Uskoro počinje prodaja polovnih udžbenika na platou iza Robne kuće | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nUskoro počinje prodaja polovnih udžbenika na platou iza Robne kuće\n10:00 | Petak, 07 08 2020\nProdaja i razmena polovnih udžbenika za osnovce i srednjoškolce biće organizovana od 15. avgusta do 15. septembra u Kragujevcu, a za te namene će biti postavljeno 16 pultova na platou između Suda i Robne kuće.\nZbog toga je Gradsko veće donelo zaklјučak o organizovanju izlaganja, razmene i prometa polovnih udžbenika za osnovne i srednje škole kojim je data saglasnost Udruženju „Kolonija obrazovanja“ da postavi pultove.\n“Kako bi ostvarili cilјeve u oblasti obrazovanja i kulture socijalno ugroženih društvenih slojeva stanovništva, izlagači su volonteri ovog udruženja koji tradicionalno svake godine organizuju razmenu i promet polovnih udžbenika na navedenoj lokaciji”, saopšteno je sa sednice Gradskog veća.\nNa sednici je donet i Program o izmeni Programa rehabilitacije i održavanja gradskih ulica i opštinskih puteva na teritoriji grada Kragujevca kojim su u drugoj fazi prioriteta izvođenja radova dodate mesne zajednice Kamenica i Čumić.\nGV: Program ekonomskih mera podrške privredi 13:30\nGV: Zeleno svetlo za mostove u Trmbasu i Bresnici, autobusku stanicu, vodovodnu i fekalnu mrežu 10:00\nGV: Utvrđene cene boravka dece u gradskim vrtićima 14:30


Veselin Ristić - TomislavDjordjevic.com\nPismo gospodinu Tomislavu Đorđeviću!\nTrideset i dve godine radio sam u Vojsci Srbije kao profesionalni vojnik-oficir, kada sam penzionisan sa visokim činom. U toku rada sarađivao sam sa mnogim profilima ljudi i to kao saradnici neposredno u rada u vojsci ili u saradnji sa strukturama van iste. Pri tome sam, poslovno ili privatno, uspostavio kontakte koji su se delom razvile u trajno prijateljstvo, a da to nije uticalo na profesionalni rad.\nPo ličnoj oceni, preranim odlaskom u penziju “po potrebi službe” sebi sam postavio cilj da i dalje radim, svoje znanje i iskustvo prezentujem van Vojske, uporedim način rada u vojsci sa radom u drugim strukturama i po mogućnosti prenesem na mlađe i neiskusnije saradnike.\nVeoma brzo, data mi je mogućnost da u DTD RIBARSTVO DOO svoj cilj i želju ostvarim. Po upoznavanju sa vrstom i obimom posla u investicionom održavanju, gde mi je predočeno da slobodno mogu da iznesem svoje viđenje stanja i potrebe za unapređenje istog, pristupio sam detalnoj analizi i sačinio predlog plana za realizaciju.\nNa prvom sastanku kolegijuma, gospodine Tomislave Đorđeviću, kao predsednik kompanije, pružili ste mi priliku da svoje viđenje stanja i plan realizacije iznesem u potpunosti. Na moje predloge, pokazali ste interesovanje i u celosti prihvatili uz napomenu “Za investicije će biti finansija jer će se time unaprediti proizvodnja“.\nKroz rad na investicionom održavanju, a kasnije i u toku izgradnje objekata, Fabrike hrane za ribu, Fabrike prerade ribe i ostalih objekata, Vaš odnos gospodine Tomislave Đorđeviću kao poslodavca i mene kao izvršioca, uvek je bio dosledan tj. u pravom smislu reči profisionalan, a da se time nije narušavalo moje dostojanstvo. Uvažavane su moje sugestije i predlozi, a eventualna ne slaganja su kompromisno rešavana, a u cijlu unapređenja rada.\nKako u svakom radu mogu nastati nenamerni ili slučajni propusti, tako se i meni dogodilo. I u takvim situacijama Vi ste gospodine Tomislave svojim sugestijama težili da se isti prevaziđu i da se rad i saradnja nastave. Ovakav odnos, gospodine Tomislave imate i prema ostalim zaposlenima i nisam bio u pruilici da se neko žalio na nekorektan i ne poslovan odnos.\nDa je ovakav Vaš odnos (gospodina Tomislava) prema mom radu i mene lično korektan i poslovan, govori i podatak da se sve ovo traje od 01. februara 2007. godine do današnjeg dana, jer da je u suprotnom ne bih u navedenom vremenu radio, gde sam i sada zaposlen, u DTD RIBARSTVO DOO, jer rad u istom nije mi jedini izvor prihoda, a i da jeste ne bih dozvolio bilo kakvu diskriminaciju.\nI sada kada ste privremeno sprečeni da direktno rukovodite kompanijom, želim Vam da uspešno prevaziđete sve ono sa čim se suočavate, imate moju punu podršku, ako Vam može makar delom pomoći. Želim da nastavite sa realizacijom Vaših zamisli na unapređenju rada kompanije i investicija koje su planirane.\nDalje: Branislav Radomirović


Predstavnički dom blokirao napore o pooštravanju kontrole oružja – Energy Press\nAmerički Predstavnički dom u kojem većinu čine republikanci u četvrtak je blokirao napore demokrata da se razmotri pooštravanje zakona o kontroli oružja, pogotovo nakon masovnih ubojstava u SAD-u.\nGlasovanjem 242 naspram 173, taj je dom blokirao napore čelnice demokratske manjine Nancy Pelosi da se donese zakon koji bi dopustio vladi da zabrani osobama osumnjičenim za terorizam da legalno kupuju oružje. “Šokantno je za američki narod da Kongres odbija držati podalje oružje od onih koji su na FBI-evoj listi terorista”, rekla je Pelosi.\nOna je istaknula da je “sramotno” da Kongres nije ništa poduzeo nakon pucnjave u kojoj je poginulo 20 djece u školi u Connecticutu prije tri godine.Nakon nedavnih masovnih ubojstava u Kaliforniji, gdje je par ubio 14 ljudi, i u Koloradu, gdje je muškarac ubio troje ljudi u klinici za planiranje obitelji, demokrati ističu da se raspoloženje javnosti okrenulo u prilog strožoj kontroli oružja.\nDemokrati pokušavaju dobiti potporu republikanaca, koji imaju većinu u oba doma, za svoj prijedlog pooštravanja zakona o oružju. Međutim, u Senatu su zastupnici prošli tjedan odbacili proširivanje provjera osoba koje kupuju oružje, upravo dan nakon ubojstava u Kaliforniji. Republikanci kažu da se protive zakonu jer bi se nevini ljudi mogli greškom naći na popisu osumnjičenih te bi im se zbog toga uskratilo njihovo ustavno pravo da kupe oružje. Demokrati ne odustaju od svog plana te su sada krenuli prikupljati potpise za peticiju, kojih im je potrebno 218.\nDok nema vlade nema niti rasipanja novca\nMunjiza: Agrokor treba prepustiti ruskom kapitalu


Početna / Vesti / Kraj prvog dela Međunarodnog turnira „Zaječar 2020” na Kraljevici (FOTO)\nTimočka 29/06/2020 | 15:20\tVesti, Sport, Timočka Info, Foto, Fudbal\nFantastična fudbalska priča na Kraljevici je stigla do kraja svog prvog dela, a kada na jednom mestu okupite i „Crvenu zvezdu” i „Partizan”, onda to znači da ste uspeli.\nDva dana vrhunskog fudbala, najbolje što fudbal u mlađim kategorijama uzrasta od 7 do 12 godina može da pruži, viđen je na gradskom stadionu u Zaječaru.\nNa kraju najviše razloga za zadovoljstvo imali su u redovima crveno-belih, ali krenimo redom.\nNajmlađa generacija, ona koja je tek godinu dana zajedno i trenira, pokazala je da i u „Timoku” stasavaju kvalitetni fudbaleri. Mali Timokovci, igrači rođeni 2013. godine i mlađi, osvetlali su obraz zaječarskog fudbala i za razliku od saigrača iz drugih generacija stigli do titule.\nTimok je najpre u polufinalu savladao favorizovani „Partizan” posle 0:0 u regularnom toku, bilo je 2:1 nakon izvođenja penala, da bi potom na isti način slavio i u finalu protiv „Brodoremonta”, 3:2 (1:1).\nNajbolji golman četvrtog Međunarodnog turnira „Zaječar 2020” u ovoj generaciji je Luka Živković iz „Timoka”, najbolji igrač je njegov saigrač Vukan Gligorijević, dok je najbolji strelac Filimon Kežman iz „Partizana”, koji je postigao devet golova i potvrdio staru izreku da iver ne pada daleko od klade, pošto je reč o sinu proslavljenog srpskog golgetera Mateje Kežmana.\nŠto se 2011. godišta tiče, viđena je apsolutna dominacija jednog tima. Od početka do kraja turnira u Zaječaru, „Crvena zvezda” je igrala neverovatno, u visokom ritmu i maniru mnogo iskusnijih ekipa i na kraju apsolutno zasluženo trijumfovala.\nCrveno-beli su posle tri utakmice u grupi imali maksimalnih 9 bodova i gol razliku 20:0, da bi potom jedini pogodak primili u četvrtfinalu od „Jagodine” u ubedljivom trijumfu od 6:1. U polufinalu crveno-beli su savladali OFK „Boban” 5:0, da bi u finalu pala i odlična ekipa Škole fudbala „Filip Filipović” iz Niša 3:0.\nPre finalne utakmice, viđena je još jedna sjajna koreografija i nastup članica Gimnastičkog kluba „Zaječar”.\nTreće mesto pripalo je ekipi „Partizana”, koja je sa 2:0 slavila protiv OFK „Boban” iz Negotina. Ekipu crno-belih, koja se u Zaječaru okitila bronzom, vodio je Miloš Bogunović, nekadašnji krilni igrač „Partizana”.\nNajbolji strelac stigao je iz redova Škole fudbala „Filip Filipović” iz Niša, dok su priznanja za najboljeg golmana i igrača otišle za Beograd. Golman turnira „Zaječar 2020” je Strahinja Popović, dok je najbolji igrač Strahinja Radovanović, obojica članovi „Crvene zvezde”.\nU generaciji 2009. još jedna sjajna predstava igrača „Crvene zvezde”, koji su i u ovom godištu pokazali svu raskoš talenta koji imaju u svojim redovima i osvojili još jednu krunu.\nBilo je malo više muka, nego što su očekivali, zabeležili su i jedan poraz u grupnoj fazi, od niškog „Kopernikus-Železničara” 1:0, ali su se Nišlijama osvetili u polufinalu rutinskom pobedom od 3:0, da bi u finalu savladali i FK „Real” iz Niša sa ubedljivih 6:1. Najteži posao imali su u četvrtfinalu protiv „Jagodine”, gde su zabeležili minimalnu pobedu 1:0.\nEkipa „Timoka” nije imala dovoljno sreće u ovom uzrastu i poražena je u četvrtfinalu posle penala od finaliste, ekipe „Reala”. Nakon regularnih 20 minuta bilo je 0:0, a Nišlije su imale više sreće u penal seriji i sa 2:1 prošle u polufinale.\nNajveće iznenađenje viđeno je u četvrtfinalnom okršaju FK „Trio” i „Partizana”, a Paraćinci su nakon boljeg izvođenja penala prošli u dalji krug takmičenja. Posle velike potrošnje u tom susretu, nisu imali snage za jači otpor „Realu” u polufinalu i poraženi su rezultatom 1:6, dok su u meču za treće mesto igrači „Kopernikusa” slavili sa 2:0 i prigrabili bronzano odličje.\nSva individualna priznanja pokupili su igrači „Crvene zvezde” u ovom uzrastu. Za najboljeg golmana proglašen je Vukašin Tamburić, prvi strelac bio je Milan Vidić, dok je najbolji igrač Mateja Grbić, takođe iz redova crveno-belih iz Beograda.\nOsmesi na dečjim licima govore i više od reči. Na kraju krajeva, to je i ono najbitnije i ono što ostaje. A svakako će i sledeće godine biti prilike za popravni, za one koji nisu bili najzadovoljniji ostvarenim rezultatima.\nKraljevica će i tada ponovo disati fudbal i dočekati ono najbolje što Srbija može da ponudi u mlađim kategorijama, u organizaciji Fudbalskog kluba „Timok 1919” i podršku grada Zaječara.\nPrethodna U Srbiji 242 novoobolela od korona virusa, preminule još četiri osobe\nSledeća 4. Međunarodni fudbalski turnir „Zaječar 2020” [FOTO-GALERIJA]


Mihajlović: Lopez kao da nosi veš mašinu na leđima | TRT Hrvatski\nMihajlović: Lopez ka...\nRekao sam mu da ako ne izgubi na težini, onda neće ni igrati. Mora se pridržavati dijete koja će mu omogućiti da izgubi kilogram nedjeljno, kaže Mihajlović\n20.09.2016 ~ 28.06.2019\nSiniša Mihajlović, trener fudbaler Torina, je trenutno fizičko stanje argentinskog napadača Maxija Lopeza opisao kao da ovaj igrač nosi veš mašinu na leđima. Mihajlović je ljuti na jednu od svojih najvećih zvijezda zbog viška kilograma.\nNekadašnji napadač Barcelone ove sezone u četiri susreta Serie A upisao je svega dva nastupa, i to samo jedan od početka utakmice. Gnjev Mihajlovića na sebe je navukao zbog loše fizičke spreme i viška kilograma.\n"On mora izgubiti na težini. Razgovarao sam sa Maxijem Lopezom. Kada neko ima sedam kilograma viška, to je kao da nosiš veš mašinu na leđima, a on ima klasu da igra na vrhunskom nivou. Ljut sam njega, a i on bi trebao biti ljut na sebe. Rekao sam mu da ako ne izgubi na težini, onda neće ni igrati. Mora se pridržavati dijete koja će mu omogućiti da izgubi kilogram nedjeljno. Svake sedmice mora izgubiti najmanje kilograma ili će plaćati novčanu kaznu", zaključio je Mihajlović, prenose italijanski mediji.\nTorino nakon četiri kola Serie A zauzima 14. poziciju sa četiri osvojena boda.\nTagovi: Mihajlović , Torino , Maxi Lopez


Šortsevi (338 proizvoda)\nDa li znate šta je najbolje na putu ka novim avanturama? Definitivno osećaj udobnosti! To će garantovati vašem malom istraživaču sportski šorts za slobodno vreme. Da li imate mladu damu kod kuće koja voli da nosi lepu odeću? Za njen trendi izgled pobrinuće se modni šorts. Ne samo da će izgledati dobro, već će se osećati i maksimalno udobno.\nDeca - visina 56 (1) 62 (1) 68 (2) 74 (1) 80 (10) 86 (10) 92 (9) 98 (13) 104 (11) 110 (27) 116 (30) 122 (32) 128 (45) 134 (24) 140 (45) 146 (25) 152 (47) 158 (14) 164 (19) Deca - godine 3-6 M (3) 6-9 M (39) 9-12 M (30) 12-18 M (24) 18-24 M (16) 2 Y (13) 3 Y (87) 4 Y (102) 5 Y (86) 6 Y (84) 7 Y (80) 8 Y (56) 9 Y (57) 10 Y (54) 11 Y (41) 12 Y (41) 13 Y (3) 14 Y (3) Deca XS (2) S (1) M (2) L (1)\nbela (156) crna (29) plava (49) braon (14) krem (23)\ncrvena (28) tamnocrvena (6) Fuksija (6) siva (56) zelena (5) kaki (6) svetloplava (9) svetlozelena (1) ljubičasta (4) šarena (3) narandžasta (14) ružičasta (39) senf (3) tirkiz (11) žuta (12)\nKoton (199) Kilpi (10) Trendyol (34) Volcano (3) Nike (19)\nAdidas (4) Ander (3) Fashionhunters (1) Firetrap (2) Guess (11) name it (28) Puma (4) Quiksilver (2) SAM73 (10) Tom Tailor (4) TXM (1) Yoclub (3)\n2 910din. 1 264din.\n2 150din. 936din.\n3 440din. 1 672din.\n3 830din. 1 752din.\nŠorts za devojčice Kilpi KOLETA-JG\n1 950din. 912din.\n5 390din. 1 912din.\n2 000din. 1 056din.\n5 120din. 2 232din.\n2 170din. 1 032din.\n2 290din. 1 136din.\n1 810din. 896din.


