu Kalo su neki likovni kriticari smatrali prethodnicom onim trendovima koji tijelo koriste, poput performanse, tetoviranja, slikanja po tijelu i sl. U prilikama kada bi joj neko kazao da je nadrealista, ona je to uvijek glatko negirala rijecima: "... ja nikad ne slikam snove. Slikam samo vlastitu realnost."\nDnevnik Fride Kalo\nIspovest jedne od najzanimljivijih žena umetnica iz prošlog veka objavljuje uskoro "Klio"\nNa nedavno završenom filmskom festivalu u Veneciji veliko interesovanje izazvao je film "Frida" američke rediteljke Džuli Tejmor, kojim je, uostalom, i otvorena ova velika svetska filmska smotra. Glavnu ulogu je tumačila glumica Selma Hajek, a film govori o životu jedne od najslavnijih slikarki prošlog veka Fridi Kalo, čiji je burni život koliko i njena umetnost vrlo često bio u žiži interesovanja velikog broja ljudi.\nKako saznajemo, uskoro će beogradska izdavačka kuća "Klio" objaviti "Dnevnik Fride Kalo", zapise koje je umetnica vodila tokom poslednjih deset godina života. Frida Kalo je rođena 1907. a umrla je 13. jula 1954. godine (ostala je sumnja na samoubistvo). Knjigu je prevela Biljana Bukvić, jedan od naših najboljih prevodilaca sa španskog jezika i dobitnica nagrade "Miloš N. Đurić". Dnevniku prethode tekstovi vrsnih poznavalaca Fride Kalo, a uvodni esej potpisuje Karlos Fuentes, "koji kroz prizmu političkih i umetničkih potresa u veku što je za nama stvara maestralnu sintezu ćć veka čija su personifikacija život i delo Fride Kalo".\nU samom Dnevniku Fride Kalo, koja je prijateljevala sa Trockim, Bretonom i bila supruga čuvenog muraliste Dijega Rivere, prepliću se slika i reč, boja i slovo. I u likovnom i u verbalnom delu dnevnika prepoznaje se povremeno uticaj nadrealizma, a uz svu kontroverznost ove fascinantne žene - "Dnevnik" nam otkriva, kako kaže prevodilac Biljana Bukvić, osećanja Fride Kalo, njena strahovanja, strepnje, čežnje i nadanja, bilo da priča o svom životu, o svojoj porodici, o jedinoj i fatalnoj ljubavi Dijegu Riveri, bilo da sluti sopstvenu smrt...


Izravnavanje krive u pandemiji kovida 19 — Википедија\nIzravnavanje krive u pandemiji kovida 19\n(преусмерено са Izravnavanje krivulje u pandemiji kovida 19)\nGrafički prikaz izravnavanja krive.\nIzravnavanja krive u pandemiji kovida 19 je strategija javnog zdravlja SZO za usporavanje širenja virusa SARS-CoV-2. Trenutno se primenjuje tokom pandemije virusa korona 2019/20, kao najbolja dostupna strategija za usporavanje širenja virusa.\nTumačenje krive[уреди | уреди извор]\nKako se koronavirus i dalje širi svetom, sve više preduzeća upućuje zaposlene da rade od kuće. Javne škole se zatvaraju, sveučilišta održavaju nastavu na mreži, glavni događaji se otkazuju, a institucije kulture zatvaraju vrata. Prekid svakodnevnog života je stvaran i značajan — ali to su i potencijalne životne koristi, kojima se vrši izravnavanje krivulje u pandemiji kovida 19. Zapravo, sve je to deo napora da se uradi ono što epidemiolozi nazivaju izravnavanjem krive pandemije, odnosno da se poveća socijalna distanca kako bi se usporilo širenje virusa, odnosno da se ne dobije ogroman skok u broju obolelih odjednom. Ako se to dogodi, ne bi bilo dovoljno bolničkih kreveta ili mehaničkih ventilatora za sve kojima je potrebno, a bolnički sistem jedne zemlje bi bio pretrpan. To se već događa u Italiji.\nJedan od ova dva scenarija navedena u citatu prikazan je kroz grafički prikaz izravnavanja krive u pandemiji u kojem američki bolnički sistem postaje preplavljen pacijentima sa koronavirusom. Međutim, ako se prati kretanje pandemije preko ovog grafičkog prikaza može se odložiti širenje virusa tako da se novi slučajevi ne pojave odjednom, već tokom nedelju ili više nedelja pa i meseci. Tada se sistem može prilagoditi i prihvatiti sve ljude koji će se verovatno razboleti i/ili možda trebati bolničku negu.\nNeka od alternativnih rešenja za izravnavanje krive u pandemiji kovida 19.\n^ Anderson RM, Heesterbeek H, Klinkenberg D, Hollingsworth TD (mart 2020). „How will country-based mitigation measures influence the course of the COVID-19 epidemic?”. Lancet. PMID 32164834. doi:10.1016/S0140-6736(20)30567-5  . »A key issue for epidemiologists is helping policy makers decide the main objectives of mitigation – eg, minimising morbidity and associated mortality, avoiding an epidemic peak that overwhelms health-care services, keeping the effects on the economy within manageable levels, and flattening the epidemic curve to wait for vaccine development and manufacture on scale and antiviral drug therapies.«\nIzravnavanje krive u pandemiji kovida 19 na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Izravnavanje_krive_u_pandemiji_kovida_19&oldid=24044833”\nДатум и време последње измене странице: 16. септембар 2021. у 11:20


