MILAN ROĆEN, ČOVJEK ZA SVA VREMENA Zbog njega je posljednji Staljinov brk obrijan baš u Crnoj Gori | Aktuelno\nAko se zaista pokaže tačnim da je razvlašćen u firmi koja mu je obezbjeđivala neviđenu moć i uticaj, biće to najava da se i njegova politička misija bliži kraju. Na radost mnogih koji su ga u godinama iza nas posmatrali kao kralja negativne selekcije kadra i nakaradnog poimanja uloge medija. Ali i veoma opasnog igrača u mutnim vodama sumnjivih poslova sakrivenih iza tuđih identiteta.\nMilana Roćena sam prvi put vidio u jesen 1997. godine u redakciji “Vijesti”. Zapravo, nijesam znao kako se zove brkati, ćutljivi čovjek koji je u naše prostorije dolazio oko 10 sati uveče, kada se prelama list i nešto brčkao oko naslova i opreme tekstova.\nBudući da sam bio urednik unutrašnjo-političke redakcije tog lista, trebalo je da znam zbog čega naši tekstovi sve češće zanoće sa jednim, a osvanu sa posve drugim sadržajem, pa sam u kancelariji počeo ostajati duže. Te noći, kada sam ga treći put uzastopno zatekao u redakciji, pitao sam glavnog urednika Ljubišu Mitrovića “ko je brko”.\n”Aaa, moram te upoznati sa njim. To je Milan Roćen, Milov savjetnik. On dođe ponekad da nam pomogne oko naslova”, objašnjavao mi je Ljubiša, nekoliko sedmica prije nego sam odlučio da zbog “demokratije” kakva se gajila u “Vijestima” i takvih ponoćnih urednika, zauvijek napustim taj “nezavisni” dnevnik.\nSjetio sam se da mi je tog čovjeka prvi put pomenula moja bivša prijateljica Vesna, čiji tata početkom 90-tih u Ministarstvu inostranih poslova nikako nije mogao da dođe do izražaja od “nekog tamo tipa koji se zove Roćen, koji se strašno dobro lakta”.\nBilo je to vrijeme kada je sa mjesta pomoćnika ministra inostranih poslova Crne Gore, 1992. godine odletio pravo u Moskvu i tamo ostao do 1997. Dakle, upoznao sam ga tek što se vratio iz majčice Rusije, gdje je, kažu odgojen navodno na ruskoj literaturi, imao neke probleme u vezi sa alarmnim sistemom robne kuće, ili radnje “Stokman”, iz kojih je njegova supruga Stana, pisali su mediji, iznijela neke predmete koje je zaboravila da plati. Nakon što se kod obezbjeđenja pozvala na diplomatski imunitet, proglašena je za personu non grata, pa je i Milan ubrzo nakon nje napustio Moskvu.\nMilan Roćen, posljednji Staljinov brk u Crnoj Gori: “Pametnija su goveda iz moje Rasove…”\nOva epizoda sa suprugom vjerovatno ne bi zavrijedila ni dio pažnje poput one koju su joj poklonili srpski tabloidi, da to nije bio razlog zbog kojeg je Milan, par godina uoči referenduma o nezavisnosti Crne Gore, jedva dobio agreman da ponovo postane ambasador u Rusiji. Tada su se, navodno, potegle veze na najvišem mjestu jer, ko bi zaboga bolje predstavljao težnje da se obnovi crnogorska nezavisnost od Milana koji je u Rusiji čak i sa Šojguom (ruski ministar za vanredne situacije, kasnije ministar odbrane) bio na “per tu”.\nŠojgu je, štaviše, u Rusiji uveliko viđen kao Putinov nasljednik. A Milan je i njega, a bogami i Sergeja Lavrova, u Crnu Goru mogao da dovede kad poželi.\nOsoba bez emocija i ubjeđenja\nTo što je njegov povratak u Moskvu jedno vrijeme bio upitan, poslužilo je Roćenu da u naručenim novinarskim pitanjima (za to je zaista bio ekspert), sebe predstavi kao ljubitelja Zapada (Amerike), ali i čovjeka koji ima odlične kontakte na svim nivoima i u svim strukturama u Rusiji. Maltene, da ste njega pitali, ispalo bi da su Gorbačov i Buš upravo od njega dobili ideju da se 1989. godine sruši Berlinski zid.\nMilan Roćen je, zapravo, bio nešto drugo. Nepopravljivi rusofil koji je, dok je govorio o evroatlantskim integracijama kao orjentaciji Crne Gore, maštao o ruskim ratnim lukama na Jadranu, a dok je ne odvajajući se od Mila Đukanovića sjedio u briselskoj centrali NATO-a, sanjao jaki i moćni Varšavski pakt kome on podnosi raport o slabostima Alijanse.\nTek, za upliv ruskog kapitala u prvim godinama nezavisnosti, bio je zaslužan upravo čovjek koji je tvrdio da “novac nema mirisa” – Milan Roćen. Bio je, kažu, posebno aktivan one bajkovite 2007. kada su u sklopu državnog projekta Rusije o izlasku na toplo more, braća Rusi kupovali za velike pare sve – od najluksuznijih primorskih palata do durmitorskih vukojebina. Ljutio se tada na one koji su gledali u zube ruskom novcu: “Umjesto da okrenemo priču u drugom smjeru pa da kažemo – Crna Gora je došla dotle da su kod nas počela da dolaze najpoznatija imena svjetskog biznisa i ljudi najpoznatiji u svjetskoj javnosti”.\nKada je 2008. baš on obznanio da je Crna Gora priznala Kosovo, vjerovatno se sjetio ruskog pisca i disidenta Solženjicina koji je u to vrijeme pisao pisma podrške Srbima na Kosovu. Biće da je Milan noćima prije te izjave preispitivao svoju ulogu u “rasparčavanju Srbije”. Činjenica da nije bio prepoznat kao čovjek od ubjeđenja, još manje od jakih emocija, išla mu je na ruku.\nIpak, za razliku od Solženjicina koji je razobličio sovjetski totalitarizam, Staljina, Oktobarsku revoluciju, gulage… i za to dobio Nobelovu nagradu, Milan sa Sovjetima i Rusijom nikada ne bi imao bilo kakvih problema, da ne bješe onih alarma na izlazima iz Robne kuće u Moskvi.\nNe sjećam se tačno koje godine je Milan obrijao brkove, ali sam bio potpuno siguran kako će se Jevremovo proročanstvo “da će posljednji Staljinov brk biti obrijan u Crnoj Gori”, ostvariti upravo zahvaljujući njemu.\nUslijedile su godine kada je Roćen obavljao izuzetno važne funkcije (šef diplomatije bio je od 2006. do 2012.) i na tečnom ruskom, zajedno sa prevodiocem, bio jedan od ključnih aktera hoda Crne Gore ka evroatlantskim integracijama. Da ne griješim dušu: kada su jezici u pitanju, znao je on prozboriti i engleski kao niko do tada. Ali, baš kao niko.\nPenzija mu je, veli, jedini prihod\nJednom sam u holu Skupštine sjedio sa njim i Miomirom Mugošom. Pitali su me kako mi ide posao, a ja se požalio na nestabilnost ugovora koji imam sa Amerikancima. “Ne možeš ti nikad u Crnoj Gori biti bez posla”, samouvjereno mi je rekao. “Mislite li na neki posao od 300 eura ili na one kakve vi radite”, upitao sam ga pomalo bezobrazno. “A šta misliš ti, koliko mi imamo”, upitao me je drsko. Uz grohotan smijeh, ustao sam i napustio hol Skupštine.\nPosljednji put smo se sreli u Vili Gorica. Pitao me je za radni staž, a kada sam mu rekao da ga i dalje nemam, “biranim riječima” je osuo po američkoj demokratiji. Tu smo se malo i zakačili, jer sam mu rekao da ipak ne objavljujem sve što znam o njemu. “A šta to znaš”, pitao me je nimalo ljubazno. Ja sam i tada znao za skoro sve njegove tajne poslove.\nBaš kao što sam ovih dana čuo da je ispraćen iz Bemaxa i razvlašćen sa 17 miliona eura. Iako su mi dva izvora dala takvu informaciju, nijesam sklon da povjerujem da je u toj najjačoj crnogorskoj firmi imao baš toliku moć.\nNo, moć je, ipak, nesporno imao i još je ima kada su u pitanju mediji. Ništa se u Crnoj Gori, na medijskom planu nije moglo desiti, a da to nije prošlo kroz njegove šake. Roćen je, zapravo, neformalni, neprikosnoveni ministar informisanja u svim vladama Crne Gore od nezavisnosti, do danas. Da, dobro ste pročitali: do danas.\nDuboko involviran u medijski život Crne Gore, on je taj koji određuje ko može raditi u Javnom servisu, koga staviti na crnu listu, kojem portalu dati novac, a koji ugasiti. Manir mu je, kažu, da bolje čašćava neprijateljske medije. Pa, tako, radije će dati veliki stimulans nekom glasilu DF-a, nego što će nagraditi neki posve crnogorski medij. Čak ni nakon prošlogodišnjeg poraza na izborima, nije izgubio tu moć. Štaviše, njegov uticaj seže čak i do današnjeg Javnog servisa, iako više nije predstavnik vlasti.\nIpak, da više nije pod zaštitom moćne firme, dokaz je i tekst iz Vijesti od prije nekoliko dana, gdje se o njemu piše kao o “eksternom saradniku crnogorskog predsjednika koji ne prima naknadu za svoje usluge, dok troškove njegovih putovanja snosi Služba predsjednika”.\nIako umirovljenik od 2016. godine, sa penzijom od 627 eura, što je, kako je naveo, njegov jedini prihod, Roćen je jednako aktivan baš kao i u godinama dok mu je tekao radni staž. Nije mu došla glave ni afera “Listing” iz 2011. godine, ni tajno snimljeni telefonski razgovori objavljeni 2019. godine, ni opis novinara Javnog servisa koje je uporedio sa “govedima iz njegovog sela Rasove”.\nUkoliko mediji bliski novoj vladajućoj većini nastave da se prema njemu odnose kao Vijesti u broju od 23.10., biće to pouzdan znak da mu je oduzet ključ od kase iz koje je do skoro obezbjeđivao svoj i mir svojih poslovnih saradnika.\nA ako se zaista pokaže tačnim da je razvlašćen u firmi koja mu je obezbjeđivala neviđenu moć i uticaj, biće to najava da se i njegova politička misija bliži kraju. Na radost mnogih koji su ga u godinama iza nas posmatrali kao kralja negativne selekcije kadra i nakaradnog poimanja uloge medija. Ali i veoma opasnog igrača u mutnim vodama sumnjivih poslova sakrivenih iza tuđih identiteta.\nKOLUMNE Nebojša Redžić - 17.05.2022-11:10\nZa aktuelno.me Piše: Nebojša Redžić Svakim novim danom, sve sam više ubijeđen da je autor popularne zakletve „Ostroga mi“ među srpskom šabanerijom u Crnoj Gori, upravo...\nČudna je tišina koja pritiska ovaj članak. Nijedan komentar. Govori li to nešto o ovom liku kojeg je opisao Redžić?\nNedo legendo napisi nesto i o Migiju.\nNajprljavija figura na CG sceni, iza njega je sav ovaj haos sa novom vlascu, njegovi produkti su Braticka… amfilohije…