Rebalans budžeta Beograda: Evo gde ide novac | Srbija\nRebalans budžeta Beograda: Evo gde ide novac | Mondo Portal\n28. februar, 11:29\nRebalans budžeta Beograda: Evo gde ide novac 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor MONDO/Tanjug 29.06.2017. / 12:07 15:54\nSkupština Beograda usvojila je danas rebalans budžeta, kojim se omogućava jednokratna pomoć za porodilje od 10.000 dinara, kao i više novca za socijalnu zaštitu i obrazovanje.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da je budžet grada Beograda za ovu godinu u plusu tri milijarde dinara.\nPredmet rebalansa budžeta danas je kako taj višak da podelimo i gledali smo da damo onima kojima je novac najpotrebniji", rekao je Mali novinarima u Skupštini Beograda.\nOn je kazao da će porodilje iz Beograda posle usvajanja rebalansa budžeta dobiti jednokratnu pomoć od 10.000 dinara.\nDodao je da je budžetom za socijalu obezbeđen novac za otvaranje dva nova dnevna boravka za decu sa smetnjama u razvoju u Ovči i Sopotu, kao i za dva kluba za starije sugrađane.\nMali je kazao da 1,3 milijarde dinara izdvojeno za dečiju zaštitu i obrazovanje, a da polovina od tog novca ide za refundaciju troškova za boravak dece u vrtićima.\n"Imamo više od 9.7000 mališana u privatnim vrtićima. To je projekta sa kojim ćemo nastaviti", rekao je Mali i dodao da je za subvencije za poljoprivrednika izdvojeno 30 miliona dinara.\nOn je kazao da je izdvojeno 15 miliona dinara za borbu protiv ambrozije, da je izdvojen novac za kupovinu kola Hitne pomoći, za Crveni krst, kao i za kulturu.\nNaveo je da će 508 miliona dinara biće izdvojeno za asfaltiranje puteva u Beogradu, kao i da će biti završeno porodilište u Lazarevcu.\n"To sve je pravi pokazatelj da se borimo za podizanje kvaliteta života građana u svim opštinam", kazao Mali.\nRebalansom budžeta predviđeno je da 16 gradskih opština podeli oko 316 miliona dinara dodatnih izdvajanja grada, a jedina opština koja u raspodeli neće osetiti povećanje je Novi Beograd.\nNISMO OŠTETILI NOVI BEOGRAD\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali kaže da su izdvajanja za opštinu Novi Beograd u skladu sa kriterijumima definisanim pre tri godine i da građani te opštine ni na koji način nisu oštećeni.\nUpitan zašto su gradska izdvajanja za opštinske budžete rebalansom povećana za sve opštine osim za Novi Beograd, Mali je rekao da Novi Beograd sa 625 millona dinara dobija onoliko koliko po kriterijumima i treba da dobije.\n"Molim građane Novog Beograda da ne obraćaju pažnju na ono što govori predsednik te opštine Aleksandar Šapic, jer on za neke pogrešne inevstcije ili odluke traži izgovor u gradu Beogradu" , rekao je Mali.\nOn je dodao da je Novi Beograd centar skoro najvećeg broja investicija, navodeći bulevar koji spaja Tošin bunar sa Mostom na Adi, postavljanje šina preko tog mosta, koje kreće naredne godine i izgradnju autobuske stanice u Bloku 42.\nBeograd: Oštra polemika oko budžeta\n"To su investicije od oko 10 miliona evra, najveće investciije su na Novom Beogradu, a to kako Šapić troši budžet pa mu uvek treba malo više to je njegov problem. Ni na koji način nismo oštetili Novobeograđane, brinemo o njima, investiramo, a 625 miliona dinara, više je nego dovoljno po kriterijumima koji smo definisali još pre tri godine" , rekao je Mali.\nDanas je usvojena i odluka o restrukturiranju zajma Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) kojom je kamatna stopa smanjena sa 3,2 odsto na dva odsto, uz period otplate duži za pet godina, odnosno do 2026. godine.\nKako je ranije objasnio predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević, restrukturiranje će omogućiti da se novac iz tog zajma iskoristi za obnovu Ulice 27. marta, Cara Dušana i Džordža Vašingtona, rekonstrukciju tramvajskih šina i izgradnju podzemnih garaža u Ulici Kneza Miloša.\nTakođe, donete su i odluke o otpisu potraživanja grada po osnovu neizmirenih ustupljenih javnih prihoda, zbog prodaje kapitala "Industrije obuće Beograd" a.d, kao i o otpisu potraživanja grada prema "Želturistu" d.o.o. i "Društvu za održavanje zgrada" d.o.o.\nDeo duga "Laste" prema gradu biće pretvoren u udeo grada u vlasništvu tog preduzeća, a isti je slučaj je i sa delom duga "Ikarbusa".\nOdbornici su odlučili da otpišu potraživanja grada dospelih od 1. septembra do 31. decembra 2015. godine i konverziji potraživanja dospelih 31. avgusta 2015. godine u trajni ulog u kapitalu "Mostogradnje" a.d.\nbeograd Siniša Mali aleksandar šapić rebalans budžeta\n29.06.2017. / 17:37\na gde su pare za jarbol?\n29.06.2017. / 13:49\nAlo LiMa, mojne da mi diraš Gangulu\n29.06.2017. / 13:40\nto je opstina koja najvise i daje kroz poreze!


Zamenik gradonačelnika Niša vređao LGBT zejednicu na Fejsbuku : Nadlanu.com\nObjavljeno 31. okt 2013. / 16:51:54\n"Kada bi svi muškarci jednog dana ne daj Bože postali pederi, a žene lezbejke ne bi bilo rađanja dece i nestao bi ljudski rod. Zato je moj odnos prema pederima i lezbejkama ortodoksniji od stava SPC. To je za mene ozbiljan psihofiziološki poremećaj" napisao je Slavković u svom komentaru.\nPoverenica za ravnopravnost Nevena Petrušić kazala je za „Blic“ da su izjave zamenika gradonačelnika Niša homofobične i da ih osuđuje. Takođe, dodaje ona da Ustavom garantovana sloboda govora ne sme da bude izgovor za saopštavanje ideja i stavova koji predstavljaju govor mržnje, omalovažavanje, ponižavanje i povredu dostojanstva na osnovu njihove seksualne orijentacije.\n"Od predstavnika vlasti očekuje se da poštuju ljudska prava i propise o zabrani diskriminacije i budu svesni svoje povećane odgovornosti jer svojim izjavama utiču na javno mnjenje. Ovakve izjave samo podstiču netrpeljivost, mržnju, netoleranciju prema LGBT osobama o čemu svi moraju voditi računa, a posebno javni poslanici i predstavnici vlasti", rekla Petrušić.\nSlavkovićevi komentari na Fejsbuku\nZamenik gradonačelnika Niša Ljubivoje Slavković gostujući na lokalnoj televiziji izneo je još jedno mišljenje koje je izazvalo negodovanje kod mladih Nišlija, kada je kao primer dobrih manifestacija naveo Belmužijadu, Leskovačku roštilijadu i Dani šljiva, a džez festival Nišvil i Filmske susrete nazvao „potrošačkim manifestacijama“.\n"Moramo da okupimo radnike iz oblati kulture i turizma da smisle jednu manifestaciju koja će Nišu da dodese pare a ne samo da ih troši. Imamo Filmske susrete koji nam ne donose nijedan dinar, koji nas dovode velikom trošku, imamo Horske svečanosti koje su takođe potrošačka manfestacija, Nišvil koji takođe samo Grad košta. Po prvi put sam ove godine bio na Belmužijadi, koja je Svrljigu donela sigurno nekoliko miliona dinara prometa, a Niš nema nijednu manifestaciju koja će da dodnese neki dinar, već će samo da potrošim", rekao je Slavković gostujući u televizijskoj emisiji „Između redova“ Belami televizije.\nMladim Nišlijama se ovakvi stavovi nisu dopali, jer kako kažu većina ne želi manifestacije koji se završavaju sa „jada“ i da Grad Niš zaslužuje da se izdigne od takvih manifestacija.\n"Nišvil, Filmski, kao o ostale urbane manifestacije nama mogu samo da donesu dobrobit, a ne da nas srozavaju nekim manifestacijama koje se svode na roštilj i ispijanje rakije. Zgoržena sam ovakvim izjavama od predstavnika vlasti", kaže Nišlijka Milena Janković.\nIz službe za odnose s javnošću gradonačelnika Niša Zorana Perišića nismo dobili komentar, jer se nalazi na službenom putu.


Novosađani protestovali zbog trovanja pasa | Autonomija\nNosili su hirurške maske preko usta, transparente "Danas psi, sutra deca", kao i fotografije pasa na kojima je pisalo "Ja više ne trčim, mene više nema"\nStotinak Novosađana protestovalo je danas u centru grada zbog učestalog bacanja otrova kojima se truju psi u gradu.\nOni su zatražili od gradske vlasti da istraži ovakve slučajeve i otkrije krivce, tako što će se pregledati svi snimci sigurnosnih kamera u gradu. Nosili su hirurške maske preko usta, transparente „Danas psi, sutra deca“, kao i fotografije pasa na kojima je pisalo „Ja više ne trčim, mene više nema“. Građani su izradili i mapu rizičnih lokacija. Oni svakodnevno putem društvenih mreža na internetu razmenjuju informacije i fotografije u vezi sa lokacijama na kojima je navodno bačen otrov.\nKako su mediji ranije javili, zbog ovog otrova nekoliko pasa je već uginulo, a osim životinja, ugrožena su i deca koja se na tim mestima igraju. Pojedini veterinari su potvrdili trovanje pasa i kazali da su životinje imale isti kliničku sliku: nedugo nakon šetnje, počinjali su se tresti, nekoordinisano kretati i jako balaviti. Dodali su da je reč o otrovu koji brzo deluje i koji zahteva brzu i odgovarajuću pomoć veterinara. Vlasnicima pasa je preporučeno da ih vode na povocu, da im stavljaju brnjicu i da više šetaju po asfaltu.\nNa pojedinim lokacijama u gradu, Novosađani su istakli i upozorenja na kojima, pored crteža psa, stoji i upozorenje: „Oprez! Bačen otrov!“


SDA traži: Hitno usvojite zakon, minimalna plaća treba biti 700 KM\n21.09.2021 13:43 Autor: Fena\nStranka demokratske akcije (SDA) pozvala je Dom naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine da hitno usvoji Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o doprinosima i prateće zakone.\n“Uz smanjenje ukupnih doprinosa sa 41,5 posto na 32,5 posto, te niz drugih pozitivnih efekata, usvajanje tih zakonskih rješenja omogućit će Vladi FBiH donošenje nove uredbe o najnižoj plaći.\nTrenutno najniža plaća od 406 KM je nedopustivo niska i mora se hitno povećati. Smatramo da ekonomski rast FBiH i trenutno stanje omogućava Vladi FBiH da uredbom odredi najnižu plaću u iznosu od 700 KM”, saopćeno je iz SDA.\nDodaje se da će se usvajanjem Zakona o doprinosima i pratećih zakona stvoriti ključne pretpostavke za poboljšanje statusa radnika, ali i poboljšanje cjelokupnog poslovnog ambijenta u FBiH, te ne postoji prostor za odugovlačenje i politiziranje pri usvajanju seta ovih zakona.\nPROČITAJTE SDS žestoko SNSD-u: Sjede sa SDA, a druge napadaju zbog SDA\nTagovi: minimalna plaća SDA zakon o doprinosima\nUhljebljenja "otkočila" budžet\nPrelina kajdanka: Da nam živi, živi rat\nSDA poziva građane da se pridržavaju mjera i čuvaju zdravlje