Uncategorized Archives - Page 3 of 5 - Alati PoljobitAlati Poljobit\nPublished 26/11/2017 | By Rockit Dizajn\nObaveštavamo sve naše korisnike da se konačno u našoj ponudi nalazi i top brend elektro alata – GRAPHITE PRO. Premium brend, ponos firme GRUPA TOPEX. Alat bez kompromisa. Namenjen je, prevashodno, najzahtevnijim kupcima -profesionalcima . Pozdanost, izdržljivost, moćne performanse, savremena tehnička rešenja, vrhunski dizajn uz 3 godine garancije samo su neke od odlika Graphite Pro elektro alata.\nPublished 26/07/2017 | By Rockit Dizajn\nU julu mesecu izašao je naš novi katalog uvoznog asortimana za 2017. godinu.\nOd juna meseca u našem uvoznom asortimanu nudimo i brend Bort, starijeg brata brenda DeFort koji radimo već nekoliko godina. Odlikuje se privlačnim dizajnom, solidnih karakteristika sa veoma konkurentnom cenom za najširi krug korisnika. Brend Bort je kvalitativno za jednu klasu iznad Brenda DeFort.\nOd aprila meseca našu ponudu obogaćujemo asortimanom HD industrijskih točkova namenjenih za velika opterećenja (350 kg).\nOd marta meseca 2017. godine naša kompanija ulazi u novi program kotrljajućih ležajeva (lagera), robe koja je blisko povezan sa asortimanom roba (kao npr. mašinama i alatim) sa kojima smo već uveliko prepoznatljivi na tržištu.\nPoljobit postaje ovlašteni distributer za teritoriju Republike Srbije kompanije TIK Bearing Manufacturing Co. (Kina), renomiranog proizvožača profesionalnih ležajeva. Continue reading →\nPublished 26/02/2017 | By Rockit Dizajn\nNa godišnjicu otvaranja najveće robne kuće alata u Srbiji naši partneri, kompanija LDI (Let’s do it) pozvala nas je još jednom da na njihovom kućnom sajmu uveličamo sam dogažaj i našim prisustvom. Na jedno mestu, pored Poljobita bili su prisutni skoro svi “glavni igrači” u Srbiji.\nPublished 14/02/2017 | By Rockit Dizajn\nBoravak u bašti je prva asocijacija na lepše vreme i dolazeće proleće. Iz tog razloga Grupa Topex širi svoj asortiman baštenskog alata sa veoma atraktivnim programom akumulatorskog programa Li-Ion tehnologije. Posebno interesantno je to što sem veoma komfornog rada novi program započinje i novu eru za brend Verto jer donosi potpuno novi izgled logoa Verto. Drugačije boje, pakovanje pa i sam dizajn uređaja su potpuno promenjeni prateći najnovije svetske trendove.\nTakođe, tu su i novi benzinski trimer od 1,6 KS sa svim dodacima kao i snažni perač pod pritiskom od 2000W.\nNovo u našoj ponudi je i atraktivna benzinska motorna testera sa duplim izduvom, snage 2,7 KS i mačem dužine 458mm iz brenda – Graphite.\nPublished 16/12/2016 | By Rockit Dizajn\nU Decembru mesecu, naš poslovni partner firma LET’S DO IT, u gradskom centru Inđije organizovala je kućni sajam povodom proslave desetogodišnjice firme. Poljobit je bio jedan od nekoliko pozvanih izlagalača. Izlagali smo električne alate brenda Graphite i brenda Verto. Prikazano je bilo dvadesetak artikala od istih sa specijalnim akcijskim popustom koji je važio samo tog dana.\nPublished 02/12/2016 | By Rockit Dizajn\nNovembra meseca 2016 godion komercijala naše firme bila je u Varšavi. Firma Grupa Topex organizovala je prezentacije i obuke za sve svoje strateške partnere iz regiona bivše Jugoslavije.\nPored radnog dela pronašli smo i vremena da se prepustimo čarima Poljske prestonice.\nPoljska – novembar 2016.\nPublished 22/09/2016 | By Rockit Dizajn\nNajnovije iz naše ponude. Novi artikli ručnog i električnog alata nemenjenog za rad u bašti.


Ulje za motokultivator - Strana 6\nUlje za motokultivator\nStrana 6 od 18 Prva ... 4567816 ... Poslednja\nRezultati 101 do 120 od 354\nTema: Ulje za motokultivator\n29-01-10, 23:37 #101\nprobaj kod OBERA u Backom Petrovcu on ti je ovlasceni servis za mio standard motokultivatore.\nBROJ TELEFONA MU JE 021 780 747.\n31-01-10, 20:15 #102\nZahvaljeno 223 puta na 148 poruka\nOdg: motokultivator imt 506sx\na imas jedan sraf na karburatoru sa unutrasnje strane,sa kojom stelujes mesavinu benzina i vazduha,probaj malo da ga stelujes ali najpre koje ulje koristis kada mesas sa benzinom?\n07-02-10, 22:02 #103\njedno malo pitanjce,na koliko se steluju ventili na IMT 509 kultiju, motor lombardini 450\nako moze neko da mi pomogne,neznam na koliko ide usis, izduv, malo su se razdrdali\n09-02-10, 22:33 #104\nusisni i izduvni idu na 0.20\n10-02-10, 22:10 #105\nHvala puno. Nedaje mi se lova za tako nesto sitno, a imam listice.\n13-02-10, 23:35 #106\nJel moze neko da mi kaze,kako idu brzine na motokultivatoru MUTA GORENJE KOSOR?\n14-02-10, 12:35 #107\nZdravo ljudi... Potreban mi je motokultivator za plastenik od 160 kvadrata... Sta bi mi preporucili, koji da uzmem i da li neko prodaje... Ako mozete stavite neku okvirnu cenu...\n15-02-10, 20:25 #108\nKome treba uputstvo za imt 506 neka stavi svoj imejl proslediću.\nako mozes majstore da mi posaljes to upustvo ako ti nije problem\nevo mail dule_08@hotmail.com\nPost je spojen: [time]1266233362[/time]\n18-02-10, 08:10 #109\nbrzine na muta kosor\n1, 2, 0, 3 4 kada kosis,\n4,3,0,2,1 kada freza\n18-02-10, 20:13 #110\nBilo bi lepo da se predstavite u odgovarajucoj temi pa onda nastavite sa diskutovanjem.Takva su pravila.\n05-03-10, 19:25 #111\npozdrav svima. moj kum ima motokultivator MIO STANDARD OSIJEK sa HONDINIM 844 motorom zapremine 67 ccm i potreban mu je klip precnika 49 mm ako neko zna gde moze da se kupi neka javi unapred zahvalni.\n28-03-10, 22:34 #112\nimam jedan problem> ukrali su mi motokultivator (IMT 509) i nedaleko od moje kuce razmontirali motor, menjac i rucke. Motor, tockove i rucke sam nasao ali nema nigde menjaca. Da li je to moguce negde kupiti polovno/ novo i koliko ce me to kostati? Ako neko zna neka javi.