Dodik upoznao Vučića sa položajem Srba u Bosni i Hercegovini\nNaslovnica VIJESTI BiH Dodik upoznao Vučića sa položajem Srba u Bosni i Hercegovini\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da je obavijestio predsjednika Srbije Aleksandra Vučića o položaju Srba i Republike Srpske unutar Bosne i Hercegovine, kao i pokušaju da se udalji Srbija kao garant Dejtonskog sporazuma, te da očekuje od Srbije da zaštiti Srpsku zbog čestih prijetnji ratom iz Sarajeva.\nDodik je naveo da je upoznao Vučića o činjenici da Republika Srpska na svaku pojavu negiranja Republike Srpske ili napad na Srbiju iz Sarajeva gleda kao na dio jednog organizovanog plana koji je promovisan putem deklaracije SDA, a to znači da nema Republike Srpske, a time ni srpskog naroda u BiH.\n“Oni pokušavaju da to malo utihnu, da to prolazi `ispod radara`. Ali, u svakom slučaju mi koji se bavimo ovakvim poslovima moramo da imamo na umu da je svaka pojava koja objašnjava da treba razvlastiti Srbe i Hrvate u BiH iz usta bilo kog Bošnjaka, dio njihovog zajedničkog plana”, rekao je Dodik.\nDodik je rekao da neće prestati da govori o tome da je neprihvatljivo da gotovo identičan problem koji postoji na Kosovu i BiH, koji se tiče unutarnacionalnih odnosa, ne može da bude rješavan na različite načine, bez obzira što je zamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara Metju Palmer rekao da je stav SAD da se to ne može povezivati.\n“Ja sam rekao `ok, možda je to vaš stav, a naš stav je da to treba povezivati, jer ne možete nam objasniti zašto mora da bude različito rješenje za gotovo identične situacije`. U kom obliku mislite da to treba da podržimo”, rekao je Dodik.\nDodik je, na pitanje u vezi sa njegovim zahtjevom za prebacivanjem ambasade BiH u Jerusalim i najavom hrvatskog člana Predsjedništva Željka Komšića da će zauzvrat staviti na dnevni red pitanje priznanja Kosova, rekao da se u Sarajevu širi uvijek jedna vrsta paranoje i uvijek izaberu nekog ko je protiv Srbije.\nUkazao je da je dobro da se na dnevni red Predsjedništva BiH stavi pitanje priznanja Kosova, jer ne postoji formalna odluka da li BiH priznaje ili ne priznaje nezavisnost.\nPrema njegovim riječima inicijativa Komšića je dobro došla da se dođe do konačne odluke da BiH ne priznaje Kosovo. Objasnio je da, ako on kao član Predsjedništva glasa protiv, to pitanje ide na sljedeću sjednicu, a ako i onda postoji njegovo protivljenje, to pitanje mora da se šalje Skupštini.\n“Ako Skupština potvdi to protivljenje onda nema priznanja, i svi moraju da poštuju tu odluku”, podvukao je Dodik.\nPrethodni članakSvjetska zdravstvena organizacija donirala 60.000 PCR testova za BiH\nSljedeći članakBOLNICA U NOVOJ BILOJ BEZ KONTROLE: Samovolja direktora, zapošljavanje bez konkursa, javne nabavke po dogovoru


Urnisanje objekata kulture: PJESMA I IGRA POD VEDRIM NEBOM - Ulcinj info\nNedavno je jedan strani turista koji je vidio ruševine Kino sale u Ulcinju glavom bez obzira napustio ovaj grad. Sigurno je čovjek pomislio da je zalutao u varoš u čijem se centru već godinama nalazi takvo ruglo.\nOvih dana objavljena je vijest da jedna aktivnost nije održana ni u Velikoj Sali Centra za kulturu, jer ona veoma mnogo – prokišnjava.\nPrije toga saopšteno je da je Upravni sud vratio Kino baštu na Pristanu ranijem vlasniku, jer ona u prostornim planovima opštine nije tretirana kao objekat kulture!?\nA četiri mjeseca prije toga imali smo obećanje da će biti usvojeni planovi da “Kino bašta postane Ljetnja pozornica, dok će na lokaciji Kino sale iznići trospratni objekat“.\nA prije toga još mnogo drugih sličnih obećanja, sijanja iluzija, bajki… Zaista, lako shvatljiva poruka onima koji žele da se bave kulturom: pod vedrim nebom igrajte i pjevajte do mile volje! I recitujte, ako i to hoćete!


21-godišnji student tražio je način da zaradi novac kako bi platio svoje obrazovanje. Došao je na ideju kako bi se na prazna mesta na internet stranicama mogle stavljati reklame. Prodavao je pojedinačne piksele za samo 1 dolar. Velike kompanije su odmah pohrlile da kupe prostor.\n8. Ćebe sa rukavima\nOvo je u isto vreme jednostavan, ali i neverovatan proizvod. Ne zna se ko je prvi došao na ovu ideju, ali je Sko Bojlen od ovih ćebadi zaradio mnogo novca. One godine kada se ćebe pojavilo na tržištu, prodato je više od 20 miliona primeraka.\nJoš jedna igračka koja je dobila neverovatnu popularnost u kratkom vremenskom periodu. U poslednjih nekoliko godina ovo se ponovo privlači interesovanje. Oko 100 miliona ovih igračaka prodato je širom sveta. Ideja je razvijena kada je neko video decu kako se igraju obručem od bambusa. Bambus je kasnije zamenjen plastikom.\n10. Boca sa poklopce na dole\nOvakve boce pojavile su se na tržištu prvi put 1991. godine. Njihov pronalazač je Pol Braun, a koristio ih je za šampone. Kasnije ih je koristila i NASA, pa čak i Heinz. Patentirana boca je postala toliko popularna da je Braun 1995. prodao celu kompaniju sa pravima na dizajn za 14 miliona dolara.\nFlasteri su izmišljeni 1920. godine, a osmilio ih je radnik koji je radio u kompaniji "Johnson & Johnson", kada se njegova supruga posekla dok je spremala hranu. Danas se flasteri prodaju u nezamislivo velikim količinama.\n12. Crocs papuče\nIako su malo vremena bile aktuelne, u vreme kada su plasirane na tržište bile su veoma popularne. Prvenstveno se pretpostavljalo da će se one nositi u kozmetičkim salonima, ali nakon što je prva serija rasprodata, njihovi kreatori ostvarili su značajan tržišni potencijal. Sada kompanija zarađuje milione.\n13. Samolepljivi listići\nIako je ovo samo papirić sa malo lepka, i dalje su veoma popularni. Spenser Silver je razvio novi tip, veoma jakog lepka. Samolepljivi papirići Silveru su doneli bogatstvo od milijardu dolara.


Erdogan Evropi: Podržite kampanju protiv kurdskih separatista\nGovor Erdogana ispred Instituta Brookings u Washingtonu, 31. mart 2016.\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan pozvao je u Washingtonu evropske zemlje da podrže kampanju njegove vlade protiv kurdskih separatista, nakon napada autobombom u kojoj je poginulo sedam osoba na jugoistoku Turske.\nNjegov govor ispred Instituta Brookings obilježen je sukobima između turskih sigurnosnih službi i demonstranatate novinara, prenosi Hina.\n"Ne možemo to više tolerirati", izjavio je Erdogan vezano uz napad. "Evropskei druge zemlje, nadam se, mogu vidjeti pravo lice iza tih napada", izjavio je turski predsjednik koji je došao u glavni grad SAD-a na samit o nuklearnoj sigurnosti u organizaciji Baracka Obame.\nSedam turskih policajaca ubijeno je, a najmanje 27 osoba ranjeno u napadu autobombom u četvrtak u Diyarbakiru, najvećem gradu na jugoistoku Turske s kurdskom manjinom. Napad se pripisuje kurdskim separatistima.\nErdogan jeocijenio u četvrtak da se cijeli svijet mora ujediniti u borbi protiv terorizma, ustvrdivši da su Kurdi jednako opasni kao i borci Islamske države Iraka i Levanta (IDIL).


Tržišno rešenje: Konkurs za naslov\nKonkurs za naslov\nKad se danas ovde već bavimo Friedmanom, Kejnsom i drugim ekonomistima, da onda objavim da o ovim stvarima upravo završavam rukopis knjige koja bi trebalo da bude objavljena u narednih nekoliko meseci. Motiv za knjigu je bilo upravo razgraničavanje različitih teorijskih pravaca u današnjoj makroekonomiji, posebno u kontekstu debata oko svetske finansijske krize i krize evrozone.\nSadržaj otprilike ide ovako: Velika depresija iz 1930-ih, Kejns i kejnzijanizam; Milton Friedman i monetarizam; ukratko o novim kejnzijanzima, novim klasičarima i austrijancima; o uzrocima i posledicama američke finansijske krize; evropska dužnička kriza, evrozona i evro; fiskalni stimulusi i intervencije Feda i Evropske centralne banke; i tekuće ekonomske debate o svemu ovome.\nRadi se dakle o savremenim događajima u konteksu ekonomskih ideja i debata koje se oko njih vode. Ali za razumevanje današnjih debata, od Krugmana do savremenih monetarista, potrebno je najpre razumeti osnove različitih teorija, počev od Kejnsa i Friedmana. Zato je dobar deo knjige posvećen razjašnjenju suprostavljenih teorija, posebno ove dvojice ekonomista, i na sadašnja dešavanja gleda se najviše sa aspekta njihovih ideja. Knjiga nije akademskog tipa već je namenjena široj javnosti -- upravo je bio cilj ove teorije prikazati na jednostavan i razumljiv način kako bi se videle njihova praktične implikacije danas.\nSve je to skoro gotovo, a između ostalog nedostaje dobar naslov. Zato bih hteo da ovom prilikom pitam za predloge naslova za knjigu. Sadržaj znate, komentari su otvoreni, a pobednik konkursa dobija primerak knjige.\nat Tuesday, July 31, 2012 posted by Slaviša Tasić\nMala je nagrada primerak knjige. Da si barem rekao "potpisani primerak knjige", pa da se potrudim...\nHow I was enslaved by a defunct economist\nMožda je besmislen, ali je jedini "kreativni" naslov što mi je pao na pamet:\nMacroStreams - A Historical Perspective of Contemporary Theoretical Currents in Macroeconomics\nIli bolje: "...of Theoretical Currents in Contemprorary Macroeconomics".\nIDEAS MATTER or how old debates still shape economic discourse\nIDEAS AND THE CRISIS\n"The General Theory of Bloodsuckers"\nEvo i ideje za naslovnu stranicu.\nTrebalo je da Slavisa napomene da se radi o knjizi na SRPSKOM jeziku. :)\nInace, dosao sam do 32. strane (od 117 po Wordu) i mogu da kazem da je knjiga stvarno odlicna.\nAj sad ozbiljno... :)\n"Kriza i sloboda"\n"Kriza i predrasude"\nbtw po meni nema mnogo smisla pisati knjigu takve tematike na srpskom, osim ako se ne planira kasnije izdanje na engleskom.\n-savremene makroekonomske teorije\n-(de)regulatori trzista, kome i zasto?\n-kriza i redistribucija bede\nono sto mi je prvo palo na pamet :)\n"Kako misliti Veliku recesiju"\nDa, na srpskom je i treba da dodam i neakademskog tipa, namenjena široj javnosti (ustvari dodao sam u post).\nU suštini se radi o produžetku bloga, stvarima koje su važne ali ne mogu da stanu u blog, zato je na srpskom. Da ne pominjem i praktične razloge što sam na srpskom to mogao da napišem dosta brzo dok bi mi na engleskom bilo mnogo teže, ne samo zbog jezika nego i sadržaja, što bi bilo teže naći pristojnog izdavača, što su slične teme već dobro obrađene od strane mnogo kompetentnijih autora, itd.\nEkonomika društva neodgovornosti\nJa hoću potpisan primerak i prigodan tekst, ne neki kurtoazni\nKriza protiv ekonomista\nFenomen ekonomske krize - teorija i realnost\nEkonomska teorija o krizi (u krizi)\nEkonomisti protiv krize\nKriza za pocetnike\nMonetarizam, kejnsijanizam i kriza\nA ko ce biti izdavac, neka drzavna firma?\nMislim da naslov nije ni bitan. A i ne mogu da se setim niceg originalnog. Ono sto bi ja voleo je da nam ti (slvisa) napises tvoje neke ideje za naslov.\nEconomists disagree: Economic Roots of Modern Crises\nEkonomisti se ne slazu: Ekonomski koreni modernih kriza\nDa nabacam i ja nesto (*ovo prvo nije predlog naslova :) )\nmoderne ekonomske depresije\nKriza - teorijski neocekivana ili prakticno neminovna?\nEkonomska kriza - teorije na prakticnom ispitu\nnemam ideje za naslov ali obzirom na tematiku mislim da bi trebala ići u smjeru da privuče i one koji neznaju ništa ili vrlo malo o tematici\nevo jedan po meni uspješan primjer\nTeorija i praksa - prilog razumevanju ekonomske krize\n"A ko ce biti izdavac, neka drzavna firma?"\nSlužbeni glasnik, pretpostavljam. Ali to je firma sui generis, ne dobijaju ni dinar iz budžeta, a em rade za državu, em izdaju svoje knjige.\nAko je knjiga za široke narodne mase:\n1. Ima (li) izlaza iz ekonomske krize\n2. Putevi i "stranputice" ekonomske krize\n3. O istinama i zabludama ekonomskih kriza\n4. Ekonomska kriza - ući, proći i zaobići\n5. Na obilaznici oko ekonomske krize\n6. Ekonomske kriza - priča sa srećnim krajem\n7. Ekonomisti su do sada krize različito tumačili...\n8. Kako razumeti ekonomsku krizu i ne upasti u nju\nSlaviša, za ovoliko predloga, ako i ne zaslužim knjigu, onda bar pdf verziju ;).\nOd Kejnza do Krugmana:prilog empirijski utvrđenoj upotrebi socijalne patetike za oblikovanje pozitivne ekonomske teorije\nHvala svima, već vidim nekoliko ozbiljnih kandidata.\n"Od depresije do moderne recesije"\nI sad neki podnaslov koji bi to malo dopunio/ispratio.\nNe znam kako si osmislio koncept knjige, a znam da nam se i razmisljanja ne poklapaju u potpunosti, ali da sam ja pisao neku takvu knjigu stavio mi mozda naslov u nekoj od varijanti:\nekonomske teorije (ili politike) u 20. veku - uzroci problema (ili koreni krize) ili spasonosna resenja\nP.S. u svetlu razvoja politickih i ekonomskih odnosa, 20. vek posmatram ne kalendarski, vec pre kao neki period od kraja WWI pa do pocetka ove "ekonomske krize" 2008...\n"Tržišno rešenje za neupućene"\n"Market solution for Dummies"\n"Solution du marché pour les nuls"\n"Marktlösung für nicht informiert"\n"حل سوق لالدمى"\n"Merkato solvo por uninformed"\n"Foro solutio pro imperiti"\n"מאַרק לייזונג פֿאַר דוממיעס"\n"Пазарот решение за неинформираните"\nostavi SWIFT ,IBAN i cenu za pretplatu