Veritas Backup Exec 16 pomaže korisnicima da izbegnu nedostatak kapaciteta – Personal magazin\nVeritas Technologies, lider u upravljanju informacijama, danas je objavio novu verziju alata Backup Exec, verziju 16, koja predstavlja značajnu nadogradnju njihovog rešenja za bekapovanje i oporavak podataka namenjenog organizacijama srednje…\n• Proširena podrška za “oblake”: BE 16 olakšava prelazak na infrastrukturu “oblaka” tako što nudi jednu objedinjenu platformu koja štiti kritične podatke smeštene na “oblaku”, virtuelnim mašinama i fizičkim infrastrukturama. Serverske i konfiguracije servisa daju Backup Exec-u potrebnu fleksibilnost da zaštiti podatke unutar, iz i ka “oblaku”.\n• Podrška za Microsoftovu infrastrukturu “oblaka”: Organizacije mogu da iskoriste prednost najnovije, skalabilne Microsoft-ove infrastrukture sa Azure, Windows Server 2016 i Hyper-V Server 2016 rešenjima. Azure komponente mogu biti zaštićene kako bi se omogućio bekap koji neće opterećivati sistem, jednoprolazni bekap i granularan oporavak datoteka, foldera i objekata. Fleksibilne opcije Backup Exec-a podržavaju polisu zaštite podataka koji je organizacija prethodno odabrala, bez nametanja uslova. Robusni protokoli za šifriranje sa kraja na kraj (mreže) pomažu da se osigura bezbednost podataka i poveća spremnost kompanija da dopuste prebacivanje osetljivih podataka na isplative javne servise sklašitenja u “oblaku”.\n• Izuzetne performanse: Backup Exec omogućava korisnicima da zaštite svoje VMware virtuelne mašine izuzetno brzo, sa neznatnim uticajem na performanse rada, obezbeđujući istovremeno da se pojedinačne datoteke mogu brzo povratiti iz bekapa. Patentirana mogućnost zvana “Instant granularna tehnologija povraćaja” (Instant GRT), omogućava organizacijama da ispune sve ciljeve u vezi sa oporavkom podatka. Korisnici mogu odmah da aktiviraju VMware virtuelne mašine, čim se izvrši oporavak podataka, značajno smanjujući utrošak vremena i truda potrebnog da se aktiviraju kopije zaštićenih servera za testiranje, razvoj, otkrivanje problema i povraćaj podataka. Ova funkcionalnost se naročito ističe u mogućnostima organizacije da se brzo oporavi u slučaju ucenjivačkih napada s zahtevanim otkupom podataka.\n• Pojednostavljen model licenciranja i kupovine omogućava lakšu potrošnju: Napravljen zbog srednjih kompanija koje su osetljive na cenu, a koje nemaju komplikovanu infrastrukturu ili sopstvene administratore bekapa, Backup Exec nudi prednost Veritasovog fizičkog i virtuelnog iskustva sa mogućnostima zaštite podataka preko virtuelnih i okruženja u “oblaku”, tako da organizacije mogu efektivno da štite kompletne setove podataka koje imaju.\nVeritas Backup Exec 16 pomaže korisnicima da izbegnu nedostatak kapaciteta was last modified: December 1st, 2016 by Redakcija


moćni « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nTag Archives: moćni\nPanamska dokumenta: zlatni rudnik za teoretičare zavere\nNa prvi pogled, Panamski dokumenti kao da su, čini se, predodređeni da prerastu u mit i legendu unutar krugova teoretičara zavere. Istraga, objavljena u nedelju trećeg aprila oslanjala se na 2,6 terabajta tajnih podataka koji razotkrivaju ogromnu mrežu ofšor kompanija koje kriju novac povezan sa političarima, poznatim ličnostima i kriminalcima širom sveta. Ova otkrića nude teoretičarima zavere još jedan opijajući “gutljaj ambrozije”, jer su ovi papiri retka i veoma očigledna potvrda organizovane “podlosti s predumišljajem” od strane elite. Još od Edvarda Snoudena (Edward Snowden) nije bilo dokumenata koji su tako čvrsto potvrđeni od strane zvaničnih instanci.\nAli, možda i očekivano, teorije zavere sada cvetaju na temu samih Panamskih dokumenata. Jesu li oni autentični, sumnjičavo se upitala čak i grupa aktivista okupljena oko WikiLeaks, koja podržava kako Snoudena tako i Džulijena Asanža.\nNeki veruju da ovaj set iscurelih podataka ima za cilj ublažavanje kriticizma na račun Hilari Klinton, koja je u jeku kampanje za demokratskog kandidata na ovogodišnjim izborima u Sjedinjenim Državama. Nakon ubistva američkih diplomata u sigurnoj kući u Bengaziju 11.septembra 2012, ona se, uoči ovog terorističkog napada, a u svojstvu šefice Stejt Departmenta i samim tim najodgovornija, oglušila o molbe osoblja američke ambasade u Libiji da im se pojačaju bezbednosne mere, uz to i pokušavajući da zataška ovaj masakr time što je u medijima isprva tvrdila kako je ovo ubistvo plod “trenutnih, nekontrolisanih emocija rulje”, dok se kasnije pokazalo kako je napad bio unapred osmišljen od strane ISIS-a. Drugi tvrde kako je američki Stejt Department sam proizveo ovu priču kako bi oblatio svoje političke neprijatelje. Online diskusije na forumu su uzavrele, i, naravno, u njima prednjači čuveni teksaški teoretičar zavere, radio-voditelj i autor mnogih dokumentaraca na urotničke teme, Aleks Džons, koji je takođe sumnjičav i kada je u pitanju motiv onih koji stoje iz ovog curenja podataka. On i Vikiliks izrazili su sumnju na poreklo dokumenata kao i na integritet novinarstva. U pitanju su, kako kažu, organizacije koje finansiraju projektne lidere u ICIJ-u. Ono što je možda najupečatljivije jeste kako se, ovakvim nerazumevanjem situacije oko Panamskih dokumenata kao i nesposobnošću poimanja načina na koji mediji funkcionišu, istovremeno mogu osuditi svi koji traže i otkrivaju stvarne ili navodne skandale oko korupcije, posebno u politici, ali i osnažiti medijska artiljerija koja se nalazi u rukama države. Stoga je afera oko Panamskih dokumenata mač sa dve oštrice. I dalje u vazduhu visi pitanje: da li je ova afera isprodukovana, i, ukoliko jeste, u koje i čije svrhe?\nZa početak, evo malo i pozadine čitave situacije oko curenja Panamskih dokumenata: Nemački list Zidojče Cajtung (Süddeutsche Zeitung) počeo je da prima zaštićene datoteke iz nepoznatog izvora, što je trajalo više od godinu dana. Dokumenti – email poruke, računi, fotografije, itd koji su pripadali panamskoj advokatskoj kancelariji Mosak Fonseka (Mossack Fonseca), koja je već nekoliko decenija opštepoznata “javna tajna” među brojnim poslovnim i javnim ličnostima. Fonseka je bilo mesto specijalizovano za otvaranje ofšor kompanija u ime banaka, koje su ovo činile u ime svojih klijenata. Novine su kontaktirale ICIJ kako bi ova krovna svetska organizacija istraživačkih novinara vodila ono što će ovog aprila postati dosad najveća novinarska međunarodna istraga, obuhvatajući više od 100 novinskih redakcija iz 80 zemalja. Pokazalo se da su njihovi nalazi u nekim slučajevima bili dalekosežno kompromitujući i intenzivno razorni. Do sada, Panamski dokumenti rezultirali su ostavkama islandskog premijera, najvišeg funkcionera u FIFA, kao i šefa Austrijske banke.\nKada je ova vest pukla kao grom iz vedra neba, Putin i njegovi saradnici počeli su da uzvraćaju medijsku paljbu. Ruska državna televizija RT i njena informativna mreža tvrdili su da su zapadni mediji ovim skandalom nastojali da uzdrmaju Putina uoči predstojećih ruskih izbora. Ostali novinski članci postavljali su pitanje da li, koliko i kako je na ovo curenje imala uticaja američka vlada i moćni američki pojedinci.\nOčigledna implikacija bila je da je na ICIJ počelo da se gleda samo kao na medijsku “pokrivku” za one prave, opake igrače koji deluju u tajnosti. Ko su, dakle, donatori koji stoje iza ICIJ-a, s, ko su, dakle, ljudi sposobni da utiču na uredničke i uređivačke aktivnosti u redakcijama širom sveta, i da li ih oni finansiraju?\nICIJ na svojoj internet stranici navodi ko su njegove pristalice koje ga finasiraju. Neki, poput Pulicerovog centra za izveštavanje o krizama, usmereni su ka podsticanju jakog istraživačkog novinarstva. Većina drugih naginjalo je nalevo. Fondacije Otvoreno Društvo (Open Society Foundations), na primer, finansira bogati liberal Džordž Soroš (George Soros), potom Ford fondacija, Adesijum fondacija (Adessium), uz Fondaciju Dejvida i Lusil Pakard, koji svi teže da podrže istraživanja pre svega onih uzročnika koji su povezani sa aktuelnim svetskim stanjem i problemima, recimo, klimatskim promenana.\nTako se može reći da oni koji su uhvaćeni u unakrsnoj vatri Panamskih dokumenata, čemu se pridružio i medijski konzervativac Breitbart, bacaju senku na finansijere novinarskih organizacija.\nOvo se čini kao sasvim fer (U stvari, novinari bi trebalo da se zapitaju da li bi trebalo da javnosti skreću pažnju na finansijere jedne novinske organizacije koju finansiraju republikanski teškaši poput braće Koh ili Šeldona Adelsona. “Da” je pravi odgovor). Direktor ICIJ-a Džerard Rajl, međutim, kaže da osobe koje ispisuju čekove za ICIJ ne pišu preko ove novinarske organizacije svoje priče. Zaštitni zid koji postoji između redakcije i njenih finansijera znači da finansijeri znaju samo to da je na pomolu neka velika priča. On kaže da ne prihvata donacije od onih potencijalnih izvora koji žele da diktiraju reportaže i novinarska istraživanja, tvrdeći da ne postoje nikakvi dokazi da takvi donatori kao što je Ford pokušavaju da igraju uređivačku ulogu. “Novac od finansijera nije bitan u našoj uređivačkoj politici”, dodaje on. “A ne verujem ni u uzimanje njihovog novca samo kako bismo pisali priče na teme koje nam oni diktiraju.”\nIako je ICIJ svoju reputaciju izgradio objavljivanjem informacija o međunarodnim istragama vezanim za poreske rajeve, ova novinarska grupacija nipošto nije specijalizovanaa samo za novac sumnjivog porekla. ICIJ je takođe medijski pokrivao o priče o posledicama aktivnosti Svetske banke, o rudarstvu u Africi, kao i o trgovini leševima.\nAko su ove optužbe plod konspiracije, onda je izvesno da su njeni organizatori u tu bombu upakovali mnogo šrapnela. Čak se i filmska zvezda Džeki Čen našao pod mikroskopom.\nOno što je još verovatnije jeste da je šačica bogatih ljudi krenula da finansira dobro novinarstvo. Već sam imovinski status povezan s njihovim imenima podstiče paranoidne spekulacije. Neki ljudi, na primer, skloni su da atakuju na porodice Rokfelera i Karnegija kao finansijere ICIJ-a. Postoji jedan mali broj “nekih” imena koja pobuđuju daleko žustrije reakcije među teoretičarima zavere. Ova tvrdnja, ipak, nije sasvim tačna. Fondacije povezane sa svakom od ove dve porodice podržavaju matičnu organizaciju kojoj ICIJ pripada, a to je Centar za javni integritet (Center for Public Integrity), mada sam Rajl kaže kako njeno funkcionisanje ne zavisi od novca koji se direktno prima od njih.\nMalo je dokaza koje su teoretičari zavere dosad ponudili kako bi potkrepili svoje teorije. “Verovati u teorije zavere umnogome je nalik podržavanju nekog kandidata”, kaže Džozef Uscinski, profesor na Univerzitetu Majami i stručnjak za teoretičare zavere. “Bez obzira šta da im se kaže, oni će svaku informaciju uvek tumačiti u svetlu svojih predubeđenja, onoga u šta već veruju.”\nKao što Uscinski primećuje, čak je i izveštavanje o Votergejtu od strane dnevnog lista Vašington Post bilo predmet sumnjičavosti i spekulacija.\nDa su Panamski dokumenti nekim slučajem razotkrili veći broj Amerikanaca, manje bi se skeptika pojavilo. Naravno, nekoliko američkih medijskih kuća želelo je da radi sa ICIJ-om, koji god da je bio razlog za tu zainteresovanost, a tu su i stotine stručnjaka za offshore kompanije čiji su fajlovi još uvek na bezbednom.\nOno što smo dosad saznali je isprovociralo Vikiliks da pozove ICIJ na objavjivanje svih dokumenata vezanih za Panamske dokumente. “Krtica” koja je dosad obezbedila ovoliko obimno curenje podataka kaže da će omogućiti nezavisnim novinarskim izvorima da proveravaju postojeće informacije, da će istraživati one informacije o kojima se dosad nije izveštavalo, i na taj način se suprotstavljati svakoj potencijalnoj pristrasnosti. Rajl ne planira da svoj kancelarijski orman otvori za svetsku javnost. On kaže da postoji puno dokumenata sa podacima iz pasoša i ostalih ličnih dokumenata, podacima o osobama čije je korišćenje offshore kompanija legalno, a može biti osetljiv materijal za krađu identiteta mnogobrojnih osoba.\nNeslaganje između dve strane, međutim, moglo je biti razlog zbog kojeg je Rajl napao VikiLiks u intervjuu za magazine Wired. “Mi nismo Vikiliks. Pokušavamo da pokažemo da novinarstvo može biti odgovorno”, rekao je on ovom mesečniku. Od tada, kriticizam od strane Vikiliksa, koji je u početku bio koncentrisan na Panamske dokumente, dodatno poduprt teorijama zavere i propagandom koja se pojavila u medijima onih zemalja čiji su se građani nađli na udaru ovog curenja podataka.\nNakon svega ovoga, postavlja se pitanje: postoji li neki efikasan način za utišavanje galame koja se digla oko Panamskih dokumenata? Postoji jedan način kojeg je sam Rajl uspeo da se seti: “Sve što možete da uradite jeste da radite ono što mislite da je najbolje moguće kada je u pitanju vaša (novinarska) profesija, a onda se udobno zavalite i pustite da samo novinarstvo progovori.”\nJack Murtha, CJR\nLeave a comment Posted in Media, Sveže iz Mreže Tagged Adessium, afera, Afrika, ambasada, američka vlada, artiljerija, Austrijska banka, banka, Bengazi, Centar za javni integritet, Center for Public Integrity, cilj, curenje podataka, datoteke, dokumentarac, dokumenti, donatori, državna, Džeki Čen, Džordž Soroš, Edvard Snouden, Edward Snowden, elita, email, emocija, FIFA, filmska, filmska zvezda, finansira, Fondacija, Ford, forum, fotografije, funkcioner, funkcionisanje, George Soros, grom, grupacija, Hilari Klinton, ICIJ, imena, informacije, informativna, integritet, ISIS, islandski, istraga, istraživački novinar, izbori, javna, javni, kandidat, Karnegi, klijent, konspiracija, korupcija, kriminalci, krtica, legenda, Libija, lideri, list, ličnosti, Mac, magazin, masakr, medijska, međunarodna, mikroskop, Mosak Fonseka, Mossack Fonseca, moćni, Mreža, nalazi, napad, neba, nemački, nesposobnost, novinar, novinarska, novine, novinski, novinski članci, offshore, ofšor, Open Society Foundations, opštepoznata, organizacija, organizatori, osoblje, ostavka, oštrica, oštrice, Panamski dokumenti, papiri, paranoidne, pitanje, plod, podaci, podatak, podlost, poimanje, pojedinci, politika, poreklo, Poruke, poslovni, potvrda, Pozadina, poznate ličnosti, predumišljaj, premijer, pristalice, pristrasnost, profesija, projektni, propaganda, Putin, razorni, razotkriva, računi, reakcije, redakcija, Rokfeler, RT, rudarstvo, rudnik, rulja, ruski, saradnici, Süddeutsche Zeitung, Sjedinjene Države, skandal, specijalizovane, spekulacije, Stejt Department, Svetska Banka, svrhe, tajna, tajnost, televizija, teoretičari zavere, teorija, teorija zavere, terabajt, teroristički, ubistvo, uredničke, uređivačke, urotničke, uzavrele, Vašington Post, vesti, Vikiliks, vlada, WikiLeaks, Wired, zavera, zaštićene, Zidojče Cajtung, zlatni, zvezda, šef, šefica