\nzahvaljujem svima i jos jednom pozdrav jer sam nov ovde :)\n22-04-10, 21:26 #113\nImam jednu nedoumicu, odnosno skoro sam nabavio motokultivator iz nemacke marke HAKO L152 L, 148 cm3, 6 KS i jedino sto sam dobijo kao informaciju je da trosi bezolovni benzin, pa me zanima dali neko zna da li trosi mesavinu i u kom razmeru, kao i da li eventualno u Srbiji postoji nekakav servis i prodaja rezervnih delova. Ukoliko neko ima i nekakva iskustva sa ovim motokultivatorom molio bih za te informacije, kako se inace pokazao u praksi.\n22-04-10, 22:20 #114\nDISA proveri ako u motoru ima ulja za podmazivanje motora onda je cetvorotaktni motor i on ne trosi mesavinu benzina i ulja. Ako trosi bezolovni onda najverovatnije ima katalizator u tom slucaju mora da trosi bezolovni benzin znaci proveri ima li ulja i znaces sta trosi.\n25-04-10, 00:52 #115\nPozdrav ljudi Imam IMT 506, skoro nov, zapravo star 2 god, ali slabo je radio, ma nema ni 10h rada... Imam sve prikljucke za njega ukljucujuci i raoni plug. E sada mene zanima vredi li da pokusavam time da orem bastu, par ari, nista specijalno, nego cisto da se ne mucim riljajuci? Ako ima nekog ko je orao ovim kultivatorcicem neka napise malo o tome kako da nastelujem plug i slicno, posto mi ocigledno ne ide :) Inace na brdovitom sam terenu, jug Srbije... Pozdrav svima!\n26-04-10, 20:48 #116\nOdavno nisam bio ovde ali stelovanje ide na 0.25 vruc a 0.30 hladan to su fabricke brojke 0.20 bi bilo puno tesno i moglo bi dovesti do veceg pregrevanja motora posebno na letnjim temperaturama koje su jako visoke.\n26-04-10, 22:48 #117\nJaguar pogledaj na sajtu lombardini LDA451 videces sta tamo pise ja nikad nisam satime imao problem.\n26-04-10, 22:56 #118\nKao sto si sam napiso 451 ovde je bila rec stelovanje za motore LDA 450\n27-04-10, 10:14 #119\nEvo da ja pitam, koje je ulje preporucljivo? Ja sam koristio ono stihl-ovo koje koristim i za testeru, samo u vecoj razmeri, tj 1:30... Jel to ok?\n27-04-10, 21:36 #120\nnemam nameru da se ubedjujem u lombardinijevom katlogu iz 1973 godine navedeni su motori LDA 450 , 451 ,i LDAL80 i u njemu pise da je na sva tri motora zazor ventila isti. motori 450i451 imaju454cm3 aLDAL80 402cm3 i LDA510 510cm3 i za sve motore su tolerancije i zazori isti. Neznam druze odakle ti podatak za tako veliki zazor ventila,ja sam prilicno sklopio tih motora i svi rade dugo i bez problema.\nFilteri za Vazduh i Ulje\nBy 740 in forum Traktori\nPoslednja Poruka: 17-02-17, 16:23\nUlje u hrani\nBy Tatamata in forum Živinarstvo\nPoslednja Poruka: 05-04-12, 06:07\nBy hema491976 in forum Članovi poljoinfo foruma\nPoslednja Poruka: 16-02-12, 23:12\nkultivator, motokultivator, podmazivanje, ulje


Hapšenja zbog organizovanog kriminala u GIKIL-u | RTV7 | Medijski servis grada Tuzle\nTuzlanski vrtići od jutros ponovo rade\n(VIDEO) Mladi Tuzlaci uređivali igralište na Stupinama\nServisne informacije za ponedjeljak 13.juli: U TK 11 saobraćajnih nesreća, jedna osoba smrtno stradala\nAutor: Daliborka Popović 19.11.2019., 16:22\t324 Pregleda\nPo nalogu Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona, i uz naredbu Kantonalnog suda Tuzla, pripadnici Federalne uprave policije FBiH obavili su pretrese na nekoliko lokacija u Ljubuškom i Posušju, a pripadnici MUP-a TK u firmi GIKIL u Lukavcu. Nakon pretresa su slobode lišeni Ivana Bunoza i Mate Pavković, članovi Nadzornog odbora GIKIL-a od januara 2017. godine, Ivan Vukšić, koji je od septembra 2019. godine bio nezakonito imenovani punomoćnik firme GSHL (firma suvlasnik u GIKIL-u) i sekretar GIKIL-a Erna Mehmedović.\nOni su osumnjičeni da su postali članovi kriminalne grupe koju je organizovao bivši predsjednik NO GIKIL-a Pramod Mittal, odnosno za krivična djela organizovani kriminal i zloupotreba položaja i ovlašćenja.\nOsumnjičeni su da su svjesno djelovali u cilju daljeg sticanja protivpravne imovinske koristi vođi grupe Pramodu Mittalu, kao i da on i dalje ostvaruje potpunu kontrolu nad imovinom GIKIL-a iako je pod mjerama zabrane preduzimanja bilo kakvih poslovnih aktivnosti ili službenih dužnosti u GIKIL-u, ali i da sebi pribave korist na način da su im u 2019. godini enormno povećana primanja i naknade za obavljanje funkcija u GIKIL-u.\nDakle, iako su znali da je nad firmom GSHL otvoren likvidacioni postupak i da je postavljen stalni likvidator koji jedino može zastupati GSHL, svjesni također da je Mittal pod istragom Tužilaštva kao vođa grupe za organizovani kriminal, nezakonito su sazvali skupštinu društva, imenovali Nadzorni odbor i donosili nezakonite odluke po nalogu Mittala i na taj način dodatno ugrožavali poslovanje GIKIL-a, uz to svjesni i da je Općinski sud Tuzla u septembru donio privremene mjere o zabrani provođenja odluka skupštine Društva.\nTužilaštvo je u odnosu na ove radnje donijelo naredbu o proširenju već ranije otvorene istrage protiv više odgovornih osoba u GIKIL-u.\nOsumnjičeni će biti predati u nadležnost Tužilaštva gdje će biti ispitani na okolnosti radnji koje su navedene u naredbi o provođenju istrage.\nPodsjećamo, istraga je ranije otvorena protiv više odgovornih osoba u menadžmentu ili nadzornim odborima GIKIL-a u periodu od 2003. do danas, koji su osumnjičeni za krivično djelo organizirani kriminal u vezi sa zloupotrebom ovlasti u privrednom poslovanju i zloupotreba položaja i ovlašćenja a vezano za neispunajvanje ugovornih obaveza GSHL prema GIKIL-u u višemilionskom iznosu, te za nezakonito izvlačenje novca iz GIKIL-a u iznosu od oko 21 milion KM.