Webinar javno zagovaranje — Centar Modernih Veština\nCentar Modernih VeštinaJavno zagovaranjeWebinar javno zagovaranje\nCentar modernih veština je u saradnji sa Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije (SIPRU), a uz podršku Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) započeo projekat jačanja kapaciteta saradnika i saradnica iz deset lokalnih zajednica u Srbiji. Ovaj projekat obuhvata organizaciju 8 webinara na teme javnog zagovaranja, pisanja praktičnih politika, prikupljanja sredstava i javnog nastupa.\nSIPRU je u februaru 2019. godine započeo sprovođenje druge faze „Programa lokalnih inicijativa za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva – Podrška razvoju inovativnih modela za socijalno uključivanje – LIP 2”. Cilj programa LIP 2 jeste unapređenje socijalne uključenosti osetljivih društvenih grupa (žene, mladi, Romi/kinje, migranti/kinje, osobe sa invaliditetom). Posebna pažnja je posvećena onima koji žive u ruralnim i izuzetno siromašnim područjima opština. Ključno je unapređenje postojećih i uspostavljanje novih/inovativnih mera/usluga/programa u ciljanim lokalnim zajednicama.\nKroz kreiranje društveno inovativnih pristupa, lokalni nosioci projekata su definisati rešenja za probleme na koje mogu najviše da utiču. Ova rešenja adekvatno odgovaraju na nezadovoljenu potrebu u lokalnoj zajednici kroz različite procese, koncepte, ideje, usluge i metodologije.\nPrvi seminar #javnozagovaranje sa @inkluzija Divne učesnice iz Raznja, Bele Palanke, Raske, Čajetine i Pirota. pic.twitter.com/0XN9jkGv6n\n— Centar mod. veština (@CentarMV) March 16, 2021\n15. i 16 marta su organizovani prvi webinari sa temom Javnog zagovaranja. Pre svakog seminara učesnici su popunjavali ulazni upitnik o pozavanju teme javnog zagovaranja. Cilj ovih seminara je bio da se kroz predavanja i vežbe približi koncept javnog zagovaranja učesnicima iz lokalnih samouprava i lokalnih nevladinih organizacija. Obuka je obuhvatile teme definicije javnog zagovaranja, ishoda kampanja, određivanja strategije, ciljeva i ciljnih javnosti, izgradnje baze podrške u lokalnoj zajednici, razvijanje poruke i strategije komunikacije.\nObuka se nastavlja sa istom grupom polaznica i polaznika 22. i 23. marta.\nCMV u skladu sa svojom Misijom nastavlja da prenosi znanje i podiže kapacitete aktivista i aktivistkinja širom Srbije.


OGROMNA ČAST: HASAN SALIHAMIDŽIĆ NOVI SPORTSKI DIREKTOR BAYERNA | notes.ba\nOGROMNA ČAST: HASAN SALIHAMIDŽIĆ NOVI SPORTSKI DIREKTOR BAYERNA\nOdlične vijesti nam dolaze iz Minhena.\nNaime, bivši bosanskohercegovački fudbalski reprezentativac Hasan Salihamidžić imenovan je za novog sportskog direktora jednog od najvećih svjetskih klubova Bayerna iz Minhena.\nNa ovu funkciju našeg bivšeg reprezentativca su imenovali Karl-Heinz Rummenigge i Uli Hoeneß kako je navedeno u saopštenju bavarskog kluba.\nOvo je zapravo nagrada za dugogodišnju odanost Hasana Salihamidžića ovom klubu. On je nastupa za Bayern iz Minhena od 1998. do 2007. godine i odigrao je 234 utakmice u Bundesligi te 88 utakmica u međunarodnim takmičenjima. Dio je i šampionskog tima koji je osvojio Ligu prvaka 2001. godine.\nNakon okončanja karijere u kojoj je pored Bayerna nastupao i za Wolfsburg i Juventus, popularni Braco je imenovan za ambasadora Bayerna, pa je pratio tim na njihovoj turneji po Aziji. No, ovaj put se vraća u klub kao sportski direktor.\nPotpisao je ugovor do 30. juna 2020.godine\nOvo su odlične vijesti i za promociju bh. fudbala u svijetu jer je uvijek dobro imati nekog poznatog na ovako važnoj funkciji.\nPrevious : OVO JOŠ NIJE URADIO NIKO: DINO MERLIN OBORIO REKORD PULSKE ARENE\nNext : NAKON ŠTO JE TJERAO SVAKODNEVNO NA SEKS, SUPRUGA PODNIJELA KRIVIČNU PRIJAVU PROTIV MUŽA!


Kragujevac: Policija odlučila da udari na mafiju! – Večernje NOVOSTI\nKragujevac: Policija odlučila da udari na mafiju!\n4 седмице ago Večernje novosti\nNakon nedavnog krvavog obračuna u diskoteci „Volpi“ u Kragujevcu, u kom je Jovica Lešnjak (24) unakažen razbijenim flašama, a dva pripadnika Žandarmerije povređena, alarmirane su bezbednosne strukture u državi kako bi se stalo na put kriminalnim klanovima u Kragujevcu. Ove bande poslednjih nekoliko godina se međusobno obračunavaju, reketiraju, zelenaše, prebijaju ljude, pale kafiće…\nPolicija je nakon obračuna u „Volpiju“ ubrzo uhapsila braću Marka (31) i Božidara B. (30), osumnjičene za učestovoanje u krvavoj tuči, ali se i dalje traga za ostalim učesnicima obračuna, njih oko desetak. Osumnjičena braća, podsetimo, zajedno imaju više od deset krivičnih prijava.\n– Kasapljenje mladića u punoj diskoteci popalilo je sve crvene alarme. Na udaru su svi klanovi, ali se preispituje i analizira kako je došlo do toga da je četvrti grad u državi postao sigurno utocište za kriminalce – kaže dobroupućeni izvor u događanja u centralnom gradu Šumadije.\nPrema njegovim rečima, postavljaju se mnogo pitanja – zašto se godinama nije rešio problem sa kriminalnim klanovima koji traje od 2012. godine, i „čiju zaštitu uživaju“, kako veruju građani.\n– U policiji u Kragujevcu postoje dve struje koji su godinama unazad u lošim odnosima. Čak je iz ove istrage oko kasapljenja mladića izbačena kriminalistička policija i radi je „obična“ policija. Upravo su se zbog takvih stvari godinama unazad pripadnici klanova i izvlačili. Ne mogu se iz istrage izbaciti iskusni operativci, jer se lome koplja oko naimenovanja i pozicija. Mora da postoji viši interes – kaže naš sagovornik\nOn ističe da je bezbednosna situacija godinama unazad loša i složena upravo zbog pomenutih razloga, ali da je i veliki problem sudstvo, posebno Osnovni sud, jer su se kriminalci i posle ozbiljnih krivičnih dela, bukvalno rečeno, nalazili na slobodi za dan“.\n– To je obeshrabrivalo građane, a kriminalcima davalo vremena da „ispeglaju stvari“. Svedoci su povlačili izjave, zastrašivani su ili potplaćeni, mladi pripadnici klana su preuzimali dela i otuda se došlo da se u centru grada, u punoj diskoteci, kasapi mladić i da oni koji su to uradili misle da će se sa tim izvući – kaže sagovornik.\nTags: Kragujevac, Narko-mafija, naselje Aerodrom\nPrevious Nezapamćene mere bezbednosti na početku suđenja El Čapu\nNext „Danas“: Ćutanje o Ivanovićevom ubistvu – projekat Beograda i Prištine?\nSNP NAŠI: Dragan Marković “Palma” je kriminalac i politički reketaš! (VIDEO)\nNa protestu nije bilo krvi, haosa, stranačkih obeležja, niti šačice ljudi koja staje u minibus\nSuverenaAnonimka на Plakati u Vojvodini: Posle veka i Hongkong rekao doviđenja\nНађа Гагић на RTK: Ivanovića je ubio Beograd u saradnji sa njegovom suprugom (VIDEO)\nSaša на Dragan Marković Palma oteo 10 miliona zaposlenima u Megatrendu?!\nLepi Vucke на Uhapšena kupler-dama iz Prokuplja\nVeroljub на Odžić: Vojvodinu pljačkaju kao koloniju, vratićemo otetu zemlju Vojvođanima!\n2 месеца ago Večernje novosti\nStručnjaci se uglavnom slažu u oceni da je stradanje Milorada Nikolića počelo ne onog trenutka kada je uhapšen u Crvenki nego onda kada je, po...\nU obdukcionom nalazu je pokazano da se u sve tri glavne grane plućne arterije i u njihovim većim granama, kao i u ograncima leve plućne...\nMoj sin je majstoru koji nam je radio grejanje poslao neke telefonske poruke u kojima je pominjao Vučića, ali nikome nije pretio. Odveli su ga...\nZašto je, uprkos mišljenju veštaka, Milorad Nikolić mesecima bio pritvoren u zatvorskoj bolnici, gde je na kraju pod misterioznim okolnostima preminuo, pitanja su koja more...\nMilorad Nikolić iz Crvenke je uhapšen i optužen da je "ugrozio bezbednosti tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića i ministra policije Nebojše Stefanovića" zato što je tokom Novembra...\n4 сата ago Večernje novosti\n5 сати ago Večernje novosti\n1 дан ago Večernje novosti\n3 месеца ago Večernje novosti\n2 године ago Večernje novosti\n5 година ago Večernje novosti\nDosije "Policijska mafija"\nOTKRIVAMO: Državna sekretarka 12 puta spasla Mutavog od robije, kriminalcima delila značke!\n3 седмице ago Večernje novosti\nDosije "Sudska mafija"\nNovi Sad: Uhapšeni narko-dileri, zaplenjeno sedam kilograma droge!\nVečernje novosti © Izdavač: Udruženje onlajn novinara Srbije * Sva prava zadržana.