Ko je minirao Krušik za pet miliona evra – radiosabac.com\nPo onoj narodnoj – kako seješ, tako ćeš i žnjeti, uprava fabrike naoružanja Krušik iz Valjeva i država kao njen vlasnik na kraju prošle godine mogli su da uberu samo – gubitke. Minus je, prema zvaničnim podacima iz finansijskog izveštaja Holding korporacije Krušik u 2020. dostigao 577,35 miliona dinara. Tako su se obistinila strahovanja svih koji su ukazivali da bi pogrešni poslovni potezi koji se vuku godinama unazad, a u koje spadaju i loši, za državnu fabriku štetni ugovori sa privatnim trgovcima oružjem, mogli skupo koštati holding iz Valjeva, piše magazin NIN.\nIz bilansa uspeha i bilansa stanja jasno se vidi i da je ta cena u vidu neto gubitka samo u prošloj godini bila skoro pet miliona evra, za 310.000 evra veća od neraspoređene neto dobiti iz svih ranijih godina\nJoš više od samog gubitka upravu Krušika i državu kao vlasnika trebalo bi da zabrine dramatičan pad poslovnih prihoda, što je svojevrstan signal da firma polako, ali sigurno tone, navodi NIN.\nI dok se zvaničnici hvale kako je Srbija prošlu godinu završila sa padom bruto domaćeg proizvoda od samo jedan odsto i da je po tom pokazatelju bila najbolja u Evropi, poslovni prihodi Krušika, jedne od kompanija za čije je poslovanje država kao njen vlasnik i najodgovornija, pali su za čak 46 odsto, sa 9,6 na 5,2 milijarde dinara.\nPad je, ističe ovaj nedeljnik, počeo i pre pandemije virusa kovid 19, jer je ta fabrika 2018. imala do sada rekordne poslovne prihode od 11,2 milijarde dinara. To posredno upućuje na zaključak da je Krušik više od kovida 19 napao neki drugi „virus“.\nNa to je prvi put, još u januaru 2020. ukazala Državna revizorska institucija, koja je utvrdila da je mine iz Krušika privatna firma Gorana Todorovića GIM, koju je u više navrata zastupao Branko Stefanović, u međuvremenu preminuli otac tadašnjeg ministra policije i aktuelnog ministra odbrane, kupcima iz inostranstva prodavala po znatno višim cenama i tako ostvareni profit zadržavala za sebe, iako to nije smela.\nTime je DRI posredno potvrdio da ni Aleksandar Vučić, ni Nebojša Stefanović nisu govorili istinu dok su se trudili da javnost ubede da u poslovanju Krušika sa GIM-om nije bilo ništa sporno i nezakonito.\nZa razliku od njih, DRI otvoreno sumnja da je 2017. i 2018. GIM, na razlici u cenama po kojima je kupovao mine od Krušika i kasnije ih prodavao krajnjim kupcima iz inostranstva, zaradio više od 16 miliona dolara, a od 1. januara do 7. februara 2020. još skoro 3,8 miliona dolara, ili sve zajedno oko 20 miliona dolara.\n„Komisionar GIM je fakturisao za 10,15 miliona dolara veću vrednost proizvoda inostranim kupcima, nego što je Krušik, iste te proizvode, u 2018. fakturisao GIM-u“, konstatuje DRI u jednom od izveštaja, ali to nije bilo dovoljno nadležnim organima da odmah, pre godinu dana, ispitaju te navode i utvrde ko je za to odgovoran.\nMUP u fabrici\nNIN saznaje da se u međuvremenu situacija donekle promenila i da su nedavno za neke sumnjive ugovore konačno počeli da se interesuju i oni kojima je do sada bio „sumnjiv“ samo uzbunjivač Aleksandar Obradović, koji je prvi upozorio da bivši direktor Krušika Mladen Petković (a istim putem je, po svemu sudeći, nastavio i njegov naslednik Vladan Lukić) privilegovanim privatnim trgovcima oružjem prodaje mine po povlašćenim cenama, u nekim slučajevima čak i ispod cene koštanja.\nVladimir Gajić, branilac Aleksandra Obradovića, kaže za NIN da on i njegov klijent imaju dosta pouzdane informacije da su pripadnici MUP-a nedavno bili u Krušiku.\n„Oni su oduzeli dokumentaciju koja se odnosi na poslovanje sa firmom GIM i još jednom od privatnih kompanija za trgovinu oružjem“, ističe Gajić.\nNIN navodi da je jedno od pitanja na koja nikada nećemo dobiti odgovor i da li bi pripadnici MUP-a ikada proverili navode DRI o ugovorima Krušika i GIM-a da je na čelu MUP-a ostao Nebojša Stefanović? I da li bi, da je država na vreme reagovala i preduzela neke od mera koje su joj bile na raspolaganju, mogla da spreče da Krušik od profitabilnog preduzeća postane gubitaš, čiji će minus morati da pokrivaju svi poreski ob-veznici, kao što je to već bio slučaj sa nekim drugim javnim preduzećima i onima u vlasništvu države.\nZa sada nema nikakvih informacija o tome šta su pripadnici MUP-a otkrili iz ugovora Krušika i GIM- a, niti nagoveštaja da li će ta navodna istraga biti proširena i na utvrđivanje potencijalnog sukoba interesa i trgovinu uticajem, odnosno na čelne ljude nekih ministarstava bez čijeg zelenog svetla nijedan metak, nijedna mina, nijedna puška ne mogu da budu prodati stranim kupcima, ukazuje NIN.\nOstaje da se vidi hoće li istragom biti obuhvaćeni i drugi trgovci oružjem, među kojima je i Slobodan Tešić, jedan od finansijera SNS-a. Nažalost, i pre nego što policija i tužilaštvo kažu šta imaju, neke stvari su sada mnogo jasnije nego što su bile pre godinu dana.\nIzmeđu 2019. i 2020. prihodi Krušika od prodaje proizvoda i usluga pali su sa 8,94 na samo 4,97 milijardi dinara, s tim što su prihodi od prodaje na inostranom tržištu prepolovljeni, sa 7,27 na 3,86 milijardi dinara.\nKako li će i samom direktoru Vladanu Lukiću sa ove vremenske distance izgledati neka zvanična saopštenja Krušika iz maja i juna 2020, u kojima je sve vrcalo od optimizma, pita Nin.\nU prvom se navodi da „posebno afirmativno zvuči činjenica da je u prva četiri meseca 2020. na inotržištu zaključeno za 25 odsto više novih ugovora u odnosu na kompletnu prethodnu godinu“ i da su „naša očekivanja da će se ovakav trend nastaviti i u drugom delu godine“. To saopštenje objavljeno je 19. maja, dakle ne pre proglašenja pandemije, već kada je već ukinuto vanredno stanje uvedeno zbog kovida 19.\nSamo mesec dana kasnije, 17. juna usledilo je i drugo saopštenje, u kome se javnost obaveštava da je uprava Krušika uspela da „u prvih pet meseci 2020. ugovori poslove koji su za 50 odsto veći od celokupnog ugovaranja u 2019. godini“ i da je „Krušik na dobrom putu da ponovo ostvari značajne izvozne rezultate“.\nNIN ističe da bi bilo lepo da sada direktor i zaposlenima u Krušiku, i članovima Vlade, koji su nadležni za gazdovanje državnim preduzećima, objasni kako je posle toliko više ugovorenih poslova sa kupcima iz inostranstva izvoz u 2020. bio za 47 odsto manji nego 2019? I ne bi bilo lepo da sada kao alibi za sve teškoće navodi koronu, jer je u maju i junu 2020. tvrdio da je Krušik, „iako suočen sa krizom svetskih razmera izazvanom korona virusom, uspeo da obezbedi u najtežim trenucima nove poslove, da skoro u kontinuitetu proizvodi i da sebe ponovo dovede u stabilnu poslovnu situaciju“.\nŠta će biti s radnicima\nIako zaposleni svoje nezadovoljstvo polako počinju da iskazuju sve glasnije, velika je nepoznanica kakva će biti sudbina 2.842 zaposlena, koliko ih je prošlog meseca bilo na platnom spisku. Od njih su, kako navode u samoj upravi, dve trećine nekvalifikovani radnici.\nPre nego što su privatni trgovci oružjem počeli da „skidaju kajmak“ i za sebe zadržavaju lavovski deo profita od prodaje mina, Krušik je 2018. imao 3.263 zaposlena, što za stalno, što na određeno vreme. Već naredne platni spisak je bio „kraći“ za 77 imena, a u poslednjih 14 meseci bez posla je ostalo još 344 ljudi.\nKako li njima sada zvuči Vučićevo obećanje, koje im je dao prilikom obilaska fabrike, 9. marta 2020: „Nećete imati problema ni sa platama, nećete imati problema ni sa poslom“.\nA, eto, 12 meseci kasnije, neki od njih ne da nemaju probleme, već nemaju – posao.\nIstine radi, teško da je i moglo biti drugačije, pogotovo ako se ima u vidu da kada se ukupan trošak za zarade podeli sa brojem zaposlenih, ispada da je 2020, kada je Krušik iskazao minus od pet miliona evra, svaki radnik u proseku dobijao veću platu nego 2018, kada je Krušik iskazao neto dobit od dva miliona evra.\nOčito će i to narod – pozlatiti. Kao i sve ostalo, jer živimo u zlatno doba.\nNajneobičnije je što se i sama uprava javno hvali da je od oko 54 miliona dolara prihoda lane 35 miliona dolara ili 64 odsto otišlo na zarade i druge naknade zaposlenih, pri čemu je prosečna neto plata bila 56.811 dinara, a regres za godišnji odmor oko 85.000 dinara.\nIstraga protiv uzbunjivača tapka u mestu\nOd oktobra 2020. u krivičnoj istrazi koju Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal vodi protiv Aleksandra Obradovića ne dešava se ništa, kaže za NIN advokat Vladimir Gajić, branilac uzbunjivača iz Krušika.\n„Tada je saslušan kao svedok državni sekretar Ministarstva trgovine, a planirano saslušanje direktora Krušika je odloženo zbog njegove bolesti. Skoro šest meseci od tada istraga je u nekoj vrsti hibernacije“, ističe Gajić.\nOn objašnjava da Viši sud još nije odlučivao o pravnom leku, koji je podneo nakon što je njegovu pritužbu Apelacionom tužilaštvu za nezakonito postupanje šefa Tužilaštva za visokotehnološki kriminal Branka Stamenkovića i postupajućeg zamenika tužioca Aleksandra Momčilovića, rešenjem odbio tužilac Ratko Marković, kome je Stamenković šef.\nKaže i da je u kontaktu sa Fondacijom Kluni, koja će pratiti slučaj ako dođe do suđenja.