Z.K. Izvor: B92 sreda, 11.12.2019. | 08:52\nOn voli jokica vise nego hleba da jede. Misljm da u nba moras svakako da forsiras igraca koji prima puno para, nevezano za rezultat, moras da pravis hajp i sou oko njih. Po logici kada ga vec toliko placamo, hajde da usmerimo paznju na njih kako bismo ostvarili profit iz toga, a rezultat sekundaran\n(Slobodan Zika Jalovina, 11. decembar 2019 09:26)\nTu je situacija - šta je starije - da li ga vole pa mu daju pare, ili mu daju pare pa ga vole? Msm da prvo procene njegove igraèke potencijale, zatim ljudske i onda odluèe da ga podrže i izvuku maksimum iz njega. Iskreno, i ja bih tako radio da je do mene. Malone se svojski potrudio da upozna svog najboljeg igraèa, da upozna njegovu porodicu, "bekgraund", nezvanièno voli Srbiju i Srbe i ceni našu košarku, posebno što je bio i još uvek je specijalista za odbranu, a mi smo to izmislili - barem za Evropu, i on to zna i poštuje.\nPošto su oni Ameri, a nisu kao mi (i u pozitivnom i u negativnom smislu te reèi) - oni svog najboljeg igraèa ne pljuju èim im se pruži prilika, nego ga hvale i cene èak i kad nije najbolji, isto kao što to èine i kad jeste.\nAko bi sad sve te afinitete i liène emocije ostavili po strani, videli bi realnost, a to je da je Denver posle mnogo godina - sa Jokiæem - ušao u pleyoff i bio na drugom mestu prejakog Zapada.\nAko ti to nije dovoljno da poštuješ i voliš svog najboljeg igraèa franšize, onda šta bi ti trebalo više od toga da to èiniš??\n(Mirko, 12. decembar 2019 01:25)\nDa, potpuno si u pravu. Bili bi na zacelju. Eto, nasa reprezentacija je godinama bila 5-6., sve dok Jokic nije zaigrao. Sada smo se preporodili i postali prava sila, dok smo bez njega samo osvojili par srebrnih medalja.\nDenver pre Jokica nikada u svojoj istoriji nije video playoff.\n(mitomanija, 11. decembar 2019 13:18)\nE evo recimo ti daješ sebi za pravo da nešto komentarišeš a ne znaš šta je bilo pre tri-èetiri godine, i nešto malo pre toga?!! Valjda si se skoro ispilio.\nDenver je igrao pleyoff u koji ih je odveo Carmelo i to ne jednom. Neka je i prošla decenija ali nebitno, nije ni tako davno.\nA Jokiæ je igrao u osvajanju srebra za Srbijom, samo što je igrao Teo na vrhuncu svoje karijere, Raduljica je bio bolji, Birèeviæ jedva da je ulazio, nikom nije umrla majka, itd itd, i tu se pokazuje da ti ne zaslužuješ da se javljaš ovde i komentarišeš bilo šta, jer si neznalica i plus zlonameran.\n(Mirko, 12. decembar 2019 01:06)\nVideli da pored timske igre,kvaliteta u plejofu odluèuje,mozda i najvise svezina preostala pre svega vodecih igraca,mozda nova taktika jer zele da napadnu titulu\n(da, 11. decembar 2019 13:39)\n@zoran i ostali - ako kao 7. ili 8. prodjes prvo kolo, u drugom opet nemas prednost domaceg terena jer ces opet igrati sa jednom od boljeplasirane ekipe, koje su tim plasmanom obezbedile prednost nad tvojim timom. Jedino ako si 7. pa izbacis 2., pa onda u drugom kolu izbacis 3. ili 6. (bez prednosti domaceg terena) u finalu divizije ces imati prednost SAMO AKO nekim cudom 8. stigne do finala. Pa sad ti vidi koliko je to moguce i da li se "tankovanje"isplati.\nNikakvo preuzimanje renkinga u NBA nema, zreb ostaje isti, a prednost domaceg terena je uvek kod boljeplasirane ekipe.\n(bokeron, 11. decembar 2019 13:37)\nDa li vi shvatate da bi ovaj tim bez Jokiæa bio na zaèelju Zapada... Bilo koji centar da doðe umesto njega. KAT, na primer, bili bi ista Minesota. Sa ovim procentima šuta nijedan tim u istoriji NBA nije prošao 1. kolo plejofa!\n(Imay, 11. decembar 2019 10:51)\nKod vas je u pitanju losa procena oko Mareja. Sto se kaze ne kume majka sto se kladi nego sto se vadi. Prvo Micel, pa 170 miliona sta je sledece sto cete dati za izvestan promasaj. Naravno da Jokic ne moze sam i zato nece ni da igra.\n(Slobodan, 11. decembar 2019 13:07)\nJokiæ igra dobro.... upravo to, dobro..., ne sjajno veæ dobro.\n(drim keèer, 11. decembar 2019 12:17)\nAko i ostali puste stomak, mozda i oni zaigraju dobro!\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime, 11. decembar 2019 09:03)\nDecko je teski centar, on mora da ima masu, a ako ces iskreno, stomacic je imao od dolaska u NBA, znaci uvek.