Radivoj Korać i košarka: Sećanje na Žućka - mašinu za koševe koja je donela Bitlse u Jugoslaviju : Južne vesti\nRadivoj Korać i košarka: Sećanje na Žućka - mašinu za koševe koja je donela Bitlse u Jugoslaviju\n10:54, 2. 6. 2021.\nDa ne beše jednog neispravnog levog štop svetla i jednog obećanja datog novinaru sarajevskog „Oslobođenja", Radivoj Korać bi možda oborio još mnoge rekorde na košarkaškom terenu, uzeo to dugo čekano zlato iz Ljubljane ili otkrio Jugoslovenima još neke svetske bendove i umetnike.\nMožda bi pala ta čuvena stotka ili bi diplomirao na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu.\nAko ništa, mogao je još godinama stajati na onom Žućkovom ćošku u Knez Mihailovoj ulici sa prijateljima, pa da se spusti do Narodnog pozorišta na neku novu predstavu.\nKada se folksvagen Radivoja Koraća zakucao u autobus sarajevskog Petrotransa u selu Kamenica, nedaleko od Vogošće u Bosni i Hercegovini, jugoslovenska i evropska košarka izgubile su jednog od najvećih igrača tog doba.\nŽućkov saigrač iz OKK Beograda Momčilo Pazman smatra da je Radivoj „verovatno jedan od najboljih igrača koji je ikada igrao pod ovim nebom, a sigurno najveći strelac", te da je „njegov doprinos za razvoj košarke kod nas nemerljiv".\nMeđutim, priča o Koraću nije samo priča o košarci.\nGordan Matić, reditelj dokumentarno-igranog filma Žućko - Priča od Radivoju Koraću, ističe da je on bio „mnogo više od sportiste i ikona tog vremena i putokaz koji je motivisao mlade i promovisao prave vrednosti".\nKorać se razlikovao od današnjih, ali i tadašnjih uspešnih sportista po obrazovanju, interesovanjima, pogledima na društvena dešavanja, kulturnom ukusu, dodaje on.\nObeležio je i one koji nisu voleli košarku, iako možda toga nisu bili svesni.\n„On je prvi doneo ploču Bitlsa u Beograd i odneo je na Radio Beograd, pa su ljudi u bivšoj Jugoslaviji tako prvi put čuli za njih", priča Vladimir Stanković, košarkaški novinar.\nSociološki fenomen `veći od Jugoslavije`\nDo pojave trofejne generacije Omladinskog košarkaškog kluba (OKK) Beograda, koja je kasnije predvodila i reprezentaciju do prvih medalja na velikim takmičenjima, košarka nije bila naročito interesantna Jugoslovenima.\nTim okupljen oko Koraća, Slobodana Gordića, Miodraga Nikolića, Trajka Rajkovića i drugih učinio je da sve više ljudi počne da gleda ovaj sport i zainteresuje se za nešto što će kasnije postati zaštitni znak Jugoslavije.\nZasluge pripadaju i „očevima osnivačima" jugoslovenske škole košarke - Bori Stankoviću, Radomiru Šaperu, Aleksandru Nikoliću i Nebojši Popoviću.\nNo, Žućko je tokom ranih šezdesetih godina bio popularniji od same igre.\n„Bio je ogromna zvezda u ono vreme i sa njim je mogao da se meri samo fudbaler Dragoslav Šekularac.\n„Kad bi prošao Šekularac, nastajao bi haos u Knez Mihailovoj, deca bi skakala na njega, svi bi hteli da se slikaju.\n„Tako je bilo i sa Koraćem, iako košarka tada nije bila tako popularna", kaže za BBC na srpskom Vlade Đurović, Radivojev nekadašnji saigrač i proslavljeni košarkaški trener.\nNije bilo uobičajeno da jugoslovenski sportisti imaju takav status tokom pedesetih i šezdesetih.\n„Tada je postojao sistem u kojem su svi bili jednaki, ali sa Žućkom Koraćem počinje da se javlja taj sociološki fenomen zvezde u nastajanju koji je došao sa Zapada", objašnjava Matić.\nPosle Koraćeve smrti, doživotni predsednik Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, Josip Broz Tito, izjavio je da je „Žućko bio veći od Jugoslavije i da je pripadao celom svetu".\nDa Titove reči nisu bile samo fraza i ceremonijalno odavanje počasti pokojniku, govori status koji je Korać imao u Belgiji i Italiji.\nTokom snimanja filma „Žućko - priča o Radivoju Koraću", Matić je posetio Lijež i Padovu, shvativši uticaj koji je Korać tamo imao.\n„Radnici na recepciji jednog hotela u Padovi, koji su tada imali desetak godina, sećaju se kakav je trag ostavio i kakav je magnet za publiku bio Žućko", dodaje on.\nUprkos slavi koja je izlazila iz granica nekadašnje države, Korać nije bio tip na koga je to moglo da utiče negativno.\n„Znajući da mi nemamo, on je plaćao ceh gde god bismo seli i tako je pomagao nama mladima", pokušao je da ilustruje Đurović Koraćev odnos sa saigračima koji se nije menjao sa njegovom popularnošću.\nKoraćevi prijatelji i danas ga se rado sećaju\nMašina za koševe koja ne pristaje na poraz\nKada je reč o Radivoju Koraću na košarkaškom terenu, ono po čemu se izdvajao bila je sposobnost i želja da zatrpava koš rivala.\nNekadašnji Žućkov saigrač, Vlade Đurović, kaže da je Korać bio nezgodan za protivnike zbog brzine, jače leve ruke i odličnog osećaja za prostor, iako je vrlo često bio inferioran u odnosu na protivnike kada su visina i fizička snaga u pitanju.\nNjega nije krasila elegancija, nije bio naročito snažan i nije naročito voleo da gine u odbrani.\nKako bilo, Đurović nema dilemu da je Korać bio „ubedljivo najbolji strelac tog vremena u bivšoj Jugoslaviji, ali i u Evropi".\nNije bio jedini koji je tako mislio.\nTo je i glavni razlog zbog kojeg je Radivoj dospeo do seniorskog tima OKK Beograda vrlo rano.\nVladimir Stanković, košarkaški novinar koji već duži niz godina sarađuje sa Evroligom, prepričava za BBC na srpskom kako je riđi, mršavi dečak iz Sombora privukao pažnju tadašnjem treneru OKK Beograda i legendarnom sekretaru FIBA, Bori Stankoviću.\n„Trener podmlatka je prišao Bori i rekao mu da su dobili jednu utakmicu ogromnom razlikom.\nBora ga je pitao šta je tu zanimljivo, a ovaj mu je odgovorio da je sve poene postigao jedan igrač.\nZove se Radivoj Korać, uzmi ga u prvi tim - rekao je omladinski trener."\nŽućko je sa samo 16 godina debitovao za Klonfere (nadimak igrača OKK Beograda) sa kojima je tokom narednih 12 godina osvojio četiri jugoslovenske lige i tri nacionalna kupa.\nSedam puta je bio najbolji strelac tada veoma jakog prvenstva Jugoslavije, uz nekoliko klupskih i državnih rekorda koji stoje do danas.\nSa njegovim poenterskim genom upoznali su se i Italijani.\nTokom sezone u Padovi kod trenera Ace Nikolića, Korać je ponovo poneo titulu najboljeg strelca šampionata.\n„Sećam se da su Koraća uvek čuvala bar dva igrača, jer je u igri jedan na jedan bio nezaustavljiv", reći će Đuzepe Stefaneli, njegov saigrač iz Petrarke iz Padove, prilikom snimanja fila Žućko - Priča o Radivoju Koraću.\nPored vanserijskog dara za probacivanje lopte kroz obruč, bilo je tu još nečega.\n„Pre svega je bio rođeni pobednik, nikako nije voleo da izgubi.\nTo je bio njegov najveći kvalitet - nije se predavao nijednog momenta", objašnjava Đurović.\nSlobodna bacanja izvodio je na karakterističan način - iz bunara.\nHvatao bi loptu sa donje strane, spuštao ruke između kolena i šutirao.\nNeki su takav način smatrali staromodnim, ali je Korać sa velikom efikasnošću ubacivao penale.\nPrilikom gostovanja na jednoj belgijskoj televiziji dok je nastupao za Standard iz Liježa upitan je koliko slobodnih bacanja može ubaciti iz 100 pokušaja.\n„Korać je rekao između 75 i 80", priseća se Vladimir Stanković.\nVelika zavesa u studiju se razmaknula, u pozadini je stajao koš.\nVoditeljka emisije izazvala je Žućka da u praksi to i dokaže.\n„Korać se malo snebivao, ali je onda skinuo sako, otišao na liniju penala i pogodio 100 od 100", prepričava Stanković.\nNo, mnoge revolucionarne stvari vezane za njega dogodiće se i nakon smrti 2. juna 1969. godine.\nVlade Đurović navodi da je OKK prvi klub kojem je FIBA dozvolila da uvede broj 16, kako bi klub mogao da povuče Koraćevu `peticu` iz upotrebe.\n„Sada možete da nosite koji god hoćete broj, ima i nula i 99, ali tada to nije bilo tako - brojevi su bili od četiri do 15", objašnjava on.\nTakođe, Radivoj Korać Žućko postao je prvi sportista koji je sahranjen u Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu, dok na kovčegu nije bilo državne već olimpijske zastave.\nČuvenih 99 poena protiv Alvika - rekord koji traje\nKlonferi su 1965. godine kao prvaci Jugoslavije nastupali u tadašnjem Kupu šampiona, preteči današnje Evrolige.\nOčekivao ih je dvomeč sa Alvikom iz Stokholma, švedskim šampionom koji je bio daleko od nivoa OKK Beograda.\nPrvi meč odigran je na Badnje veče u prestonici Švedske, tim Bore Stankovića dobio je utakmicu sa 46 poena razlike, dok je Korać ubacio 71 poen.\nRevanš je trebalo da se igra u Beogradu sedam dana kasnije, a uprava Klonfera je posle ubedljive pobede u Stokholmu predložila da se drugi meč igra u Malmeu, priseća se tadašnji prvotimac Momčilo Pazman.\nU tom gradu je živeo veliki broj Jugoslovena i plavo-beli bi se tamo osećali kao kod kuće, a Alvik se „ne bi izlagao trošku i putovalo u Beograd bez ikakvog smisla", dodaje on.\nMeđutim, Šveđani su odbili i put Beograda krenuli su sa samo osam igrača, mahom amatera.\n„Korać je pred tu utakmicu bio baš besan, jer su u svim novinama nagoveštavali da će on oboriti ne znam kakav rekord.\nŽućka je bilo sramota da protiv Šveđana postiže rekorde, jer su ti igrači bili na nivou tadašnje beogradske lige", kaže Pazman.\nOn navodi da je možda i uprava kluba stajala iza stvaranja euforije, kako bi privukla što više ljudi da dođu na utakmicu što bi donelo značajan prihod klubu.\nTog 14. januara Korać je ispisao istoriju, iako na početku nije bilo ničeg neuobičajenog.\nNije oportunistički prišao tom duelu, igrao je samo onako kako je to inače i činio, a prvo poluvreme završio je sa 33 poena.\nNišta što do tada beogradska publika već nije videla.\n„Nije se to igralo po principu `daj samo njemu`. Da je bilo tako on bi dao i više", napominje Đurović.\nKada u drugom poluvremenu počeo da zatrpava koš Šveđana, većina svedoka nije bila svesna da prisustvuje istorijskom trenutku.\nNaime, sistem vođenja zapisnika na košarkaškim mečevima nije bio jednostavan kao danas i nije bilo moguće u svakom trenutku imati uvid u statistiku igrača, priča Vladimir Stanković.\n„Sigurno bi se učinilo sve da prebaci 100 poena i nadmaši rekord Vilta Čemberlejna iz 1962. godine, samo da su bili svesni broja poena koje je ubacio protiv Alvika", dodaje on.\nTek pred sam kraj, tadašnji strateg Klonfera Bora Stanković uvideo je da bi Žućko mogao da uradi nešto zaista veliko tog tana, pa je pri velikoj razlici rekao drugim igračima da igraju za Radivoja.\n„Već kad se jurilo da da što više koševa, Bora je meni i Miloradu Ivačkoviću, kao najmlađima u timu, rekao da obavezno promašimo drugo slobodno bacanje, kako bi Korać mogao da ubaci još koji poen."\n„Posle toga smo se nas dvojica u Knez Mihajlovoj hvalili da smo Korać i mi ukupno ubacili 101 poen", uz smeh otkriva Pazman.\nKorać je utakmicu završio sa 99 poena, postavivši rekord u Kupu evropskih šampiona.\nDo danas niko nije prišao ni blizu toj cifri.\n„Čovek koji je zauvek promenio košarku" - Bora Stanković\nPoslednji intervju, levo štop svetlo i nesuđeno zlato\nPoslednju utakmicu Korać je odigrao u Sarajevu 31. maja 1969. godine.\nU revijalnom meču susrela se reprezentacija Jugoslavije, čiju je peticu Korać nosio, sa selekcijom igrača iz Bosne i Hercegovine.\nIako nije morao da dođe, Žućko je doputovao na meč iz Italije, vozeći bezmalo čitavu noć.\nUprkos tome, bio je najefikasniji, pisalo je u izveštaju Politike.\nBlaž Kotarac, nekadašnji prvotimac OKK Beograda i Koraćev saigrač, u autorskom tekstu objavljenom u Koš magazinu prisetio se tih dana u Sarajevu.\n„Bili smo zajedno dva dana u hotelu Central, nerazdvojni, dogovorili se da se zajedno vratimo njegovim autom - golfom za Beograd", kaže Kotarac.\nMeđutim, on u poslednjem momentu odlučuje da poseti roditelje u Banjaluci.\n„Žućko me pogledao, rukovali smo se `levicama` i samo je prokomentarisao: 'I šta, prijatelju Koki, ostavljaš me da idem sam za Beograd?'', prepričava Kotarac poslednji susret sa prijateljem.\nMomčilo Pazdan u razgovoru za BBC evocira uspomene na poslednje veče koje je Radivoj proveo u Sarajevu.\n„Ja sam iz Beograda krenuo sa Dragutinom Čermakom na taj meč u Sarajevo, on je vozio.\nPosle utakmice smo otišli u neki noćni klub i oko pola 2 smo se vratili u hotel Central.\nČermak je hteo da pođe za Boegrad, ja sam se takođe složio da krenemo i on je pitao Koraća da li bi išao sa nama."\nAli Žućko mu je rekao da ne može jer mu „ne radi levo štop svetlo", ali ne samo to.\nKorać je još ranije obećao novinaru sarajevskog „Oslobođenja" Tomislavu Počaniću da će mu dati intervju prvi sledeći put kada dođe u Sarajevo.\nPo svedočenju njegovih prijatelja, Korać nije bio od onih koji bi pogazili reč.\n„Kad nešto kaže, to je bilo tako", ističe Pazman.\nŽućko je sutradan krenuo za Beograd, vozeći iza tadašnjeg selektora Ranka Žeravice.\nTokom jednog preticanja, njegov folksvagen zakucao se u autobus u selu Kamenica, nedaleko od Vogošće u Bosni i Hercegovini, i on je nedugo zatim preminuo.\nVlade Đurović je vest o pogibiji prijatelja primio od saigrača iz OKK Beograda Momčila Pazdana.\n„Više sam plakao tada nego kada su mi umrli baba, deda i neki rođaci.\n„Ne mogu da se setim da sam ikada više plakao.\n„Ne znam da li je ikada viđena veća sahrana u Beogradu, iako sam bio na sahranama Šekularca i Ilije Petkovića", sa knedlom u grlu priča Đurović 52 godine posle pogibije prijatelja i uzora.\nPričalo se da je Koraća čekao odlazak u Real iz Madrida toga leta.\nTakođe, godinu dana kasnije, reprezentacija Jugoslavije po prvi put postala je prvak sveta u Ljubljani, bez onoga koji je bio jedan od najzaslužnijih za uspon košarke na ovim prostorima.\n„Pitao sam i selektora Žeravicu i igrače koji su osvojili naše prvo zlato u Ljubljani 1970. godine i svi smatraju da bi Korać bio deo tog tima da se nije desila ta tragedija", kaže Vladimir Stanković.\nSećanje u Aleji velikana\nTridesetak prijatelja Radivoja Koraća, nekadašnjih saigrača i ljudi koji su uz njega proveli mladost i detinjstvo setili su se velikana jugoslovenske košarke 52 godine posle njegove smrti.\nU Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu našli su se su košarkaški treneri Bogdan Tanjević i Vlade Đurović, Zagorka Žeravica, supruga bivšeg selektora Jugoslavije Ranka Žeravice, te Žućkovi saigrači Blaž Kotarac, Momčilo Pazman, Bruno Pavelić i drugi.\nTanjević je održao kratak govor na kome je insistirao jer, kako kaže, zbog obaveza u inostranstvu često nije u prilici da prisustvuje komemoraciji povodom Koraćeve smrti, ističe Blaž Kotarac.\n„Mi kao njegovi prijatelji, saigrači i treneri produžavamo sećanje na Koraća druženjem sa njegovom porodicom i bližnjima", rekao je Bogdan Tanjević, proslavljeni košarkaški trener.\nNesuđeni inženjer koji je voleo Bitlse\nSpisak interesovanja Radivoja Koraća bio je podugačak i onda kada se ne govori o košarci.\nBio je uspešan student elektrotehnike i nameravao je da završi fakultet, ali su zahtevi igranja košarke na tom nivou zaista bili veliki.\n„Da nije igrao košarku, sigurno bi doktorirao elektrotehniku", podvlači Đurović.\nMomčilo Pazdan ističe da je bio frustriran zbog toga što nije diplomirao, te da je bilo momenata u kojima mu je to bilo preče od igranja košarke.\n„Sećam se čak da je jednu godinu pauzirao, dogovorio se sa Acom Nikolićem da ne igra jednu godinu zbog toga.\n„Mi smo kao aktuelni šampioni te godine završili šesti bez njega, a onda se vratio i opet smo bili prvaci."\nPored školovanja, interesovao se za muziku, književnost, pozorište i film.\nDok su drugi igrači birali restoran Poslednja šansa, on je odlazio u Narodno pozorište ili Atelje 212.\n„Nakon tih malih seansi na uglu Knez Mihailove kod današnjeg Žućkovog ćošeta koje je provodio sa prijateljima sportistima, oni su svi išli po nekim restoranima, a on bi išao u Narodno pozorište i gledao neku predstavu", priseća se Vlade Đurović.\nPrivilegiju da putuje koristio je da iz inostranstva donosi muzičke ploče i tako se na Radio Beogradu po prvi put zavrtela jedna ploča legendarnih Bitlsa.\nSa putovanja je donosio i odeću po kojoj je bio prepoznatljiv.\nŽućko je bio skroman čovek, ali je uvek imao „perfektne cipele, njegove čuvene džempere i pantalone", dodaje Vlade.