Isto rješenje, drugi datum: Mihail Peskov opet protjeran\nPeskov, kome supruga i dijete žive u Crnoj Gori, finansijski je direktor u kompaniji koja gazduje budvanskim hotelom“ Avala“ i kolašinskom „Bjankom“\n21.04.2015. 06:31h Ažurirano: 21.04.2015. 06:31h\nDoskorašnji finansijski direktor kompanije “Beplpler & Jakobson“ Mikhail Peskov ponovo je protjeran na dvije godine iz Crne Gore, nakon što mu je uručeno rješenje o zabrani boravka.\nNakon što je prvi put protjeran u julu prošle godine, Peskov se prije 15 dana vratio u Crnu Goru, kada je pred Upravnim sudom oborio rješenje o zabrani ulaska koje je izreklo Odjeljenja granične bezbjednosti Bar, kancelarije u Budvi.\nOn, međutim, tvrdi da mu je uručeno isto rješenje, sa promijenjenim datumom, nakon što je u Crnoj Gori proveo samo nekoliko dana.\nOvo je treće protjerivanje čelnih ljudi kompanije u proteke dvije godine. Peskov, kome supruga i dijete žive u Crnoj Gori, finansijski je direktor u kompaniji koja gazduje budvanskim hotelom“ Avala“ i kolašinskom „Bjankom“.\nOn je u više navrata upozoravao da će doživjeti istu sudbinu kao i administratvni direktor firme Viktor Golikov, koji je u septembru 2013. protjeran na dvije godine. Golikov je poslije osam mjeseci uspio da pred Upravnim sudom obori rješenje Ministarstva unutrašnjih poslova, nakon čega se vratio u “Avalu”.\nPravni zastupnik Peksova odmah je MUP-u podnio žalbu na najnovije rješenje Sektora granične polciije.\nKompanija “Beppler & Jacobson Montenegro” podružnica je istoimene londonske kompnije, koja je početkom godine prešla u vlasništvo ruskog biznismena Igora Lazurenka, nakon što je poslije sudskog spora isplatio akcijski udio doskorašnjeg partnera Zorana Ćoća Bećirovića.\nIgor LazurenkoHotel BjankaBeppler & Jacobson MontenegroMihail PeskovHotel AvalaZoran BećirovićMUP Crne Gore\n20.09. 09:40 h\t342\t90113\n20.09. 15:25 h\t177\t58644\n20.09. 06:15 h\t549\t57119\n20.09. 14:03 h\t527\t43516\n20.09. 06:45 h\t60\t42858


Sportske.net - Isinbajeva neće u Rio pod olimpijskom zastavom\nIsinbajeva neće u Rio pod olimpijskom zastavom\nRuska atletičarka Jelena Isinbajeva rekla je da se neće takmičiti pod olimpijskom zastavom ako atletičari njene zemlje budu suspendovani sa Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru.\nRuski atletski savez je kažnjen zbog navodnog sistematskog dopinga, a Svetska atletska federacija (IAAF) bi sutra trebalo da odluiči da li će Rusiju vratiti u program Olimpijskih igara u Rio De Žaneiru.\nAko suspenzija ostane na snazi, Isinbajeva se neće takmičiti u Riju.\n"Ako ceo ruski tim bude suspendovan, i ja ću biti suspendovana. Ako se takmičim, to će biti jedino pod ruskom zastavom", rekla je ruska skakačica s motkom, prenosi Bi-Bi-Si (BBC).\n"Bilo je predloga da se takmičim pod zastavom Međunarodnog olimpijskog komiteta, ali to ne izgleda kao realna mogućnost", dodala je Isinbajeva, koja je osvojila zlatne medalje na Igrama 2004. i 2008. godine.\nJelena Isinbajeva, trostruka svetska šampionka, podržala je borbu protiv dopinga, ali je istakla da "čisti" sportisti ne treba da ispaštaju.\n"Razumem da IAAF treba da pokrene snažnu akciju i iskoreni doping, ali mislim da nije fer 'čistim' ruskim sportistima zabraniti da se takmiče. Tokom 20 godina nikada nisam pala na doping testu, bilo u Kini, Sjedinjenim Američkim Državama ili bilo kojoj evropskoj zemlji", rekla je Isinbajeva.\nBravo! Tako se voli i postuje svoja zemlja. MOK je politicka organizacija, ovo nema veze sa sportom.


<< < 8 9 10 11 12 13 14 15 > >>Ukupno: 1419 | Prikazano: 101 - 110\nPreminulo još 39 osoba, 7.201 novozaraženih\nPreminulo još 38 pacijenata u Srbiji, nova 7.232 slučaja zaraze\nPreminulo 38 pacijenata u Srbiji, koronavirusom zaražene još 6.424 osobe\nPrema najnovijim podacima u Srbiji je u poslednja 24 sata, koronavirus potvrđen kod još 6.424 osobe, od testirane 20.584.\nUmrlo još 37 osoba u Srbiji, novih 5.255 slučajeva zaraze\nUmrlo 35 osoba, zaraženo još 6.745 ljudi u Srbiji\nPrema najnovijim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 sata koronavirus potvrđen kod još 6.745 osobe, od 22.547 testiranih.\nPreminula još 34 pacijenta u Srbiji, nova 7.572 slučaja zaraze\nRadnički FK fudbal Niška Banja Aleksandar Vučić saobraćajna nezgoda Zoran Perišić poplava Pirot Vlada Republike Srbije Kuršumlija Darko Bulatović Dom zdravlja Vranje SNS Tržnica JP Prokuplje košarka Gradina Dragana Sotirovski Beograd Preševo Klinički centar SPC investicije Južna Srbija Info saobraćaj Medijana gradska opština Niš DS studenti ubistvo Leskovac Vladičin Han policija Goran Cvetanović Klinički centar Niš recept Aleksinac Skupština grada Niša Koronavirus


Postoji li korporativno volontiranje u BiH? - Institut za razvoj mladih KULT\nPoznato je da u Bosni i Hercegovini postoje društveno odgovorne kompanije. Međutim, pitanje je postoje li kompanije koje sistemski omogućavaju svojim zaposlenicima volonterski angažman za dobrobit zajednice u toku radnog vremena?\nUpravo takva praksa predstavlja korporativno volontiranje. U Evropi i svijetu je vrlo priznata, kako od društva tako i od vlasti, kroz osiguravanje određenih beneficija tim kompanijama. Bosna i Hercegovina nema u potpunosti sistemski prepoznato korporativno volontiranje u zakonskim i podzakonskim aktima. U Članu 9. Zakona o volontiranju Republike Srpske prepoznato je korporativno volontiranje, dok u druge dvije administrativne jedinice ne postoji takva praksa. Međutim ne postoje ni prepreke za provođenje korporativnog volontiranja u BiH, pa tako imamo i pozitivne primjere među kompanijama koje u internim pravilnicima imaju sistemski uređeno korporativno volontiranje. Kakva je trenutna zakonska legislativa po ovom pitanju u BiH možete saznati u interaktivnoj infografici na linku www.volontiraj.ba/infografika. Na ovoj infografici moguće je pronaći i definiciju korporativnog volontiranja, primjere iz prakse, prednosti za kompanije, zaposlenike i društvo, te druge korisne informacije poput smjernica kako urediti korporativno volontiranje u svojoj kompaniji.\nInstitut za razvoj mladih KULT u saradnji sa Udruženjem poslodavaca FBiH i uz finansijsku podršku Evropske unije od 2019. godine provodi projekat „Poboljšanje ljudskih prava u privrednom sektoru u BiH“ u okviru kojeg je razvijana i online platforma za sistemsku podršku korporativnom volontiranju www.volontiraj.ba. Na ovoj platformi kompanije iz BiH mogu pronaći aktivne projekte kojima je potrebna podrška korporativnih volontera i vrlo jednostavno pridružiti se tim projektima i na taj način doprinijeti zajednici. Korporativni volonteri, putem platforme, do sada su pružili podršku u 8 projekata i za to vrijeme investirali preko 80 sati svog rada.\nPored konkretne pomoći i doprinosa društvu, prednosti korporativnog volontiranja za kompanije ogledaju se i u jačanju reputacije kompanije, izgradnje povjerenja između zajednice i kompanije, poticanje drugih kompanija za doprinos u rješavanju zajedničkih problema, ali i povećanje timskog rada i zadovoljstva zaposlenika.\nInstitut za razvoj mladih KULT poziva sve zainteresirane privredne subjekte da se besplatno registruju na online platformi www.volontiraj.ba i tako se pridruže nekom od aktivnih projekata i pokažu solidarnost sada kada je najpotrebnija.


Ceca Ražnatović i Saša Matić rešili su da dugogodišnje prijateljstvo krunišu saradnjom, pa sada zajedničkim snagama biraju pesmu.\nUspeh zagarantovan: Prijovićka snima duet\nKako joj karijera ide uzlaznom putanjom, tako se Aleksandrin tim potrudio da njenu karijeru poveća na viši nivo. Pevačica je zato odlučila da iznenadi svoje fanove jednim duetom.\nNakon što je pevač Ljubomir Perućica rekao da bi rado snimio duet sa bivšom devojkom Aleksandrom Prijović, iako bi to smetalo njenom sadašnjem dečku Filipu, ona je nekadašnjoj ljubavi...\nKad može Dačić, što ne bi i moj Mrka?!\nPevačica Ana Bekuta je izgleda nagovorila svog partnera Milutina Mrkonjića da snime duet i nada se da će njihova zajednička pesma postati hit.\nVIDEO: Ovako zvuče Ceca i Brena u duetu!\nCeca Ražnatović i Lepa Brena iznenadile su goste na jednoj privatnoj žurki u Bugarskoj kada su zajedno otpevale Cecin hit "Zaboravi".\nDa li je Ceca dobila "poziv koji se ne odbija"?\nSlovenački bend Lajbah je iznenadio novinare i široku javnost kada su upitani sa kim bi želeli da snime duet iz Srbije.\nOpljačkana Ljupka: Ukrali joj omiljeni pištolj?!\nAna Nikolić: Veljko Ražnatović je mlad i sladak\nHit: Kad se spoje Vlado i Riska, dobijete...\nNovi snimak koji se pojavio na Jutjubu, preti da postane pravi hit. Reč je o "duetu" pevača Vlada Georgieva i Ristane Golubović, popularne Riske iz serije "Srećni ljudi".\nEra menadžer: Na estradu gura prodavačicu voća\nPevač Era Ojdanić pokušava da na estradu dovede Anu Zoricu koja 18 godina drži firmu za izvoz voća i povrća. Njihova pesma se zove "Mi smo narodnjaci".\nUskoro duet sa Cecom?\nNedavno je Saši Matiću (36) i Severini Vučković (42) uručeno priznanje "Vesti" koje su dobili za duet "More tuge" u našoj tradicionalnoj anketi za najbolju pesmu u 2014. u kategoriji zabavne...\nMajk Tajson snima duet sa Madonom\nBivši bokserski šampion Majk Tajson (48) otkrio je da je sa Madonom (56) otpevao pesmu "Iconic", koja će se naći na njenom novom albumu "Rebel heart", koji izlazi 9. marta.


VUČEVIĆ SA NOVIM ŠEFOM DELEGACIJE EVROPSKE UNIJE U REPUBLICI SRBIJI | Novi Sad\nPočetna stranica › VUČEVIĆ SA NOVIM ŠEFOM DELEGACIJE EVROPSKE UNIJE U REPUBLICI SRBIJI\nVUČEVIĆ SA NOVIM ŠEFOM DELEGACIJE EVROPSKE UNIJE U REPUBLICI SRBIJI\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji ambasador Emanuel Žofre sastali su se u Gradskoj kući u Novom Sadu. Gradonačelnik Vučević zahvalio se ambasadoru na poseti, kao i na podršci EU u realizaciji važnih projekata za Novi Sad i Srbiju, kao što su izgradnja Žeželјevog mosta i zgrade pravosudnih organa, rešavanje stambenog pitanja izbeglica i mnogi drugi projekti u vitalnim oblastima.\nVučević je istakao da Novi Sad kao lokalna samouprava značajno uzima učešće u aktivnostima koje Srbiju približavaju porodici evropskih zemalјa, ali i da ''Srpska Atina'' tradicionalno neguje evropske vrednosti, odnosno toleranciju i harmoničan suživot brojnih nacija. Zvaničnici su ocenili i da EU info kutak u Novom Sadu dobro radi doprinoseći informisanju građana o procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji i uticaju tog procesa na njihov život.\nAmbasador Emanuel Žofre čestitao je Novom Sadu na uspešnoj realizaciji evropskih projekata i ocenio kao veoma važne sve aktivnosti koje doprinose stabilnosti u regionu koja je preduslov ukupnog napretka.\nSagovornici su izrazili uverenje da će dosadašnja dobra saradnja biti nastavlјena, a sve u cilјu zajedničkog zalaganja za vladavinu prava i stvaranje stabilnog demokratskog okruženja koje je preduslov za ekonomski rast i pobolјšanje životnog standarda svih građana.


Kako se rođeni Londonac Džeremi Parker zbližio sa Crmničanima - Vijesti.me\nNAŠAO I POSAO\nKako se rođeni Londonac Džeremi Parker zbližio sa Crmničanima\nU Hrvatskoj je mnogo komercijale i biznisa, a Bosna i Crna Gora su slične, sve je \_"polako\_", biznis nije najvažnija stvar već prijatelji, familije, odnosi među ljudima Edit\nRadomir Petrić 22. avgust 2011, 18:31 ažurirano 26. februar 2019, 01:38\n"Uvijek volim da kažem da je izlazak na jezero nešto poput meditacije, put da se u svakom smislu osvježiš. Ako u sebi imaš bijesa, ili si pod udarom stresa, izađeš u kajaku i desi ti se nešto poput restartovanja kompjutera. Odmah se umiriš-kajak je potpuno tih, čuješ vjetar, vodu, ptice", ovo su dosad najjače impresije Skadarskim jezerom koje "Vijestima" priznaje Džeremi Parker (22), engleski državljanin koji minulih mjesec dana boravi i radi na Virpazaru.\nPrvi mi je jezik ruski, drugi srpski. Treća godina je godina razmjene, proveo sam je u Irkutsku u južnom Sibiru, a ovdje sam dosta boravio u regionu\nOvaj rođeni Londonac radi kao vodič u kajak turama koje na Skadarskom jezeru, ali i u Boki, organizuje agencija "Kajak-Montenegro“ iz Herceg Novog. Od sve brojnije grupe izvanjaca koja dolazi u Crnu Goru ne samo da odmara, već i da radi, Džeremi u startu odskače sposobnošću direktne komunikacije sa domaćinima: student je slavistike na Univerzitetu Notingem, ostala mu je još finalna-četvrta godina.\n"Prvi mi je jezik ruski, drugi srpski. Treća godina je godina razmjene, proveo sam je u Irkutsku u južnom Sibiru, a ovdje sam dosta boravio u regionu. Lani sam bio u Bosni, radio na farmi konja, pa onda četiri dana u Beogradu, malo duže u Hrvatskoj, ovo mi je prvi put da sam u Crnoj Gori. Ovdje sam do prvog septembra, onda se vraćam u Beograd na tronedjeljni kurs jezika, pa potom u Englesku”, nastavlja sezonski žitelj Crmnice.\nU Londonu živi u Jugozapadnom Ričmondu, kaže, ulični neredi nijesu doprli u ta kraj "ali, stigli su baš blizu, tu do Krojdona“.\nNa Virpazaru, smješten je u "Virskom pabu", smije se i kaže da je to "sjajna igra riječi". Preko dana se zanima kajak-turama, uveče svira gitaru i pjeva u konobi "Badanj“. Na repertoaru su "uglavnom engleske i neke ruske" pjesme, a nađe se i pokoji hit „Kings of Leon“, „Radiohead“...\nDžeremi se lako zbližio sa ljudima u Crnoj Gori (Foto: Facebook)\nNa Virpazaru, smješten je u "Virskom pabu", smije se i kaže da je to "sjajna igra riječi". Preko dana se zanima kajak-turama, uveče svira gitaru i pjeva u konobi "Badanj“. Na repertoaru su "uglavnom engleske i neke ruske" pjesme\n"U principu, imam dva ili tri dana u sedmici kad baš radim ture po jezeru, pa imam mnogo vremena da odmorim. Klijenti su mi uglavnom Englezi, pa Italijani, Mađari, Holanđani.\nZasad još nema Crnogoraca, a nekad i ljudi iz ex-Yu rentiraju kajake, ali, samo na sat-dva. Poludnevne ture koje ja vodim traju 4-5 sati, sa najmanje tri sata kajakinga i najmanje pola sata koje ostavimo za kupanje, obilazak manastira na jezerskim ostrvima. Najljepše vrijeme da se izađe na jezero je baš rano ujutro, ili u tri sata popodne, jer nije toliko toplo, a svjetlo je tada najjače", nastavlja Džeremi.\nSagovornik "Vijesti“ napominje da je plovidba kajakom potpuno drugačije iskustvo od tura motornim brodom-može se prići i u "najveći“ plićak, gdje je voda najmirnija. Na jezero vodi turiste sa Virpazara i sa Rijeke Crnojevića, a uradio je i morsku turu iz Herceg Novog: razlika je, kaže prije svega u talasima i veći su brodovi, ali, "zaista je lijepo jer idete pravo sa plaže i imate mnogo lijepog da vidite u Boki“.\nKao vodič, uvijek ima što da kaže turistima o Skadarskom jezeru, flori i fauni, promjenama koje slijede sa novim godišnjim dobom.\n"Moje je i da brinem o klijentu, eventualno da se riješi kakav problem ili manja povreda. Kajaci su singl i sa dva sjedišta, zahtijevaju više vještinu nego snagu, a ovakve ture su inače i najbolje za porodice jer roditelji ne moraju da brinu za djecu”, nastavlja mladi Englez.\nU Hrvatskoj je mnogo komercijale i biznisa, a Bosna i Crna Gora su slične, sve je "polako", biznis nije najvažnija stvar već prijatelji, familije, odnosi među ljudima\nNikakav mu nije bio problem da se zbliži sa Crmničanima, za narod kaže da je veoma dobar i da ima mnogo vremena da priča sa njim. Odmah je primijetio da ovdje ljudi brinu jedni o drugima.\n"Virpazar je vrlo jaka zajednica koja se pomaže, svi su ljubazni, ako ima problema, odmah se rješavaju. I za samo mjesec dana mogao sam mnogo da naučim o Crnogorcima. Iznenađen sam kako su u regionu ljudi drugačiji, u Hrvatskoj je mnogo komercijale i biznisa, a Bosna i Crna Gora su slične, sve je "polako", biznis nije najvažnija stvar već prijatelji, familije, odnosi među ljudima.\nKako bi rekla jedna engleska izreka, "ljudi rade da bi živjeli, ne žive da bi radili", poručio je Parker.