\n(Goran, 11. decembar 2019 09:16)\ndobi ti 35 + i 5 - sto samo pokazuje ko sve komentarise i gleda, pogledaj Jokica kako je izgledao u play off-u prosle godine bio je laksi 15 kilograma i pruzao je najbolje svoje partije, jer realno tad se samo i igra odbrana ozbiljno a on je i tad bio sjajan... Sad na prvoj trecini sezone gde se igra najlezernije covek ne moze da se sastavi. Svako ko je igrao basket ili kosarku zna da procenti suta dolaze sa vezbom ali i kondicijom jer mnogo je lakse pogoditi sut kad si u dobroj kondiciji i imas rezerve snage u telu nego kad si u losoj formi i dusa ti je u nosu...\n(Steva Djubre, 11. decembar 2019 11:12)\nкога брига нба у овој фази. занимљив је почетак сезоне, крај (пред)сезоне и плејоф. сада се већ зна 6 сигурних тимова за плејоф на западу и 7 на истоку. 90% утакмица се своди на "лоуд менаџмент", жицкање тројки, уигравање, танковање, пумпање статистике... коме шта треба.\nстварно нема шта да се види.\nмало су занимљивије утакмице тимова попут сакрамента, сан антониа.. тако неких екипа које се боре за плејоф. ово остало баш губљење времена. није нба изгубио на гледаности јер нема квалитета, него јер нема борбе и игре на победу.\nдобро, изгубио денвер, добила филаделфија. шта то значи једнима или другима? ништа. апсолутно ништа. млвоки први на истоку, лејкерси на западу и тако ће бити до краја. осталима је много важније да сачувају играче него да л ће да буду 2. или 5. е то је проблем нба.\n(живац, 11. decembar 2019 11:05)\nOpasno tankuju za 7, 8 mesto, da bi imali prednost domaæeg terena u drugoj rundi ako eventualno prodaju taj metch-up. Pametno, jer mislim da nemaju šanse da budu ni prvi ni drugi, što im jedino može dovesti prednost domaæeg terena u drugoj rundi.\nMislim da trebaju trejdovati za nekog šutera koji može i solidnu odbranu da odigra. Možda IGGY ??\nE pa vecu glupost nisam procitao odavno. Tankuju na 7,8 mesto da bi igrali u prvoj rundi protiv 1 ili 2 ekipe od koje, po tebi, ne mogu da dodju na 1 ili 2 mesto u regularnom delu sezone. Tankuju na osmo da igraju protiv Lejkersa ili Klipersa za prednost domaceg terena u drugoj rundi... Hahahha, druze promeni sport, gledaj badminton molim te\n(Miki, 11. decembar 2019 10:22)\nMeloun je takodje ponovo izjavio da Nikola mora da suta vise. Ali upravo ovo sto je rekao da ostali moraju da doprinose. Plamli se oduzme kada vidi Embida i raspadne se. Milsap je u nekoj cudnoj letargiji. Geri Heris promasuje suvise otvorenih suteva. Mari igra promenljivo. Tori Krejg, Malik Bizli ni senke proslogodisnjih igraca. Porter Dzunior promasuje dva polaganja zaredom pa promasi zakucavanje u trecem napadu. Nemoze Nikola da zatvara sve rupe a usput nema dostojnu zamenu da ponekad na miru odmori na klupi. Na opste iznenadjenje, jedini koji je konstantan i ucinkovit je Barton!?\n(ljAXE, 11. decembar 2019 10:03)\n(Milan, 11. decembar 2019 09:36)\nOvo izostajanje Mareja moze jako dobro da im dodje. Marej je usao u jako los i sebican nacin igranja kosarke i los odnos sa ostatkom tima. Placaju ga kao superstara, kao Bukera, Oladipa, Batlera a ni pola od toga ne pokazuje. Zato mu je ego ko svi ovi zajedno. Ovo moze biti dobro za Denver jer ce traziti druge opcije i nastelovati mašinu na timsku igru.\n(tocka, 11. decembar 2019 09:17)\nDok mu ne dodju Skola, Gasol, Oriola...\n(Jumko, 11. decembar 2019 08:58)


Proizvodimo Faradayove kaveze, oklopljene komore i sve ostale komponente potrebne za izradu zaštićene prostorije (Faradayov kavez) kao što su: Filtri napajanja i signala Valovodi za podatkovnu komunikaciju Zaštićena vrata Windows Zaštićene ventilacijske ploče Osim toga proizvodimo i TEMPEST opremu za kripto-komunikaciju, pa čak i zavarene bunkere EMP-a. Imamo veliki standardni raspon u zalihi, a možemo isporučiti u industriju zgrada kaveza u samo nekoliko dana. Izrađujemo i artikle prema želji klijenta, u vrlo kratkom roku isporuke. Filteri za električne vodove\nMi smo jedan od najpoznatijih proizvođača RFI / EMI filtera na tržištu. Nudimo kompletan izbor filtera mrežnih ...\nMi smo jedan od najpoznatijih proizvođača RFI / EMI signalnih linija na tržištu. Nudimo kompletan izbor filtara ...\nMi smo jedan od najpoznatijih RFI / EMI podatkovnih linija proizvođača filtera na tržištu. Nudimo kompletan izbor ...