Simbolika balona | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Društvo > Simbolika balona\nU četvrtak, 21. marta Opštinsko udruženje za pomoć osobama sa Daunovim sindromom, povodom Svetskog dana osoba sa ovim sindromom, organizovalo je puštanje u vazduh balona u raznim bojama. Ispred prostorija Udruženja, u Dekanskim baštama, deca, njihovi roditelji, kao i vaspitači i drugi gosti, podelili su ovaj trenutak pun simbolike.\nPrisutne je pozdravio Vojislav Mirnić, načelnik za socijalnu i zdravstvenu zaštitu u lokalnoj samoupravi.\n– Ovo je prilika da sve naše sugrađane podsetimo, da su osobe sa Daunovim sindromom jedni od nas, da im je potrebna pažnja kao i drugoj deci. Gradska uprava, kroz niz usluga socijalne zaštite pokušava da im pruži najbolju moguću podršku i pomoć, kako njima, tako i njihovim roditeljima – rekao je Mirnić.\nU vrlo emotivnom govoru, sekretar Udruženja i roditelj deteta sa ovim sindromom Radovan Kekić, zahvalio se svim prisutnim gostima, ističući naročito novinare, rekavši da su oni „prva sila“, ne „sedma“. Pišući o ovom problemu, javili su se sponzori, kao primer navodi brodogradilište „Vahali“ i Kristinu Anđelković, zahvaljujući kojima su opremljene prostorije Udruženja. Zahvalio se i drugim ljudima dobre volje i velikog srca.\n– Koristim priliku da čestitam ovaj dan svim osobama sa Daunovim sindromom na svetu. Neću onu frazu da svaki dan bude 21. mart! To svaki dan ovim osobama smo mi roditelji. Želimo da se Daunov sindrom svrsta u invalidne kategorije, kao što je to u svetu, kako bi imali drugačiji tretman i organizaciju i od strane lokalnih vlasti, privrednih organizacija i države uopšte – apelovao je Kekić.\nDeca, kao sva deca na proslavama – neko je plakao, neko se ljutio, oni raspoloženi su uz sok i pesmu, igrali.