Grčić u Šibeniku o padu BDP-a: „Novom mjerom povećat ćemo plaće i potaknuti potrošnju“ - Šibenik News - Šibenik, obala, Hrvatska\nGrčić u Šibeniku o padu BDP-a: „Novom mjerom povećat ćemo plaće i potaknuti potrošnju“\nBranko Grčić, potpredsjednik Vlade i ministar regionalnoga razvoja i fondova Europske unije danas je u Šibeniku komentirao vijest o padu BDP-a te Vladinu mjeru reforme poreznog sustava kojom bi se trebale povećati plaće velikom broju radnika.\n„S jedne strane imamo pozitivne ekonomske pokazatelje, kao što je rast industrijske proizvodnje, kao što je rast izvoza više od 13 posto u prvih šest mjeseci i pad nezaposlenosti na godišnjoj razini, a s druge strane imamo probleme koji se preko noći ne mogu riješiti. To je primjerice vrlo teško stanje u građevinskom sektoru. Analize Državnog zavoda su pokazale da je ključni negativni utjecaj upravo u građevinskom sektoru i u osobnoj potrošnji. Vlada radi na pripremi velikih, zaista vrijednih projekata koji su vrijedni nekoliko milijardi eura koji će se sufinancirati iz EU fondova koji će sigurno potaknuti građevinarstvo u Hrvatskoj“, kazao je Grčić.\nNajavio je kako bi i povećanju BDP-a trebala doprinijeti i nova mjera Vlade kojom će kroz porezni sustav povećati plaću za gotovo milijun zaposlenih. „Mislimo da ćemo time potaknuti osobnu potrošnju kao ključni drugi negativnosti BDP-a. dakle Vlada s ciljanim mjerama radi na onim komponentama koje negativno utječu na BDP. Isto tako, imamo očekivanja i od privatnog sektora da sa svoje strane učini sve da se pozitivni trendovi, prije svega u industriji nastave.\nNa novinarsko pitanje kako komentira činjenicu da se mnoge općine i gradovi u Hrvatskoj bune upravo zbog manjih proračuna koji će se srezati zbog poreze reforme, Grčić odgovara: „Jedan dio toga ćemo kompenzirati, ali ne sve te ćemo na taj način izvršiti pritisak na jedinice lokalne i regionalne samouprave da se i one unutar sebe restrukturiraju. Ne smijemo biti dvolični i s jedne strane tražiti reforme lokalne samouprave, a kada Vlada donese mjeru koja ide u i tom smjeru onda tražiti dlaku u jajetu. To nije dobar pristup.“


CRNO-BELI NA PUTU ZA INSTANBUL: U utorak protiv Bahčešehira - Šćepanović i Mika se nadaju pobedi! - Evrokup, Košarka, Vesti\nAleksandar Rakočević 19.10.2020., 14:45\nU okviru četvrtog kola Evrokupa, košarkaši Partizana NIS će 20. oktobra igrati protiv turskog Bahčešehira. Meč je na programu od 18 časova.\nKošarkaši Partizana NIS krenuli su put Istanbula gde će se u utorak, 20. oktobra sastati sa ekipom Bahčešehira u okviru 4. kola Evrokupa. Nakon pobede u Železniku, crno-beli će sutra odmeriti snage sa turskim timom u meču koji počinje od 18 časova.\n– U ovom veoma teškom periodu, napornom zbog putovanja, gustog rasporeda i teških utakmica moramo pokazati karakter koji je preduslov za dobar rezultat. U ovom sistemu takmičenja gde nemate prava na grešku, gde pre svega nemate vremena za trening i pripremu utakmice, veoma je bitno biti fokusiran, sačuvati koliko-toliko pozitivne energije da se u utakmicama za koje nemate dovoljno vremena za pripremu, oslonite se na principe koji su već postavljeni. Očekujem težak duel, Bahčešehir je ekipa koja igra promenljivo, nisu do sada zabeležili pobedu, ali su namučili Uniks u Kazanju gde su izgubili u poslednjoj sekundi. Ekipa ima kvalitet i svakako treba očekivati njihovu reakciju nakon poraza i u turskom prvenstvu i u Evrokupu – istakao je Šćepanović.\nPROČITAJTE JOŠ: NEPRIJATNO IZNENAĐENJE ZA MATIJU NASTASIĆA: Fudbalere Šalkea ispred stadiona sačekalo 80 huligana – srpski reprezentativac u centru nemilih zbivanja!\n– Očekujemo tešku utakmicu kao i u svim mečevima Evrokupa, posebno zato što igramo na gostujućem terenu. Kao što znate, već smo odigrali dve utakmice u gostima i one nisu prošle onako kako smo se nadali. Sa ili bez navijača je uvek teško igrati u gostima zbog putovanja. Nadam se da smo naučili lekciju na prethodnim utakmicama i da ćemo sutra izboriti pobedu – istakao je Mika.\nErik MikaKK PartizanVlado Šćepanović\nPrethodna vest OSTOJIĆ GRMEO SA KLUPE NAKON DOSUĐENOG PENALA ZA ZVEZDU: Štoper Partizana snimljen dok viče – ‘Znao sam da će ovo da uradi, znao sam, bre’ (VIDEO)\nSledeća vest POZNATO JE ZBOG ČEGA JE VOĐA NAVIJAČA SINOĆ BIO U LOŽI: Vuletić – ‘U loži je bio jedan opasan kriminalac, čovek sa Interpolove poternice’


Beograd, jan 2016.\nU januaru mesecu, ekipa Breeze Magazina iskoristila je sneg na ulicama Beograda i organizovala akciju street snowboardinga pod imenom "Snowtown Madness". Na odabranim lokacijama članovi redakcije su se zabavili i provozali svoje daske, prvi put u ovoj godini. Stepenice, ulice, staze, brda, nasipi. Bilo je zabavno, i nadamo se prilici da sve ovo ponovimo u nekom trenutku.\nZabava na snegu pruža širok dijapazon mogućnosti, od onih uobičajenih poput sankanja, grudvanja i pravljenja sneška, do vožnji na neobičnim, opasnim, ponekad i sluludim mestima. Viđali smo i po desetak sanki vezanih jedne za druge, koje motorno vozilo vuče priličnom brzinom, a van grada nije neobično da ovakav 'vozić' vuče traktor, ili čak pravi pravcati konj! važno je da je veselo i zabavno, a ne bi bilo loše da bude i bezbedno, čisto da na kraju ne bude - igračka-plačka.\nLokacije kao što je Beogradksa Arena, Sportski centar 11. april, Bežanijska Kosa, ali novobegradski blokovi i Savski nasip, mesta su na kojima maštovita ekipa može da se zabavi. Prednost smo davali lokacijama na kojima možemo da se puštamo, ali ni vučenje automobilom ima svojih čari. Zamislite samo, kad sneg napada na beogradska brda, vi se spuštate, vozite, umesto tabača snega vidite grtalice, a umesto ski passa koristite Bus Plus.\nU zemljama sa više snega, vožnja po ulicama nije neubičajena stvar, dok mi moramo čekati da se stvore uslovi za to. U Beogradu se to svodi na nekoliko dana u sezoni, eventualno u dva-tri navrata, a tada treba biti pripremljen, organizvati ekipu i sve što je potrebno, i onda zezanje može da počne. Dan proveden u akciji u gradu pod snegom često je i zanimljiviji i zabavniji od dana na planini. Sve je drugačije, svaka lokacija i spust su novi izazov. Nema utabanih staza, nego se snalazite, ispitujete svoje mogućnosti i otkrivate nove stvari. Ovo je prilika koju ne treba propustiti.\nTakođe, možete da pogledate i kompletan foto album sa događaja koji se nalazi na našoj facebook stranici, ili odgledate kratki video snimak: Foto album - Snowtown Madness\nSnowtown Madness (vol1)\nSnowtown MadnessKombank arena, 11. april, Bezanijska Kosa#snowshow\nPosted by Snow Show on Monday, January 4, 2016


Novinar dočekao pravdu, a ovako su SNS likovi podržavali Simonovića (VIDEO) - mediji.net\nBivši predsednik opštine Grocka Dragoljub Simonović osuđen je danas na četiri godine zatvora zbog paljenja kuće novinaru Milanu Jovanoviću. Kada je opozicija napravila skup pre dve godine u ovoj opštini i zahtevala Simonovićevu ostavku, koja je ubrzo i konstatovana, njegove pristalice napravile su "kontramiting" i javno mu pružale podršku uz uzvike "Đilase, lopove" i "Boško, fašisto".\nPre dve godine Simonovićevi politički SNS sledbenici napali su opozicione lidere na sramnom "skupu podrške"! Tada je na sednici SO Grocka prihvaćena ostavka predsednika te opštine Dragoljuba Simonovića, optuženog da je nalogodovac paljenja kuće novinara Milana Jovanovića, novinara Žig info, što je danas i prvostepeno potvrdio sud!\nskup podrškeNova tema


Protiv Rusije i obaranjem cene nafte - Sputnjik Srbija\n21:08 05 Jun 2020\nProtiv Rusije i obaranjem cene nafte\n18:11 28.09.2016 (osveženo 08:25 02.10.2016) Preuzmite kraći link\nDogovor OPEK-a o zamrzavanju ili smanjenju proizvodnje nafte na sastanku u Alžiru moguć je ako se sagledaju ekonomski aspekti, ali je politika ipak presudna, pa šanse za neki dogovor nisu velike, smatraju sagovornici emisije „Energija Sputnjika“.\nIvan Nikolić, ekonomisa i član Saveta guvernera Narodne banke Srbije, smatra da trenutni pritisci na Rusiju sa svih strana ukazuju da će se cena nafte držati na nivou ispod 50 dolara za barel samo zato što to Moskvi ne odgovara.\n„Za Rusku Federaciju to su izvori prihoda koji se ne mogu kompenzovati ili zameniti u nekom prihvatljivom roku. Standard građana, a potom i geopolitički strateški položaj zavise od cene nafte. Ja sam skeptičan šta će doneti taj sastanak. Na prethodnom, načelno je bilo dogovoreno da će pokušati da održavaju postojeću proizvodnju, a vidimo da je Saudijska Arabija povećala proizvodnju“, kaže Nikolić.\nOn objašnjava da ako jedan naruši dogovor onda svi gube i ističe da je jako teško organizovati društvo, ili u ovom slučaju OPEK tako da se poštuju dogovori.\nTomislav Mićović, generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije, na pitanje šta može da se očekuje od neformalnog susreta OPEK-a u okviru Međunarodnog energetskog foruma u Alžiru od 26. do 28. septembra kaže:\n„Uvek mi to zvuči kao jedno nekorektno dogovaranje naftnih kompanija usmereno protiv potrošača.“\nOn objašnjava da su dogovori oko podizanja cena nafte usmereni ka tome da se dođe do održive cene eksploatacije, odnosno prodaje. Mićović smatra da je sa sadašnjim cenama sirove nafte nemoguće dugoročno očuvati sistem. Na pitanje koja je cena neophodna da bi se obezbedio kakav takav razvoj i povratak u održivi sistem eksploatacije, Mićović kaže da ne postoji jedinstveno mišljenje, ali da je optimalna cena između 50 i 100 dolara za barel.\n„To u velikoj meri zavisi od toga kolika će biti potrošnja. Zapravo, uravnoteženost između proizvodnje i potrošnje je ono što diktira cenu, dok god imamo ovoliko veću proizvodnju i ponudu nego potrošnju ne postoji nijedna mera koja može da obrne trend cene. Ono na šta mogu da utiču jeste proizvodnja. Proizvođači nafte pokušavaju da utiču ograničenjem, a da li će uspeti i u kojoj meri videćemo“, kaže Mićović.\nIvan Nikolić veruje u dogovor radi održivosti celog sistema. On objašnjava da zemlje proizvode naftu po različitoj ceni.\n„Što je za nekoga isplativo za nekoga je neisplativo, pogotovo ako se neko nosi i političkim interesima onda tu ekonomija igra sekundarnu ulogu“, kaže Nikolić.\nOčekuje se da će na sastanku u Alžiru biti obnovljeni razgovori o zamrzavanju proizvodnje nafte među državama-članicama OPEK-a i drugim zemljama proizvođačima nafte. Cilj je da se dogovore o vremenskim okvirima primene.\nMićović međutim smatra da za stolom u Alžiru neće biti svi akteri, što će u nekoj meri otežati postizanje dogovora i dodaje da je nerealno očekivati da će se baš svi proizvođači sirove nafte ikada naći zajedno za stolom.\nOn objašnjava da SAD proizvodnjom iz škriljaca ne mogu presudno da utiču na cenu nafte.\n„Oni mogu samo da se obraduju ako se postigne dogovor i podigne se cena nafte. Njihov donji limit je negde oko 70 dolara po barelu i naravno ne mogu svi da prave naftu po toj ceni“, kaže Mićović.\nMićović i Nikolić su saglasni da je političku scenu teško predvideti i ističu da koliko god da se vode ratovi, toliko stabilnost u snabdevanju nafte dovodi do mira u svetu.\nTamo gde multinacionalne kompanije ulože puno novca te zemlje su u neku ruku i zaštićene, zaključuju sagovornici emisije „Energija Sputnjika“.\ncena nafte, nafta, energetika, OPEK