LISABON NASTUPA U LIKOVNOJ GALERIJI KULTURNOG CENTRA BEOGRADA | Tacno.net\nLISABON NASTUPA U LIKOVNOJ GALERIJI KULTURNOG CENTRA BEOGRADA\nAutor 👤Tanja Rapp 11.5.2018. u 12:36\nPlesna predstava Metamorfoze 2\nLisabonsko trijenale arhitekture i arhitekte iz Portugala gosti ovogodišnjeg programa\nU četvrtak, 10. maja u 19 sati u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograda svečano je otvorena trinaesta Beogradska internacionalna nedelja arhitekture – BINA, sa temom “Od communis do komunikacija”, koja će se održavati do 31. maja u Beogradu, Zrenjaninu i Kragujevcu. Prema rečima Danice Jovović Prodanović, jedne od osnivača manifestacije, reč communis označava zajedničko, nešto što delimo, a prostor u kome živimo je sigurno najzajedničkiji resurs koji postoji i u kome svi postojimo: -“Često ga devastiramo, često ga ne koristimo na najbolji način, a često ga i ne stvaramo najbolje što umemo i u skladu sa potrebama korisnika. Često je problem u komunikaciji. I zato smo se odlučili da pokušamo da definišemo to zajedničko u arhitekturi, da iniciramo dijalog, da komuniciramo pozitivna iskustva, da čujemo ona negativna, da probamo da naznačimo nove načine u rešavanju potreba stanovnika uz aktivno učešće struke. BINA je platforma koja okuplja stručnjake iz različitih oblasti i iz različitih zemalja”. Ove godine u fokusu manifestacije je grad Lisabon, i sveže i smele intervencije savremenih arhitekata, koji su se svojim objektima upisali u još jedan od brojnih slojeva istorije ovog grada. Ove godine na BINI – LISABON NASTUPA i to u produkciji Trijenala arhitekture iz Lisabona, na čelu sa Manuelom Enrikešom. Tim povodom, gosti ovogodišnje manifestacije su arhitekti iz Lisabona: studio ASPA – Žoze Maria Kumbre i Nuno Kaetano, studio CAN RAN – Katarina i Rita Almada Negreiroš, Studio SITE SPECIFIC – Patrisija Markeš i Paulo Kosta, Migel Marselino i Pedro Oliveira. Oni su se potrudili da dočaraju život grada Lisabona i život arhitektonskih objekata, tako da je za ovu priliku snimljen kratki igrani film FILOMENA u režiji Pedra Kabejlera, a Patrisija Portela je napisala knjigu kratkih priča FLORAENUI, inspirisani gradom, životom i arhitekturom. Čitav proces zabeležila je fotografkinja Katrina Boteljo.\nU ime gostiju iz Lisabona prisutnima se obratio Manuel Enrikeš, direktor Lisabonskog trijenala arhitekture, koji se zahvalio BINA timu na pozivu i Ambasadi Portugala koja je podržala dolazak jedanaestoro arhitekata u Beograd: – “Ne bih mnogo govorio o izložbi jer će ona svakako pričati za sebe. Zahvalio bih se. Važno je reći da je ova izložba zasnovana na fikciji, a ne na dokumentarističkom materijalu, kako smo uglavnom navikli. Naša glavna ideja je bila da zamolimo nekoga da napiše novelu ili priče zasnovane na ovim, predloženim arhitektonskim prostorima. Pozvali smo pisca, ona je napisala šest kratkih priča, a onda je reditelj napravio film inspirisan tim pričama, a potom je fotograf napravio set fotografija zasnovanih na filmu. Kroz ove procese bi trebalo posmatrati i samu izložbu”. U nastavku BINA programa, u petak, 11. maja u 16.30 na Arhitektonskom fakultetu Manuel Enrikeš moderiraće razgovor na temu Savremena arhitektura Portugala, a u subotu od 12 sati zakazano je autorsko vođenje Manuela Enrikeša kroz izložbu “Lisabon nastupa”. Realizacija izložbe ne bi bila moguća da je u najvećoj meri nisu pomogli brojni pokrovitelji i partneri iz Portugala, a ovde u Beogradu velika podrška pružena je od strane Instituta Kamoeš i Ambasade Portugala, u čije ime se publici i gostima obratio ambasador Augušto Saraiva Pejšoto: – “Veliko nam je zadovoljstvo što smo večeras sa vama, i što imamo priliku da vam kroz rad Trijenala arhitekture u Lisabonu predstavimo arhitekturu Portugala i mlade arhitekte koje u njemu danas stvaraju”.\nTrinaestu Beogradsku internacionalnu nedelju arhitekture svečano je otvorio prof. Milan Đurić predsednik Udruženja arhitekata Srbije rečima: – “Kada je BINA u pitanju, smatram da za svih ovih trinaest godina predstavlja, od samog početka, najvažniji i osnovni temelj arhitektonske kulture na ovim prostorima. To je jedina manifestacija koja gaji poseban odnos prema arhitektonskoj kulturi, koja pre same Beogradske internacionalne nedelje arhitekture, nije bila negovana na pravi način. BINA timu se posebno zahvaljujem na tom odnosu.” Brojnim atraktivnim programima koji promovišu stalno preoblikovanje našeg životnog prostora uz učešće domaće i stručne javnosti iz oblasti arhitekture, građevinarstva i urbanizma, BINA se trudi da doprinese poboljšanju uslova života i odnosa prema okruženju u kojem živimo. Program obuhvata izložbe, predavanja, arhitektonske radionice za decu i studente, popularne šetnje kroz arhitekturu Beograda, komunikaciju sa istaknutim domaćim, evropskim i svetskim stručnjacima, predstavljanje savremenih materijala i tehnologija, kao i po neki iskorak u druge medije i predstavljanje arhitekture posredstvom muzike kroz BINA Docomomo koncerte. BINA izložbe posle predstavljanja u Beogradu putuju u druge gradove Srbije i regiona: Niš, Novi Sad, Vranje, Valjevo, Zrenjanin…\nBINA je od osnivanja bila internacionalnog karaktera i kao društveno odgovorna manifestacija informiše, ukazuje, edukuje i inicira kako zaštitu i čuvanje značajnog arhitektonskog nasleđa, tako prati i trendove na svetskoj arhitektonskoj sceni. BINU 2018 organizuju Društvo arhitekata Beograda i Kulturni centar Beograda. Pokrovitelji manifestacije: Grad Beograd – Sekretarijat za kulturu, Ministarstvo kulture Republike Srbije, Inženjerska komora Srbije, EU program Kreativna Evropa. Prijatelji manifestacije: Udruženje arhitekata Srbije, JP Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, Tanjug, RTS, Radio Beograd, Ambsada Portugala, Institut Kamoeš, Austrijski kulturni forum – Beograd, Savez inženjera i tehničara Srbije (SITS), Arhitektonski fakultet Univerziteta u Beogradu, Galerija Kolektiv, Kulturni centar Zrenjanin, Arhitektonsko-građevinski fakultet u Nišu, Intersection, Goethe-Institut Beograd, OŠ „Vlada Obradović Kameni“, Centar za obrazovanje i kulturu „Božidarac 1947“, ŽAD, Guardian, Mapei, Xella, Knauf, Alumil, Eurodom, Sekretarijat za javni prevoz… Medijski prijatelji: Oris, Prostor, Kuda stil, Nin, Blic, Alma Quattro, Arhitext, designed.rs, seecult.org, format88.com, beobuild.rs, nadlanu.com, ekapija.com, Noizz, 42magazin.rs, IMB-1, Lepa&sredna, Brava casa, Lepota&zdravlje, mojenterijer.rs, beforeafter.rs, portalmladi.com, danubeogradu.rs.