Danas: Država prestaje da cenom struje čuva socijalni mir | Novosadski informativni portal 021\nOvo je prvo povećanje cene električne energije u poslednje dve godine, a iznos poskupljenja se poklapa za inflacijom u prethodne dve godine. Misija međunarodnog monetarnog fonda je pre manje od mesec dana nakon posete saopštila da bi cena električne energije trebalo da obezbedi pokriće svih troškova.\nKako je saopštila Agencija za energetiku koja je na zahtev EPS-a i EMS-a dala saglasnost da struja poskupi, cena pristupa sistemu za prenos električne energije uvećana je za 3,9 odsto, a cena pristupa sistemu za distribuciju električne energije uvećana je za dva odsto. Tako će sada prosečna cena kilovat-sata za domaćinstva iznositi 7,3 dinara bez poreza i taksi, piše Danas.\nInače, PDV na električnu energiju je 20 odsto, a akciza iznosi 7,5 odsto. To znači da bi konačna cena jednog potrošenog kilovat-sata trebalo od 1. decembra da košta oko 9,4 dinara i to bez naknade za obnovljive izvore energije koja se takođe nalazi na računima za struju. I sa ovim poskupljenjem, struja u Srbiji je i dalje jeftinija nego u regionu ili Evropi.\nMinistar energetike Aleksandar Antić je izjavio da je poskupljenje daleko ispod zahteva i troškova energetskih kompanija.\n"I sa tom cenom imamo najjeftiniju struju u regionu i Evropi. Da kažem da je struja u Srbiji za 7,2 odsto niža nego u Makedoniji, 18,9 odsto nego u BiH, 24 odsto nego u Albaniji, 35,8 odsto nego u Bugarskoj, 79,97 odsto nego u Hrvatskoj, 85 odsto nego u Rumuniji, 125 odsto nego u Sloveniji", rekao je Antić gostujući na javnom servisu.\nJelica Putniković, urednica portala Balkanmagazin ocenila je da poskupljenje struje zapravo treba da bude opomena svima onima koji se greju "ložeći" električnu energiju da će država polako prestajati da cenom struje čuva socijalni mir i da se moraju pripremiti da će i kod ovog energenta, poput naftnih derivata, cena uskoro biti tržišna.\n"To znači da se nikako neće isplatiti grejanje na struju, koje je i sada povoljno samo ako je reč o grejanju TA pećima i nekim od najsavremenijih modela klima-uređaja. Energetska efikasnost je, takođe, bitna, ne samo kod odlučivanja koji uređaj za grejanje na struju kupiti već i kod kupovine kućnih aparata, jer su novi modeli najsavremenijih A klasa mnogo manji gutači kilovata od starih. Samo poskupljenje svakako će doprineti da EPS iz sopstvenih izvora obezbedi sredstva za modernizaciju postojećih i izgradnju novih kapaciteta, što je svakako bitno da i ubuduće Srbija ima obezbeđenu energetsku sigurnost snabdevanja iz sopstvenih izvora. To će opet obezbediti da država maloprodajne cene za domaćinstva drži na nivou koji je povoljniji za potrošače od cena u okolnim, a pogotovo u zapadnoevropskim zemljama", napominje ona za Danas.\nS obzirom na to da će struja poskupeti usred grejne sezone, najviše će pogoditi one koji koriste najneefikasniji način grejanja na struju. Prema analizi Agencije za energetiku za ovu grejnu sezonu najskuplje zagrevanje je grejnim telima i kotlovima na struju.\nZa grejanje 60 kvadrata 16 sati dnevno tokom 180 dana grejne sezone na 20 stepeni Celzijusa, trebalo bi da plate (pre poskupljenja) 127.900 dinara godišnje. Sa ovim poskupljenjem trošak grejanja će skočiti na skoro 133.000 dinara. Najjeftinije grejanje strujom je pomoću TA peći i to samo ako se puni noću i ono će poskupeti sa 47.800 dinara na 49.664 dinara za sezonu.\nIvan Nikolić, urednik Makroekonomskih analiza i trendova, primećuje da će deo povećanja penzija i plata u javnom sektoru otići na veće troškove za struju.\n"EPS treba da generiše veći profit, kako bi imali više sredstava za rast investicija. Ono što je otvoreno za diskusiju je socijalni element, odnosno da li država treba da pomogne najugroženijima preko nekog drugog kanala kao što su socijalna davanja. Treba da se utvrdi kome sve treba pomoć, a ne da se prijavljuju i oni koji se voze džipovima. Dakle, ne treba subvencionisati sve neselektivno niskom cenom struje, već ciljati samo one kojima je zaista potrebno", ocenjuje Nikolić, dodajući da ovo poskupljenje neće imati efekat na rast cena, jer su "inflaciona očekivanja nikad niža".


Borba digitalne i analogne Srbije | TEME | Al Jazeera\nBorba digitalne i analogne Srbije\n“Neguje se javnost koja prosto više ne prepoznaje ni potrebu da proverava tačnost onoga što joj se kaže”, kaže Zoran Gavrilović iz Birodija. (EPA)\nStara izreka da u svakom ratu prvo strada istina, svakodnevno dobija svoju potvrdu i u sukobima vlasti i opozicije u Srbiji.\nJedan od upečatljivijih primera ove borbe desio se početkom novembra, kada je veliki broj medija preneo izjavu funkcionera vladajuće Srpske napredne stranke Milenka Jovanova da se ova partija najoštrije i najodlučnije suprotstavlja zahtevu lidera opozicionog Saveza za Srbiju da cena goriva iznosi pet evra po litru. On je ocenio da je “jasno da prebogati lideri Saveza za Srbiju mogu da plaćaju gorivo i pedeset evra po litru”, jer su “dobro napunili džepove i ništa im nije skupo”.\nNema sumnje da bi većina građana pozdravila ovakav stav vladajuće partije, koja vodi računa o standardu građana. Postoji samo jedan mali problem – opozicioni Savez za Srbiju nikada nije izneo zahtev da litar goriva košta pet evra. Naprotiv, koji mesec ranije u jeku protesta građana zbog visokih cena goriva, i opozicija je tražila da gorivo u Srbiji bude jeftinije, budući da je, recimo, litar dizela u toj zemlji letos bio među najskupljim u regionu. Mediji koji su preneli reagovanje naprednjaka nisu se potrudili da potraže izjavu opozicije na koju vlast reaguje. Ili su znali da nema svrhe da je traže.\nNi opozicija ne ostaje dužna, iako raspolaže sa znatno manjim resursima, a u toj borbi, čini se, ponekad stradaju i nedužni. Tako se pre desetak dana na društvenim mrežama pojavila porodična fotografija izvesnog Miodraga Vojinovića iz Trstenika, inače oca petoro dece, kako se navodi, preko koje je napisano: “Vučiću, izvini!!! Nisam stigao, gasio sam požar i spasavao ljude”. Uz fotografiju je išlo i objašnjenje da je čovek dobio otkaz, jer nije stigao na doček predsednika Srbije u Trsteniku, koji je u tom mestu otvarao novi pogon jedne fabrike, a potom prateći komentari na račun “bahate vlasti”. Informaciju i sliku na društvenim mrežama šerovali su, između ostalog, i lokalni ogranak Demokratske stranke, kao i jedan od lidera Saveza za Srbiju, predsednik sindikata Sloga Željko Veselinović.\nDruštvo bez debate\nMeđutim, već sutradan, agencija Tanjug je objavila izjavu pomenutog Miodraga Vojinovića, kako objašnjava da je njegova porodica zloupotrebljena u političke svrhe, da niko od njega nije tražio da čeka predsednika Srbije, da je prava istina da je njemu istekao ugovor u fabrici, te da očekuje da će biti produžen. “Mnogo me je povredio, ko god da je to uradio. Nisu oni meni ništa pomogli, oni su to radili zbog sebe. Kakve veze moja porodica ima sa nečijim političkim stavovima”, rekao je Vojinović.\n‘Izvinite, imate li dokaze?’\nVećina medija poslednjih godina nastoji da smanji troškove, a prvo na udaru je istraživačko novinarstvo koje dosta košta. Mediji nemaju resurse da ispituju tačnost baš svake izjave političara, pa ih najčešće prenose bez provere. Novinari često, naročito oni iz kritičnijih medija, često i nemaju priliku da političare pitaju na čemu temelje svoje tvrdnje ili, ako govore o nekim zloupotrebama političkih protivnika, da li su to prijavili nadležnim organima. Ipak, uvek ostaje mogućnost da uz izjavu političara navedu da za svoje tvrdnje nije izneo nikakve dokaze i tako makar malo navedu publiku da razmisli da li će te tvrdnje uzeti ozbiljno.\n“To je dobar predlog, možda bi to mogao Savet za štampu da preporuči medijima koji prihvataju Kodeks novinara da se drže te prakse. To bi za početak bilo dobro rešenje, s tim da se onda treba pripremiti za kontraudar političara koji su navikli, ne samo od kad je Srpska napredna stranka na vlasti, već i mnogo ranije, da mediji budu na njihovoj strani i da bezrezervno objavljuju ono što govore. Tako da bi takav potez izazvao malu revoluciju na medijskoj sceni u Srbiji, ali mislim da je to dobar predlog”, kaže predsednik Udruženja novinara Srbije Vladimir Radomirović.\nOnima koji su videli prvu objavu o otkazu, posle ove izjave više ništa nije bilo jasno. Kao ni onima koji su čuli samo demanti. Mogli su samo da izaberu stranu kojoj će da veruju.\nU moru različitih izjava političara čiju istinitost gotovo niko ne proverava i često jednostranom izveštavanju medija, građanima je sve teže da razluče šta je tačno u gomili informacija kojom ih svakodnevno zatrpavaju.\n“Ono što mi se čini kao najtačnija definicija sadašnjeg stanja jeste da je u Srbiji na delu borba između analogne i digitalne Srbije. To se vidi naročito na izborima, ali i u svakodnevnom životu. I deluje da je podela 50 prema 50 odsto. I oni koji su na internetu vide jednu stvar, a oni koji gledaju samo televizije sa nacionalnom frekvencijom, vide potpuno drugu stvar”, kaže Siniša Dedeić, urednik portala Istinomer, koji, između ostalog, proverava da li je ono što političari govore tačno ili ne.\nZoran Gavrilović iz Biroa za društvena istraživanja koji se bavi i monitoringom medija napominje da postoje dve dimenzije. Jedna je šta poručuju političari, odnosno kako se odvija politička debata i komunikacija u Srbiji, a ne treba biti stručnjak, kaže, pa videti da je Srbija postala društvo bez političke debate, odnosno da je “politička komunikacija jednosmerna gde, pre svega, vladajuća stranka, preko većine televizija sa nacionalnom frekevencijom pušta svoje poruke i plasira ih u javnost”.\nDrugi momenat je, dodaje, da su mediji u Srbiji “postali sredstva svojevrsne promocije zabave i odmazde, tako da se ni u njima ne može razaznati šta je istina, odnosno nema druge strane”.\nMeđutim, čak i ako objave obe strane priče, to još uvek ne znači da čitalac, odnosno gledalac dobija tačnu informaciju, jer postoji realna mogućnosti da nijedna strana ne govori istinu ili makar ne celu istinu.\n‘Građanima se daje istina’\n“Najčešće nemate relevantan dokaz da je to što je negde saopšteno tačno. Bilo da je reč o prosečnoj plati, kilometrima izgrađenih puteva, zaposlenosti. Prosto, ono što fali medijima je da pitaju, pa dobro, na osnovu čega vi to tvrdite, šta vam je izvor za to, pa da zainteresovana javnost, koje je na žalost sve manje, može to da proveri, a ne da se to svede na nekoliko organizacija civilnog društva ili da neki uporni novinari to proveravaju, nego da tu vrstu provere može da radi svaki samosvesni građanin”, kaže Gavrilović.\nGrađanima je sve teže da razluče šta je tačno u gomili informacija kojom ih svakodnevno zatrpavaju.\n“Imamo dosta ukorenjenu praksu u srpskom novinarstvu koja podrazumeva da je posao novinara da poređa izjave jedne i druge strane i da je time završen posao. Međutim, posao novinara je da proveri tačnost i jedne i druge strane i da objavi činjenice. Dakle, ako vlast kaže da Srbija ima nikad veći ekonomski rast, to proveri, ali i da proveri ako opozicija saopšti da Srbija ekonomski nikad gore nije stajala u svojoj ekonomskoj istoriji. I da svojoj publici ponudi i činjenice, a ne samo izjave”, ukazuje Vladimir Radomirović, predsednik Udruženja novinara Srbije i urednik antikorupcijskog portala “Pištaljka”, jednog od retkih koji svoje tekstove temelji na proverljivim činjenicama, prilažući i kopije zvaničnih dokumenata, kao neku vrstu dokaznog materijala.\n“Čini se da trenutno mnogim građanima u Srbiji i nije stalo do istine i da im je svejedno ko šta priča”, dodaje Radomirović.\n“Neguje se javnost koja prosto više ne prepoznaje ni potrebu da proverava tačnost onoga što joj se kaže”, kaže Gavrilović.\n“Naša istraživanja pokazuju da je javnost u Srbiji visoko autoritarna, te da je sklona autocenzuri, jer gotovo polovina ispitanih smatra da danas nije pametno govoriti ono što misliš. Ono što mi u našim istraživanjima takođe vidimo je da je populacija preko 45 godina, pogotovo sa srednjom školom i nižim stepenom obrazovanja, iz siromašnijih krajeva Srbije, prosto naviknuta na političku komunikaciju gde se njima daje istina. Dakle, da vlast saopštava, a građani slušaju. Političari su praktično vlasnici znanja i svetih istina i kad oni kažu onda to mora biti tačno. Tako da mi imamo jednu vrstu političke religioznosti koja od političara pravi prvosveštenike, odnosno male paganske bogove i oni su ti koji plasiraju istinu”, objašnjava Gavrilović.\n‘Jel veruješ više meni ili svojim očima?’\nI baš kao u svakoj religiji, od građana se očekuje da veruju, a ne da traže dokaze istinitosti rečenog. Na žalost, politički “bogovi” i od medija očekuju isto, a značajan broj u dobroj meri ispunjava ta očekivanja, tretirajući njihove izjave kao aksiome. Tako su i građani dospeli u situaciju da praktično svakodnevno odgovaraju na neizgovoreno pitanje političara, koje se krije u većini njihovih izjava: “Jel veruješ više meni ili svojim očima?”.\nKreiranje paralelne stvarnosti\nSiniša Dedeić iz Istinomera kaže da ima utisak kao da se u Srbiji kreira paralelna stvarnost.\n“Čini mi se da je trenutak kad je ta granica prekoračena bio pred izbore u martu 2014. godine kada je Vučić tvrdo izjavio da je bolje da se skida s naše grbače, nego penzionerima, a potom krajem godine ipak krenuo u smanjivanje penzija. Pošto nije bio kažnjen za tako nešto na narednim izborima, od tada kao da se potpuno rasteretio toga da govori istinu”, objašnjava Dedeić.\nKao ilustraciju navodi prošlogodišnju priču o kupovini novogodišnje jelke u Beogradu. Naime, nakon otkrića portala Pištaljka da će Beograd imati najskuplju jelku na svetu, koju su gradske vlasti platile oko 80.000 evra, a kupile na tenderu koji je imao samo jednog ponuđača, Vučić je izašao pred kamere sa svojim objašnjenjem.\n“Izjavio da je bilo čak tri ponuđača, čak navodio imena firmi koje su, kako je tvrdio, učestvovale na tenderu, govorio da je zapravo izabrana najpovoljnija ponuda, da bi tek posle par meseci, i to na intervenciju poverenika za informacije od javnog značaja, stigla prava informacija iz gradskog sekretarijata, gde se ispostavilo da je bio samo jedan ponuđač, kako je prvobitno i objavljeno”, podseća Dedeić.\n“Mislim da je osnovni problem u Srbiji što nemamo jake medije koji bi mogli da istraže i provere sve navode vlasti i opozicije i da čitaocima, odnosno gledaocima, ponude ono što se može smatrati istinom na osnovu činjenica. Kad kažem da nemamo jake medije, mislim da je većina njih pod političkom ili ekonomskom kontrolom, a da mediji koji nisu, ne dopiru do većeg broja građana. I to je uzrok mnogih čudnih pojava na našoj javnoj sceni, uključujući i to da predstavnici i vlasti i opozicije mogu da pričaju šta hoće, niko ne proverava ono što oni tvrde, a oni koji bi to mogli, dakle mediji, nisu dovoljno jaki da im se suprotstave u tom lažiranju stvarnosti”, objašnjava Radomirović.\n“Tu je važna i uloga regulatornih tela, pre svega Regulatornog tela za elektronske medije (REM), koja svojim ponašanjem stimulišu medije, da budu izvori kršenja Člana 51. Ustava Srbije, koji garantuje građanima Srbije pravo na obaveštenost. Na osnovu našeg monitoringa mi ne možemo reći da mediji doprinose ostvarivanju prava građana na obaveštenost. Naprotiv, mislim da mediji zamajavanjem javnosti rade suprotnu stvar”, objašnjava Gavrilović.\nOn upozorava da su mediji zaboravili da neguju publiku. “I kao kupca svojih proizvoda i kao nekog ko bi im pomogao kad je teško. Mi gubimo javnost, a kad nema javnosti, onda ni mediji nisu potrebni, već samo propaganda i promocija”.\n“Naša istraživanja pokazuju da građani vide i ono čega nema u medijima. Da Vučić raspravlja s opozicijom. U debatama. A to ne postoji. Kvalitetna debata ne postoji, nije debata kad imate jednog predstavnika vlasti koji priča negativno o opoziciji, pa još jednog novinara u studiju koji govori slične stvari i onda se pusti kratka izjava opozicionog političara. To je stvar medijske pismenosti”, naglašava Gavrilović.\nA Indeks medijske pismenosti za 2018. godinu, Instituta za otvoreno društvo iz Sofije, pokazuje da zemlje Zapadnog Balkana i Turska zauzimaju najnižu poziciju u odnosu na 35 evropskih zemalja. Srbija i Crna Gora beleže lošiji rezultat u odnosu na prethodne godine.\nKako to izgleda u praksi pokazuje i činjenica da u Srbiji tranzicioni gubitnici glasaju za vladu i predsednika koji imaju neoliberalnu politiku, zaključuje Gavrilović.\nA negde u toj činjenici treba tražiti i odgovor na ono nepostavljeno pitanje – da li i koliko građani veruju svojim očima.