Komšić osudio prijetnje ruskog ambasadora — БАЛКАНСКИЕ НОВОСТИ\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić u srijedu je najoštrije osudio izjavu ambasadoru Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini Igora Kalabuhova da će uslijediti ruska reakcija ukoliko BiH postane članicom NATO-a.\nKomšić je naveo kako se “prijeteći Bosni i Hercegovini” Kalabuhov pozvao na primjer Ukrajine.\n“Najoštrije osuđujem prijetnje koje je ambasador Ruske Federacije u BiH iznio komentarišući mogućnost da Bosna i Hercegovina postane članicom NATO-a. Poruka ruskog ambasadora da će uslijediti reakcija Rusije, pri čemu se navodi primjer Ukrajine nad kojim Rusija vrši agresiju je nedvosmislena, ali istovremeno i neprihvatljiva za Bosnu i Hercegovinu”, kazao je predsjedavajući državnog predsjedništva.\nNapomenuo je kako odluka Bosne i Hercegovine za pridruživanjem NATO može biti jedino odluka institucija BiH, a nikako “povod za napad na Bosnu i Hercegovinu”.\n“Nama je poznata promjena stava Ruske Federacije u pogledu odluka institicija BiH, koje su ranije od Ruske Federacije poštovane, te da to u posljednjih nekoliko godina nije slučaj. Međutim, kao predsjedavajući Predsjedništva BiH dužan sam da s tim u vezi, osudim i odbacim izrečene prijetnje, koje nisu samo prijetnje Bosni i Hercegovini, nego i prijetnje po mir i stabilnost Zapadnog Balkana”, zaključio je u svojoj reakciji Željko Komšić.\nRuski ambasador Igor Kalabuhov je u intervjuu FTV-u, objavljenom 15. marta 2022. godine, na konstataciju voditeljice da je već jednom prijetio BiH ako postane članicom NATO-a, kazao da je to unutrašnja stvar svake države, ali…\n“Druga je stvar naša reakcija. Na primjeru Ukrajine smo pokazali šta očekujemo. Ako bude prijetnja mi ćemo reagovati”, jasna je bio Kalabuhov.\nNa insistiranje voditeljice FTV-a da odgovori kako bi Moskva reagovala u takvom slučaju, ruski ambasador je kazao da to nije direktna prijetnja, ali da bi se tada reagovalo na način da se “analizira geopolitička situacija”.\nSporni momenat možete pogledati od 13:30 minute.\nPodsjećamo, ruska ambsada u BiH je 18. marta 2021. poručila da će “u slučaju praktičnog zbližavanja Bosne i Hercegovine i NATO-a, naša zemlja morati reagovati na ovaj neprijateljski korak”.\n“Pozivamo BiH prijatelje da dobro razmisle, da izvagaju sve ‘za’ i ‘protiv’, da uzmu u obzir mišljenje svih stanovnika zemlje koji su daleko od konsenzusa o ovom pitanju”, navedeno je tada u saopštenju za javnost iz Ambasade Rusije u Bosni I Hercegovini.\nУкраинцы срывают авиасообщение между Москвой и Белградом


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Dogovor o delegaciji BiH u Savetu Evrope važan i za Srpsku"\nCrnadak je naveo da odluka o delegaciji BiH nema nikakve veze sa formiranjem novog Saveta ministara već da je to isključiva nadležnost Parlamentarne skupštine BiH.\n- Kao ministar koji predstavlja Republiku Srpsku u Savetu ministara posebno pozivam srpske predstavnike u rukovodstvu parlamenta BiH Nebojšu Radmanovića i Nikolu Špirića da prihvate ovu inicijativu, da se založe da BiH dobije delegaciju koja bi učestvovala na zasedanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope u junu - rekao je Crnadak na današnjoj konferenciji za novinare u Banjaluci, prenosi Srpskainfo.\nPrema njegovim rečima, od pet delagata dva će biti iz Republike Srpske, koja bi na ovaj način ugradila volju naroda i građana u donošenje važnih odluka najveće evropske organizacije.\n- Ministri koji su juče doneli odluku kojom je stvorena pretpostavka da BiH ipak učestvuje u radu Parlamentarne skupštine Saveta Evrope su oni zvaničnici EU koji će donositi i odluku o napredovanju BiH na evropskom putu i sa velikom pažnjom pratiti šta se dešava - ocenio je Crnadak.\nOn smatra i da postizanje političkog dogovora u BiH može pomoći kada je reč o odluci o utvrđivanju njenog kandidatakog statusa za članstvo u EU.\nPozdravio je odluku Savet Evropa da obnovi glasačko pravo Rusije u ovoj oranizaciji, te izrazio zadovoljstvo što je ogromnom većinom takva odluka donesena i što je i BiH podržala.\nNa pitanje o mogućnosti da BiH reguliše pitanje saradnje sa NATO-om u okviru Individualnog akcionog plana partnerstva IPAP, Crnadak je rekao da je to u redu, ali da je o tome neophodan konsenzus članova Predsedništva BiH, “kojeg trenutno nema”.


Ministrica Đapo pojasnila: Ko sve ima pravo na vaučere u Federaciji BiH - Portal 072info\n– Moramo završiti sa procedurama i nadam se da ćemo krajem jula krenuti sa ovim programom koji će trajati do 31. decembra. Nije moglo ranije zato što je budžet usvojen tek krajem marta. Ali nije kasno jer će se ovim produžiti sezona i mnogo će ljudi vaučere koristiti i za zimovanje. Ministrica Đapo istakla je da su turistički radnici veoma zainteresovani za ovaj program i da su svjesni da putem ovih platformi mogu ponuditi svoje pakete.\nPrethodni članakUhapšen 31-godišnji muškarac: U stanu pronađeni droga, automatske puške i municija\nSljedeći članakHadž će ove godine obaviti 996 vjernika iz Bosne i Hercegovine\nIstražili smo kako do turističkog vaučera od 200 KM\nEdita Đapo: Strateška pomoć bh. turizmu, građanima vrijedni vaučeri\nEdita Đapo o izmjenama Krivičnog zakona BiH: Novinarima status službenih lica


Ugradnja auto gasa - najcesce postavljena pitanja u nasem auto servisu\nUgradnja auto gasa – najcesca pitanja | FAQ\nUgradnja plina FAQ najcesce postavljena pitanja\nNajcesce postavljena pitanja o ugradnji i servisiranju plinskog uredjaja sa kojima smo se suocavali u nasem auto servisu\nSta je auto gas, auto plin, butan, plin LPG, TNG\nPojam auto gas, auto plin ili Tecni Naftni Gas (TNG), internacionalno Liquefied Petroleum Gas (LPG) sastoji se od mesavine propana i butana. U zavisnosti od godisnjeg doba i temperaturnih uslova odnos mesavine se menja. Generalno, odnos mozemo podvesti pod letnji i zimski. Tecni naftni gas ili kolokvijalno auto gas je alternativni vid pogonskog goriva koje je trenutno najekonomicnije za upotrebu, takodje bitna je i njegova ekoloska komponenta (ekoloski cisto) u odnosu na klasicne benzin i dizel. U nekim zemljama zapadne Evrope ovaj vid goriva se koristi u odnosu pola-pola kada se uporede klasicni vidovi izbora pogonskog goriva. Pored toga sto je ekoloski cisto i ekonomski isplativo u Srbiji se srecemo sa problemom sto je manji broj “punionica” ili pumpi za auto gas prisutno na putevima u odnosu na klasicne vidove goriva, ali njihov broj se vremenom povecava.\nU koja vozila se moze ugraditi auto gas instalacija\nSva vozila ciji se pogon zasniva na SUS (motori sa unutrasnjim sagorevanjem) mogu “preci” na auto gas. Pogon na auto gas se moze primeniti kako na automobile ciji motori koriste benzin kao pokretac tako i automobili sa motorima na dizel pogon. Svi moderni modeli automobila se mogu konvertovati sa klasicnog na auto gas pogon. Takodje industrija koja proizvodi tehnologije za pogon na gas svakog dana napreduje i uvek ima novina, npr. nova generacija pogona na auto gas sa sekvencijalnim ubrizgavanjem podrazumeva ugradnju plasticnih delova na usisnim granama sto daje odredjenu prednost na performanse (izmedju 1,5% i 2,5%) u odnosu na “benzince”\nDa li moj auto gubi na performansama?\nGeneralno, ugradnjom uredjaja za auto gas gubitak snage automobila iznosi nesto oko 10%. Eventualni gubitak snage direktno zavisi od kvaliteta ugradnje. U nekim slucajevima, sretali smo se sa gubitkom i do 25% kada je instalacija neprofesionalno ugradjena. Kod kvalitetno ugradjenih instalacija motor tise i mirnije radi i u normalnoj voznji se gotovo i ne primecuje. Ukoliko se ugrade uredjaji novije generacije gubitak snage opada sa pomenutih 10% na nesto ispod 3% i definitivno je minoran u rezimu normalne voznje. Da zakljucimo. Automobil sa pogonom na auto gas nije nista tromiji od istog automobila sa klasicnim pogonom na benzin ili dizel. Naravno, moramo jos jednom pomenuti da na to zavisi kvalitet ugradnje delova za auto gas pogon.\nDa li je auto gas stetan za moj auto i moj motor?\nDefinitivno i dokazano NE. Testovi proizvodjaca gasnih uredjaja pokazuju da se cak radni vek motora, ukoliko "ide" na auto gas produzava za nekih 30%. Koriscenjem auto gasa kao pogonskog goriva, gorivo (auto gas) sagoreva u motoru bez ostataka i samim time ne dolazi do "prljanja" ulja koje dalje dovodi do stvaranja taloga na sklopovima motora. Samim tim ulje vrsi svoj "posao" i podmazuje delove motora na onaj nacin kako je i specificirano. Smanjenje talozenja cadji i ostalih produkata sagorevanja (sumpor itd) definitivno utice na radni vek motora.\nDa li sam bezbedan ako vozim auto na gas?\nBezbednost uredjaja auto gas instalacije je na najvisem mogucem nivou. Testovi pokazuju da je nivo bezbednosti cak i veci nego na klasicnim benzinskim ili dizel instalacijama. Konkretno rezervoar se izradjuje od celicnog lima visokog kvalitetea debljine izmedju 3 i 4 mm. Atestiranje uredjaja za auto plin se vrsi na pritisak koji je veci od 60 bara. Ventili se konkretno atestiraju na pritisak od 30 bara. Sami po sebi komponente u instalaciji regulisu da je radni pritisak u nivou nesto visem nego pritisak koji se nalazi recimo u klasicnom kucnom bojleru. Pored ventila koji postoje na rezervoaru, instalacija poseduje i sigurnosne ventile koji reaguju u slucaju sudara ili povecanja pritiska tako da zatvaraju dotok gasa iz rezervoara. Takodje postoje i sigurnosni ventili koji ne dozvoljavaju punjenje samog rezervoara preko 80%. Ti ventili postoje u sistemu zbog prirode gasa da se prirodno siri. Takodje moramo pomenuti i postojanje isparivaca u sistemu koji onemogucava slobodan protok auto gasa bez obzira da li je motor u rezimu rada ili ne.