Ovo je Danica – prva beba rođena iz zaleđenog embriona u Srbiji - Svetionik.com\n429 mesto 11\n982 Ovo je Danica – prva beba rođena iz zaleđenog embriona u Srbiji\nTamara Obradović @ Luftika · 31.03.2021 09:35\nVest da se rodila beba uvek je velika i uvek je radosna, a mala Danica je na radost i sreću svojih roditelja rođena nakon osam dugih godina pokušavanja da dobiju potomstvo. Danica je prva beba koja je u Srbiji rođena iz zamrznutog embriona. Trudnoća i porođaj su prošli uredno, a Danica je zdrava beba. Danica, ...\nSamoubistvo momka iz Bačke Palanke je zvono koje nas upozorava da mladi sve ćešće biraju putovanje na nebo\nJovana Kešanski @ Luftika 2 mesto · 07.04.2021 17:44\nOd juče mi je fejsbuk preplavljen fotografijom 27- godišnjeg Bačkopalančanina, nasmejanog, lepog momka, sportiste, čiji prijatelji i poznanici ne mogu da veruju da ga više nema. Opraštaju se od njega, tužni što je odabrao smrt kao izlaz. Iz njihovih oproštajnih reči nazire se mogući razlog – depresija. Da sam ubila sebe, ne znam šta bi ... Pročitaj više\n“Dobar dan, ja sam majka dečaka čiji je život sinoć koštao 17 dinara”\nTamara Gočmanac @ Luftika 1 mesto · 11.04.2021 10:49\nDobar dan, ja sam majka dečaka čiji je život sinoć koštao 17 dinara. Došla sam da vas pogledam u oči i da pitam da li biste, da je on sinoć umro kao pseto ispred vaše radnje, mogli da me danas pogledate u oči. Ovo je pitanje koje je prodavcima u trgovini “Podunavlje” a. d. u ... Pročitaj više\nRedakcija Luftika.rs @ Luftika 2 mesto · 07.04.2021 19:52\nSofija, Lana, Minja, to su imena malih devojčica koje su uspele da urade ogromnu stvar – da nas ujedine u humanosti i solidarnosti. One boluju od spinalne mišićne atrofije, bolesti koja otežava hodanje i disanje, a često ima i fatalan ishod. Njihova nada bio je najskuplji lek na svetu Zolgensma. Za terapiju i troškove bolničkog ... Pročitaj više\nLuftika @ Luftika 1 mesto · 12.04.2021 09:44\nPremijerka Ana Brnabić za sve ima sjajno objašnjenje i nekako uvek dođe do toga da su sva dešavanja samo pokazatelj toga da je Srbija ekonomski tigar i da nas je sramota koliko nam dobro ide. Ovoga puta tema je veliki protest “Ekološki ustanak” koji je protekle subote održan u Beogradu, a premijerkino objašnjenje ponovo je ... Pročitaj više\nDošla na ideju: Farba žive piliće za uskršnju dekoraciju i prodaje za 200 dinara!\nJovana Kešanski @ Luftika · 09.04.2021 19:03\nOvo mi je iskočilo na fejsbuku i molim Boga da je u pitanju neka zajebancija, jer mislim da neću moći da svarim kao istinu postojanje žene koja farba piliće u razne boje i prodaje ih kao živu uskršnju dekoraciju po 200 dinara, uz napomenu “deca su oduševljena”. I tako smo definitivno došli do momenta da ... Pročitaj više\nRio Tinto u tajnosti planira i drugi rudnik u Srbiji, početak radova kod Požege 17. aprila\nKristina Bondžulić @ Luftika · 11.04.2021 18:58\nU Požegi divlja crveni alarm – kompanija „Jadar Lithium“ d. o. o. (Rio Tinto) namerava da otvori rudnik litijuma daleko od očiju javnosti, uz blagoslov Ministarstva rudarstva i energetike ali i lokalnih vlasti. Već nam je dobro poznato da je Rio Tinto izuzetno kontroverzna kompanija koja na svetskom tržištu posluje sa velikim problemima u vezi ... Pročitaj više\nLav, Jarac i Vodolija će do kraja 2021. imati ludu sreću, a posao i ljubav će im procvetati\nMarija Jovanović @ Luftika 3 mesto · 07.04.2021 20:11\nJoš dugo nećemo moći da zaboravimo 2021. godinu, iako bi ogromna većina to žarko želela. U tekuću godinu ušli smo sa puno optimizma i nade da će biti mnogo milosrdnija prema nama od prethodne. Zvezde su nam veće dale izvesne znake da će zaista tako i biti, ali tri horoskopska znaka posebno će biti blažena ... Pročitaj više\nKakvi to ljudi dete kome je pozlilo zbog dijabetesa izbacuju na ulicu?