Specijalni građevinski radovi, Aleksandrovo :: Daibau.rs\nSPECIJALNI GRAĐEVINSKI RADOVI, ALEKSANDROVO\nTražim dobrog majstora za specijalne građevinske radove: Skupili smo i proverili majstore za specijalne građevinske radove, koji rade u mestu Aleksandrovo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za specijalne građevinske radove će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za specijalne građevinske radove Aleksandrovo više


Vučić u Davosu sa Tačijem o nastavku dijaloga\nBeta 25. januara 2018. 13:35\n„Možete da kupujete tri meseca, šest meseci, ali posle toga smo zaglavljeni“, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je s Tačijem razgovarao i o ubistvu lidera Gradjanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, da mu je kazao da ne razume zašto su prihvatili samo razmenu podataka o Beogradu, ali ne i uključivanje u istragu i dodao da je Tačiju rekao da se nada da će pronaći ubicu.\n„Mi moramo da odlučimo šta je to što možemo, želimo i hoćemo u budućnosti sa sobom, da imamo realan i odgovoran pristup, da izgubimo najmanje što moramo i dobijemo najviše što možemo“, rekao je Vučić.


Borančić: Ukinuti takse za koje građani ne dobijaju ništa | Kodex.ME\n08. 07. 2019 - 12:39 Autor: Kodex\n"Kako grad oskudijeva sa igralištima a ona ne predstavljaju osnovnu djelatnost poslovanja niti su sredstvo za prihode, te stoga nije nužno taksirati ovu oblast koja je, gotovo pa, od javnog interesa za građane", kae on.\n"Većim izdvajanjem za zdravstvo Vlada nastavlja sa odogovornom politikom prema građanima"\n19. 11. 2019 - 10:06 | Društvo


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Vaha o Maroku: Igrači nisu znali himnu, zabranio sam nargile, Plejstejšn...\n25. 05. 2022. 18:09 >> 18:08\nIZGRADIO KULT REPREZENTACIJE\nVaha o Maroku: Igrači nisu znali himnu, zabranio sam nargile, Plejstejšn...\nSelektor Maroka Vahid Halihodžić komentarisao je svog bivšeg pomoćnika, ali i to kako je zaslužan za izgradnju kulta reprezentacije u toj afričkoj zemlji.\nOn je objavio spisak fudbalera na koje račun za prijateljsku utakmicu protiv SAD-a, ali i na dvije kalifikacione utakmice za Afrički kup nacija protiv Liberije i Južnoafričke Republike.\nNa spisku i dalje nema fudbalera Čelsija Hakima Ziješa, dok su se u reprezentaciju vratili Nuser Mazrui koji je potpisao četvorogodišnji ugovor sa Bajern Minhenom, kao i Amina Harita koji igra za ekipu Šalkea.\nPopularni Vaha se posebno osvrnuo na svog pomoćnika, nekada legendarnog fudbalera Maroka, Mustafu Hađija, za kojeg je rekao da je "igrao dvostruke igre", te da mu je "radio o glavi" svo vrijeme.\n"Razočarao me, njegovo ponašanje je bilo neprihvatljivo. Ali to je moja greška, ja sam ga birao", kazao je marokanski selektor.\nDostra je bilo priče oko njegovog eventualnog otkaza, zbog svađa sa prvim zvijezdama tima, koje je kasnije i odstranio iz nacionalne selekcije, ali nakon razgovora sa predsjednikom Saveza odlučeno je da ostane.\n"Kada sam došao, atmosfera u ekipi Maroka nije bila dobra. Sada postoji kult reprezentacije. Nismo imali nijedan problem u 40 dana Afričkog kupa nacija. Moja povezanost s Marokom traje već 25 godina. Uvijek ću se ovdje dobro osjećati", kazao je on.\nVaha je dodao i da pojedini igrači nisu znači čak ni himnu, kao i da je uveo set pravila ponašanja.\n"Kad sam preuzeo reprezentaciju rekao sam igračima:Zar vas nije sramota što ne znati himnu vlastite zemlje? Mnogi su je zatim naučili. Takođe, zabranio sam izlaske, pušenje nargile, igranje Plejstejšna cijelu noć... Radije ću tako raditi nego dopuštati da oni čine što im je volja".\nMaroko Vahid Halilhodžić\nSAD ubjedljive protiv Maroka u prijateljskom meču\nU Maroku zaplijenjena 31 tona kanabisa\nNiko nikada kao Vaha: Četvrti Mundijal kroz kvalifikacije za BiH trenera\nSahranjen dječak koji je stradao u bunaru