jul | 2015 | Media GROUP 021RS\nMesečne arhive: jul 2015.\nOd danas NOVI REDIZAJNIRAN SAJT mediagroup021.rs\n20/07/2015 mediagrouprs\tOstavite komentar\nSve što ste do sada čitali na ovom mestu, preselilo se na novu web adresu. Media group 021rs je dobila novi osavremenjen,redizajniran i pregledniji sajt. Vidimo se tamo.\nLink ka novom sajtu je u tekstu iznad, a evo ga i ovde http://mediagroup021.rs/\ndi su naši novci, Druga strana, ljudska prava, vox populi, zabava, zanimljivosti\nOno što sledi izvrsna je simbolična priča, tačnije istinit eksperiment o načinu na koji ‘norme’ postaju prihvaćene bez pitanja, pa čak i bez znanja o tome odakle potiču. Pročitajte više Prskanje majmuna →\nDrugi pišu, istorija, zanimljivosti\nPriča o katastrofalnom potopu i jednoj jedinoj porodici koja ga je preživela jedna je od najstarijih priča naše globalne kulture. Da li je moguće da je ovaj mit zasnovan na stvarim činjenicama, i da li bi velika Nojeva barka mogla i dalje postojati sačuvana na ledenim prostorima Ararata, planine na koju je, po Bibliji, pristala posle Potopa? Pročitajte više Tajna Nojeve barke →\nZašto kažeš/pišeš RIP, a ponašaš se suprotno od toga?\nSve masovnije korišćenje usluga koje pruža internet i društvene mreže na njemu, pored toga što su nam otvorile nove horizonte, „preselile“ su nam i živote sa one strane monitora. Običaji koje smo usvojili u porodici ili okruženju gde smo odrastali poprimili su novu dimenziju. Ono što je do koliko juče bilo lično i što se činilo u četiri oka, danas se bez „po blama“ radi javno, sa osnovnom idejom da svaku našu emociju vidi što više ljudi. Pročitajte više Zašto kažeš/pišeš RIP, a ponašaš se suprotno od toga? →\nTi radi, a ja ću da sedim kod kuće\nDa li bi trebalo da odustanemo od snova kako bi pomogli partneru da „juri“ svoje? Opravdano je povući se ako procenimo da nam je porodica važnija od svega.\nPročitajte više Ti radi, a ja ću da sedim kod kuće →\nDrugi pišu, društvo, kultura, Srbija, zanimljivosti\nJovanka Stojković – Franc List joj se divio, Jova Zmaj do zvezda uzdizao\nPročitajte više Jovanka Stojković – Franc List joj se divio, Jova Zmaj do zvezda uzdizao →\nDrugi pišu, društvo, zanimljivosti\nSedenje po baštama ugostiteljskih objekata je ritual kojeg se ne odričemo. Stranci se zaprepaste kada u sred radnog vremena vide pune kafiće i restorane. Pročitajte više Zašto Srbi vole da kafenišu? →\nSamopouzdanje gradi karijeru!!!\nPsiholozi savetuju da primenite određene trikove, koji će doprineti vašem boljem imidžu na poslu i mogućnosti da karijera napreduje. Jasan i razgovetan govor odaje utisak sigurnosti.\nPročitajte više Samopouzdanje gradi karijeru!!! →\nBeograd, Drugi pišu, hronika, Srbija\nPoginula sestra glumca Ljubivoja Tadića u požaru na Vračaru\nU požaru koji je jutros oko 3 i 30 izbio u stanu glumca Ljubivoja Tadića na Vračaru život je, nažalost, izgubila glumčeva sestra, a Ljubivoje i njegova majka su sa težim povredama prevezeni u Urgentni centar, saznaje Blic Pročitajte više Poginula sestra glumca Ljubivoja Tadića u požaru na Vračaru →\nDrugi pišu, politika, Region, Svet\nSkoplje spušta rampu za migrante?\nMakedonija je spremna da zatvori granice za migrante, ukoliko neka od susednih zemalja, ili članica EU učini isto, javljaju makedonski mediji. Pročitajte više Skoplje spušta rampu za migrante? →\nDrugi pišu, društvo\nDanas počinje Ramazanski Bajram\nPosle jednomesečnog uzdržavanja od jela, pića, zlih misli i dela, slede dani veselja – dani Bajrama. Organizuju se i javne svečanosti, ljudi razmenjuju poklone i posete. Čestitke stižu sa svih strana. Pročitajte više Danas počinje Ramazanski Bajram →\n1 2 … 14 Sledeće →


Dinamo: Svi pristali na smanjenje plate, osim… | Starmo\nNaslovnica Sport Dinamo: Svi pristali na smanjenje plate, osim…\nDinamo: Svi pristali na smanjenje plate, osim…\nZagreb — Hrvatski fudbalski šampion Dinamo zbog pandemije koronavirusa odlučio je smanjiti plate igračima, stručnom štabu i članovima radne zajednice u periodu od sljedećih šest mjeseci. Međutim, čini se kako su igrači to odbili.\nPrema posljednjim informacijama igrači su odbili potpisati odluku kluba o smanjenju primanja, prenijeli su hrvatski mediji.\nDokazuje to i saopćenje koje je klub objavio u srijedu i u kojem se zagrebački klub zahvaljuju zaposlenima u klubu, B timu i fudbalskoj školi koji su u manje od 24 sata prihvatili mjeru o neophodnom smanjenju plata u periodu do 30. septembra 2020. godine. Klub se zahvalio svima osim prvom sastavu.\n“Hvala svima koji su uz razumijevanje teške i neizvjesne situacije prihvatili odluku kluba. Ova odluka koju nije bilo lako donijeti. Neophodna je s ciljem očuvanja stabilnosti i likvidnosti GNK Dinamo u trenucima velike krize u Hrvatskoj i epidemije koronavirusom te u trenucima kada su fudbal i sport potpuno zaustavljeni, u Hrvatskoj i svijetu”, poručili su iz kluba.\n“Strategija za koju smo se odlučili u suzbijanju posljedica koje ova kriza ima za društvo u cjelini, a posebno na sport i fudbal kao njegov najistaknutiji dio, u svom temelju ima za cilj očuvanje svih radnih mjesta u Dinamu. Da bismo u tome uspjeli, svi u klubu moraju podnijeti teret ove krize, proporcionalan svojim primanjima i drugim benefitima koje igranje i zaposlenje u Dinamo nosi,” objavili su iz Dinama.


Opel Kadett B 1968. – 1975. – Istorija modela – MLFREE\n15/07/2018 Mladen 0 Istorija, Opel,\nOpel Kadett – pojam automobila – ovaj reklamni slogan Opel je koristio za svoj bestseler, kojeg je prodato 2,6 miliona primeraka.B dolazi nakon A, a 1965. godine, nova serija Kadetta B je zamenila prethodni model, Kadett A. Naslednik prvog posleratnog Kadetta bio je 18 cm duži, sa ukupnom dužinom od preko četiri metra. Bio je dostupan u tri karoserijske verzije od samog lansiranja na tržište: kao sedan sa četvoro vrata, kao karavan i naravno, kao „šik“ kupe. Moderna forma kupea bila je jasno inspirisana „fastbek“ modelima kao što je američki Chevrolet Chevelle: padajuća linija zadnjeg dela je davala kupeu dinamičnu formu, koja je nagoveštavala brzinske atribute. Tri ventilaciona otvora u B stubu zabeležena su u analima automobilske industrije: danas su ti modeli, poznati kao „kupei sa škrgama“, posebno poželjni, a dostižu i prilično visoke cene.\nU skladu sa ukupnim sportskim dizajnom, snaga je porasla za pet „konja“. Prečnik cilindara ovog četvorocilindarskog motora povećan je za tri milimetra, tako da je jedinica od 1.078 cm3 razvijala 45 KS. Takođe je bio dostupan i 1,1 litarski S motor sa višom kompresijom i 55 KS. Njima se pridružila verzija sa dvostrukim karburatorom i kraćim hodom klipa, koja je isporučivala 60 KS. Sam vrh ponude agregata bio je 1,9 litarski četvorocilindraš sa 90 KS, predstavljen 1967. godine za reli verziju Kadetta B, a reč je o motoru iz Rekorda C. Ova jedinica takođe se našla u Opel Olympiji, bogato opremljenoj u premijum varijanti, koja se od Kadetta diferencirala vizuelnim elementima poput maske hladnjaka prestižnijeg izgleda. Pored klasičnog četvorostepenog menjača, od 1968. godine, Opel Kadett B je bio dostupan i sa trostepenim automatskim menjačem, što je bilo neuobičajeno za ovu klasu automobila u to vreme. Inicijalno je trostepeni automatik bio dostupan uz motore od 1,7 i 1,9 litara radne zapremine, a godinu dana kasnije su i kupci Kadetta sa 1,1 litarskim motorom od 60 KS mogli da se odreknu manuelne transmisije. Još jedan kuriozitet činio je električni sistem od 12 V u Opelovom kompaktnom modelu, koji se proizvodio u Bohumu. Konkurencija iz Kelna, Volfsburga i Minhena je i dalje koristila sistem od 6 V.\nPo prvi put, Opel Kadett je bio zvanično odobren kao petosed. Međutim, ovo se odnosilo samo na obe sedan varijante, dok su kupe modeli i dalje ostali četvorosedi. Povećana dužina pozitivno je uticala u najvećoj meri na enterijer, pa je tako prtljažnik porastao za 12 odsto, na 337 litara po VDA (Nemačka asocijacija automobilske industrije) standardima.\nOpel Kadett B je napravio momentalan uspeh, sa više od 105.000 primeraka koji su sišli sa fabričkih linija već u prvoj godini proizvodnje. Dok danas preko 60 odsto kompaktnih modela čine karavan varijante, u ono vreme je Opelov Caravan zauzimao tek oko 17 odsto ukupne prodaje. Uspeh se proširio i van granica Nemačke, a oko 50 odsto godišnje proizvodnje se odnosilo na izvoz. Opel Kadett je pronašao svoje nove vlasnike u 120 zemalja, i mada nikada zvanično nije bio nazvan globalnim modelom, bio je u najmanju ruku međunarodni automobil.\nOpel u sportskim takmičenjima: Rallye Kadett postaje serijski pobednik\nMnogo pre nego što je VW kreirao GTI klasu, Rallye Kadett, lansiran 1966. godine, bio je rodonačelnik svih kompaktnih sportskih modela. Atraktivni kupe sa mat crnom haubom i trkačkim prugama je bio prvobitno dostupan sa 1,1 litarskim motorom sa dvostrukim karburatorom, koji je isporučivao 60 KS. Od 1967. godine, na scenu je stupio 1,9 litarski motor. Uzgred, mat crna hauba nije bila samo dizajnerska egzibicija, ona je služila tome da redukuje refleksiju sunčeve svetlosti koja bi mogla da zaslepi vozača, što je problem prvi put identifikovan tokom relija u to vreme. Agregat od 90 KS je pružao maksimalnu brzinu kupea od 170 km/h, a sportska šasija je obezbeđivala dodatni stepen bezbednosti.\nSa svojim sportskim atributima i veoma dobrim voznim performansama, Rallye Kadett je činio sjajnu osnovu za amaterski sport. Privukao je pažnju kako na domaćem tlu, tako i u inostranstvu, pobedama na svim vrstama staza. Lista pobeda nema kraja: pouzdani i priuštivi Rallye Kadett je slavio na reliju Štutgart-Lion-Šarbonijer, Hesen reliju, Trifels reliju i Tur de Luksemburgu. Opelov tjuner, Ginter Irmšer je pobedio na Tur d’Europ 1967. godine. Iste godine, Kadett je proslavio svoju najveću pobedu do tada: Tim koji su činili vozači Lambart i Fogt je bio pobednik u svojoj klasi na reliju Monte Karlo. Koliko je popularan i uspešan bio Rallye Kadett u automobilizmu u to vreme, najbolje pokazuje statistika iz 1968. godine: na ukupno 238 događaja, ovaj model je ostvario 222 pobede u klasi, i osvojio je 345 zlatnih i 287 srebrnih medalja.\nZa individualce: Elegantna „sestra“ Opel Kadetta nosi naziv Olympia\nOznake: Kadett B, Opel, Opel Kadett B\nPrevious: Reparacija krova kabrioleta\nNext: Vožnja po kiši


Bećirović: BiH nije od Baščaršije do Ilidže, Sutorina je važna teritorija! – Vijeće bošnjačke nacionalne manjine Grada Zagreba\nPoslanik u Predstavničkom domu (PD) Parlamentarne skupštine BiH Denis Bećirović danas je iznio nove informacije i ponovio stav o statusu Sutorine.\nBećirović, kao predlagač Rezolucije o Sutorini, saopštio je kako među zastupnicima PD-a postoji želja za utvrđivanjem činjenica o statusu Sutorine, ali da u politici oduvijek postoje dvije struje – ona koja ide lakšim putem i ona časna, kako kaže, koja ide težim putem.\nBećirović je naglasio da u Bosni i Hercegovini sada postoji povećana svijest o državi, a pozdravio je i veću aktivnost akademske zajednice koja podržava utvrđivanje činjenica o teritoriji u Boki Kotorskoj, a koja je, kako sam kaže, nepravedno i usmeno oduzeta Bosni i Hercegovini. Ipak, u ovom trenutku u samim državnim organima ne postoji konsenzus oko Sutorine.\n“Zadatak izabranih zvaničnika ove zemlje jeste da čuvamo interese BiH, a zato smo i položili zakletvu kako bi bili advokati države BiH. Mi ćemo se za državu i njene granice zalagati isključivo mirnim i demokratskim putem te pravnim sredstvima”, rekao je Bećirović koji je dodao kako se nada da ova generacija političara neće biti zapamćena kao ona koja je potpisala otimanje važne teritorije Bosne i Hercegovine.\nOsvrnuo se Bećirović i na izjave u Crnoj Gori ocijenivši ih neargumentiranima, uključujući poziv na Zetsku banovinu i pravne akte koje je poništila FNR Jugoslavija.\n“Mi poštujemo nezavisnost Crne Gore, ali i poštujemo princip da tuđe nećemo, a da svoje ne damo. Moramo biti dostojni svojih predaka koji su stoljećima gradili BiH. Moramo pokazati da nam je stalo do svakog pedlja teritorije. Naš cilj je bio i ostao da gradimo dobrosusjedske odnose, ali ne na štetu BiH”, rekao je Bećirović podsjetivši još jednom za historijske pravne argumente koji idu u korist Bosni i Hercegovini kao što su ustavi, zakoni i odredbe koji vide Sutorinu samo u sastavu BiH.\n“Moram reći da tekst Rezolucije govori o državi BiH i ovo je isključivo pitanje države. U ovom tekstu nema riječi o entitetima. Ako se Sutorina uspije vratiti u sastav BiH, to je isključiva nadležnost državnih organa”, precizirao je Bećirović dodavši da država nikako ne može biti od “Baščaršije do Ilidže” nego je država na cijeloj državnoj teritoriji.\nBećirović je podsjetio da u BiH postoji raspoloženje koje guši Inicijativu za povrat Sutorine, a potom je dodao kako skoro sve zemlje u okruženju imaju pogranične sporove.\n“Ako se Hrvatska koja ima preko hiljadu kilometara može boriti za nekoliko otočića, onda se i BiH može boriti za svoje more”, zaključio je Bećirović koji je naglasio da je javna rasprava o Sutorini zakazana za 24. februar nakon čega će se Predstavnički dom napokon izjasniti o Rezoluciji.\nPodsjećamo, prijedlog ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore utvrdilo je Vijeće ministara Bosne i Hercegovine početkom novembra 2014. godine, a prema njemu bi Sutorina trebala trajno ostati u sastavu Crne Gore. Ukoliko se Rezolucija u Parlamentu usvoji, odluka Vijeća ministara bit će poništena.