\nTamara Gočmanac @ Luftika · 10.04.2021 23:05\nPrava drama odigrala se ispred jedne prodavnice u Bačkoj Palanci, kada je dečaku koji boluje od dijabetesa pozlilo, a radnici obližnje radnje nisu hteli da mu daju čokoladicu za koju ih je zamolio. Ovaj događaj prepričan je na Instagram stranici “dijabetesrevolucija” uz pitanje “kakvi smo to ljudi postali” i veoma brzo je izazvao lavinu negativnih ... Pročitaj više\nLuftika @ Luftika 1 mesto · 08.04.2021 10:32\nU prostojima fudbalskog kluba Crvena zvezda, pod spuštenim zavesama za odabrani krug ljudi, proslavljena je pobede u 164. večitom derbiju nad Partizanom. Slavio je veliki deo uprave kluba, ali i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, inače najveći i najglasniji zagovornik otvaranja kafana. Veliki deo uprave kluba je prisustvovao proslavi, bio je tu i Boško Đurovski, ... Pročitaj više\nPrvi grad u Srbiji čijim se ulicama kotrlja mobilna ambulanta za ulične kuce i mace\nRedakcija Luftika.rs @ Luftika 1 mesto · 10.04.2021 11:25\nPre više od dve godine Grad Bor je sklopio partnerski ugovor sa nemačkom fondacijom Euroaisher Tier-und Naturschutz e.V. sa ciljem kontrole broja uličnih pasa i mačaka na teritoriji tog grada, piše portal Djole dog. Još u avgustu 2019. godine grad je dobio specijalnu ambulantu na točkovima, u kojoj bi veterinari mogli da obavljaju sterilizaciju i ... Pročitaj više


Najlepši citati o modi, stilu i lepoti - drugi deo | Paolla Hairstyle\nNastavljamo da inspiraciju pronalazimo u citatima o modi, stilu i naravno lepoti. Izdvojili smo najlepše citate koji su naši favoriti.\n„Svako od nas ima stil – samo treba da ga pronađemo.“ – Dajana fon Furstenberg\n„Morate imati stil. Pomaže da se popnete uz stepenice. Pomaže da ustanete ujutru. To je način života. Bez toga nisi ništa. I sada ne govorim o veličini i broju odeće.“ – Dajana Vriland\n„Ja stvaram odeću, žene stvaraju modu.“ – Azedin Alaja\n„Tokom godina sam shvatio da je najvažnija stvar u vezi haljine, žena koja je nosi.“ – Iv Sen Loran\n„Sposobnost dobro obučene osobe ne zavisi od broja odeće. Ovo je pitanje harmonije i zdravog razuma.“ – Oskar de la Renta\n„Najbolje stvari u životu su besplatne. Druge najbolje stvari su veoma skupe.“ – Koko Šanel\n„Ako bih morala da biram između stila i mode, izabrala bih modu koja je manje pretenciozna, a više autentična. Moda je svojevrsna deklaracija slobode.“- Ana Delo Ruso\n„Elegantan look nije samo odlika onih koji su odjednom odrasli, prevazišli adolescenciju. Ona je prevashodno odlika onih koji su budućnost uzeli u svoje ruke. To se vidi iz hoda. Iz pogleda.“ – Koko Šanel\n„Naša najbolja izdanja su bazirana na odeći u zagasitoj paleti, sofisticiranom kroju i minimalnim korišćenjem aksesoara.“ – Džil Zander\n„Majka mi je uvek govorila. Bez obzira koliko je kasno, uvek skini make up! Uvek!“ – Ketrin Zita Džons\n„Lepota počinje u srcu i duši, inače je kozmetika.“ – Koko Šanel\n„Nakit skreće misli ljudi sa vaših bora.“ – Sonja Heni\n„Elegancija je kada je unutrašnjost lepa kao spoljašnost.“ – Koko Šanel\n„Moda je ono što vam je ponuđeno od strane dizajnera svake godine. Stil je ono što birate. – Loren Haton\n“Dobar ukus je sposobnost da se neprestano suprotstavljate preterivanju.” – Hugo Fon Hofmanstal\n“Mode su prolazne, ali moda ostaje zauvek!” – Sesil Biton\n“Pod stilom podrazumevam da se komplikovane stvari kažu na jednostavan način- ne obrnuto.” – Žan Kokto\n“Stil je otkrivanje kvalitativnih razlika koje postoje u načinu na koji gledamo na svet.” – Marsel Prust\n“Svi oblici stila su dobri ako se primenjuju sa ukusom.” – Žozef Žuber\n„Mladost je srećna, jer je sposobna da vidi lepotu. A svako ko ima sposobnost da vidi lepotu ne može da ostari.” – Franc Kafka\n„Lepa je svaka žena, osim one koja misli da to nije, i one koja misli da jeste.” — Jovan Dučić\n„Lepota nije u licu; lepota je svetlost u srcu.” – Halil Džubran\n„Idealna lepota za žapca je žaba.” – Volter\n„Lepota je otvoreno, preporuceno pismo koje unapred pridobija srca.” – Artur Šopenhauer\n„Lepota nije uzrok nečega, ona je to što jeste.“ – Emili Dikinson\n„Ljudi često kažu da je lepota u očima posmatrača, a ja kažem da je totalno oslobađajuće shvatiti da si ti posmatrač. To nas osnažuje da potražimo lepotu na mestima gde se ostali ne usuđuju, uključujući i u nama samima. “ – Salma Hajek\nKoji je vaš omiljeni citat o modi, lepoti i stilu?


Studio venčanica Principessa| Ludi Kamen\nVencanice / Studio venčanica Principessa\nWeb site: http://vencaniceprincipessa.com\nU saradnji sa najpoznatijim svetskim brendovima, klijenti su u prilici da iznajme ili kupe venčanice visokog kvaliteta po najpovoljnijim cenama.\nDolaskom u naše nove prostorije, u prijatnom ambijentu, budućim mladama pomoćicemo da prepoznaju svoj stil i izaberu idealnu venčanicu.\nStudio Principessa je mesto gde se krije savršena venčanica za Vaše venčanje.\nZakažite dolazak za probu venčanice. Uživajte u odabiru sa Vama dragim osoboma i ljubaznom osoblju u prijatnom ambijentu.