OVA PIJACA U MEKSIKU ZADAJE GLAVOBOLJE VLASTIMA Preti da postane glavno žarište korone, njome prošeta pola miliona ljudi\nOPROŠTAJNI GOVOR PREDSEDNIKA TRAMPA: Ponosan sam što nisam započeo nijedan 29\t116\n(UŽIVO) ISTORIJSKI DAN U SAD: Tramp i Melanija napustili Belu kuću! Velika 64\t97\nNAVALJNI ŽESTOKO UDARIO NA PUTINA! TVRDI DA IMA DVORAC NA CRNOM MORU OD 28\t16\nFoto: Profimedia/Agencia EL UNIVERSAL/Juan Boites/EVZ\n19.05.2020. 14:46h 19.05.2020. 14:46h\nPijaca Central de Abastos u Meksiko Sitiju, koja je velika kao 327 fudbalskih stadiona, zadaje ozbiljne glavobolje vlastima jer bi lako mogla da postane glavno žarište korona virusa. U normalnim vremenima, ovde prošeta dnevno i do pola miliona ljudi, tako bar govore zvaničnici podaci iz Iztapalape, okruga koji broji najviše zaraženih korona virusom u Meksiku.\nPored kupaca i prodavaca koji rade danonoćno kako bi iz ove tržnice snabdeli sve veće lance ali i manje prodavnice i domaćinstva, u prolazima zna da se načička oko 100.000 radnika koji preslažu džakove sa krompirom i pirinčem, kao i kutije sa bananama, prenosi Rojters.\nLokalni zvaničnici ne znaju da kažu koliko sada ljudi dnevno poseti ovu pijacu, ali organizatori kažu da je razvoz opao za oko 30 odsto.\nPočetkom maja, vlada je uključila i ovu tržnicu u listu od 89 lokacija koje imaju "veoma visok rizik od širenja zaraze", u pokušaju da spreče širenje korona virusa. Ipak, zatvaranje tržnice koja snabdeva oko 25 miliona ljudi nije bila opcija, tako je bar poručila gradonačelnica Meksiko Sitija Klaudija Šejnbaum, ističući da bi takav potez uništio regionalno snabdevanje hranom.\n"Central de Abasto ne može da bude zatvoren. Činimo sve i preduzimamo striktne mere kako bi što manje ljudi odlazilo tamo", rekla je Šejnbaum u aprilu.\nRadnici prvi na udaru\nI dok oni koji žive u luksuznim delovima grada mogu da zaobiđu ovo mesto, vozači, čistači i majstori, ili manje više cela radnička klasa Iztapalape kažu da nemaju drugu mogućnost, nego da rizikuju da se zaraze.\n"Vlasti kažu da ostanemo u karantinu. A neka mi kažu šta ćemo da jedemo", rekao je Fernando Tores, jedan od hiljade radnika na ovoj tržnici.\nDok stavlja platnenu masku na lice komentariše kako je "sve u božjim rukama".\n"Ako Bog kaže: 'Korona virus će te uzeti', uzeće me. Do tada čuvam se koliko mogu", kaže Tores.\nSa oko 2.500 obolelih i 200 smrtnih slučajeva, Iztapalapa čini čak petinu od ukupnog bilansa u čitavom Meksiko Sitiju, najvećem žarištu epidemije u zemlji. Stručnjaci veruju da brzom širenju virusa doprinosi prenaseljenost ovog kraja, kao i to što je to središte svih dešavanja za sve okolne okruge.\nLoše komunalne usluge povećavaju rizik od zaraze\nStanovništvo je dodatno izloženo riziku zbog loših komunalnih usluga, da ne pominjemo nedostatak pijaće vode. Više od trećine stanovništva živi u siromaštvu prema zvaničnim podacima, a stvarna brojka je možda još i veća.\nDve od četiri kovid bolnice u ovom kraju su pretrpane, a ništa bolja situacija nije ni u mrvačnicama i krematorijuma koji su još u subotu radili preko svojih kapaciteta. Za to vreme načelnica Iztapalape Klara Brugada odbija da se sastane sa novinarima...\n"Sečemo lanac zaraze"\nZbog korona virusa, tržnica funkcioniše sa 85 odsto kapaciteta. U redovnim okolnostima ovde svakodnevno pristiže oko 15.000 različitih vrsta proizvoda iz čitave zemlje, u više od 60.000 vozila. Mere su pooštrene tek kada je ustanovljeno da je 25 radnika zaraženo i da je dvoje umrlo na tržnici gde se godišnje iz ruke u ruku prebaci oko 9 milijardi dolara.\nJedna od mera zaštite jeste zabrana deci i trudnicama da uđu na pijacu, dok su zdravstveni radnici krenuli da sprovode korona testove na licu mesta. Više stotina policajaca i javnih službenika je ovde raspoređeno kako bi merili kupcima i zaposlenima temperaturu.\n"Ono što mi pokušavamo da uradimo jeste da presečemo lanac zaraze", rekao je Havijer Serna, zdravstveni zvaničnik Iztapalape.\nIpak, i pored svih mera, registrovana su 34 nova slučaja prošle sedmice, a urađeno je svega 450 testova.\nOko tržnice i dalje radi na desetine radnji, a ljudi šetaju bez maski kao da se ništa ne događa. Ovde su se sjatili i mnogi koji su u doba pandemije ostali bez posla, spremni su da rade sve, da zarade za hleb.\nMeđu njima je i Anđela Medina (33) koja je izgubila posao u fabrici plastike, i sada prodaje takose i kafu ispred metro stanice, koja se nalazi na samo deset minuta hoda od tržnice.\n"Bojim se da ću se zaraziti i odneti virus kući, ali šta da radim, ja moram da radim", kaže očajna Anđela.\nVLASTI NIKARAGVE ŽMURE NA OPASNOST OD KORONE Snimak šokirao javnost: Vozila se šunjaju u bolnicu, tela iznose u vrećama\nNEMA KRAJA ŽRTVAMA KORONE U INDONEZIJI: Grobari rade po 15 sati za 265 evra mesečno, nisu imali ni zaštitnu opremu\nMeksikoMeksiko Sitikoronaobolelizaraženipreminulismrtni slučajpandemijaepidemijakovid-19covid-19pijaca\nOPROŠTAJNI GOVOR PREDSEDNIKA TRAMPA: Ponosan sam što nisam započeo nijedan rat! Pokret koji sam započeo je tek početak! (VIDEO) 29\t116\n(UŽIVO) ISTORIJSKI DAN U SAD: Tramp i Melanija napustili Belu kuću! Velika napetost uoči Bajdenove inauguracije! (VIDEO) 64\t97


aleksandar petrovic\t 22.07.2021. 17:26h\nVašington odustaje od sankcija i više nije protiv izgradnje gasovoda, a Berlin uplaćuje 175 miliona $ u zeleni fond za Ukrajinu\nDogovorili se... Angela Merkel i Džozef Bajdenfoto: AP\nSjedinjene Države i Nemačka su objavile sporazum o gasovodu "Severni tok 2", koji direktno povezuje Rusiju i Nemačku, zaobilazeći Ukrajinu, a najveći dobitnik ovog dogovora je, po svemu sudeći, Vladimir Putin, predsednik Rusije! Sporazumom se Vašington obavezao da se neće protiviti izgradnji gasovoda i da neće uvoditi sankcije kompanijama koje učestvuju u njegovoj izgradnji.\nGas kao oružje\nZvanični Berlin se obavezao da će odgovoriti na svaki pokušaj Rusije da iskoristi gas kao oružje protiv Ukrajine i drugih zemalja istočne i srednje Evrope.\nProtesti u Kijevu i Varšavi - Vojna pretnja za srednju Evropu\nAgencija Frans pres prenela je da je objavljivanje sporazuma SAD i Nemačke izazvalo žestoke reakcije Ukrajine i Poljske, koje su izdale zajedničko saopštenje: - Budući gasovod "Severni tok 2" ugrožava Ukrajinu i srednju Evropu na političkom, vojnom i energetskom planu - navode ministri spoljnih poslova Ukrajine i Poljske. Šef ukrajinske diplomatije Dmitro Kuleba potvrdio je da je poslao službene note Briselu i Berlinu i da zahteva zvanične konsultacije.\nRojters prenosi da je cilj sporazuma da ublaži opasnost koju potencijalno predstavlja gasovod vredan 11 milijardi dolara i dugačak preko 1.200 kilometara, a koji je 98 odsto završen. Njime će se ruski gas direktno ispod Baltičkog mora prebacivati sa Arktika do Nemačke. Za razliku od administracije Donalda Trampa koja je pretila uvođenjem sankcija kompanijama koje učestvuju u izgradnji, Bajdenov tim se odlučio na drugačiji pristup.\nNema iznenađenja - Putin i Angela na vezi\nNekoliko sati pre nego što je objavljen sporazum SAD i Nemačke o "Severnom tuku 2", ruski predsednik Vladimir Putin i nemačka kancelarka Angela Merkel razgovarali su telefonom, potvrđeno je iz Kremlja. Predsednik Putin i kancelarka Merkel su izrazili zadovoljstvo jer je izgradnja gasovoda "Severni tok 2" pri kraju. Ruski predsednik je pohvalio doslednost i posvećenost nemačke strane realizaciji ovog projekta koji ima samo komercijalnu prirodu.\n- Sjedinjene Države i Nemačka zajednički su odlučne da Rusiju smatraju odgovornom za agresiju i zlonamerne aktivnosti uvodeći sankcije ili pomoću drugih sredstava. Želimo da osiguramo da Rusija neće zloupotrebiti bilo koji gasovod, uključujući "Severni tok 2", kako bi postigla agresivne političke ciljeve koristeći energiju kao oružje - navodi se u zajedničkom saopštenju SAD i Nemačke. U sporazumu se navodi da SAD i Nemačka podržavaju desetogodišnje produženje sporazuma o tranzitu ruskog gasa preko Ukrajine. Ovaj ugovor ističe 2024.\n- Sporazum je pozitivan korak iako ne rešava sve razlike. Nismo bez sredstava da reagujemo na neodgovarajuće poteze Moskve - rekla je Merkelova.\nJoš malo pa gotovo... Postavljanje cevi za "Severni tok 2"foto: AP\n- Gasovod "Severni tok 2" povezuje Rusiju i Nemačku\n- Dugačak je 1.230 kilometara, vredan je 11 milijardi $\n- Do sada je završeno više od 98 odsto gasovoda\n- Kapacitet gasovoda je 55 milijardi kubika godišnje\nNemačka će uplatiti i najmanje 175 miliona dolara u novi zeleni fond za Ukrajinu, koji će biti vredan milijardu dolara, a koji je namenjen jačanju njene energetske nezavisnosti. Ukrajina na tranzitu ruskog gasa godišnje zarađuje oko tri milijarde dolara.\nMERKELOVA UVERAVA ZELENSKOG: Ukrajina ostaje tranzitna zemlja i pored Severnog toka 2!\nBLINKEN PONOVO UDARIO NA RUSIJU: Severni tok 2 podriva bezbednost Ukrajine\nSeverni tok 2gasovodVladimir PutinAngela MerkelDžozef Bajden


Otvoren treći Sajam srednjih stručnih i umetničkih škola – Studio B\nOtvoren treći Sajam srednjih stručnih i umetničkih škola\nOtvoren treći Sajam srednjih stručnih i umetničkih škola Beoinfo\nObjavljeno: 11.04.2017. 08:23 Izmenjeno: 12.04.2017. 14:57\nSajam srednjih stručnih i umetničkih škola, treći po redu, održava se 11. i 12. aprila, a o značaju ove manifestacije na Beogradskom sajmu govorili su predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević i član Gradskog veća Dragomir Petronijević.\nSajam je zvanično otvorio vršilac dužnosti sekretara za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak.\nNikodijević je rekao da je zadatak Grada Beograda da bude servis đacima kako bi doneli najbolje odluke za svoju budućnost. – Bez obzira na to što su mladi, učenici se već sada suočavaju sa veoma važnim izborom koji će umnogome odlučiti o njihovom daljem životu. Zbog toga je neophodno da im mi pružimo sve neophodne informacije, prenesemo naša iskustva, kako bi oni doneli pravu odluku o upisu u srednju školu. Izbor škole u skladu sa afinitetima i željama je pola puta do uspeha i zbog toga je neophodno biti dobro informisan. Obrazovanje nije trošak, već veliko ulaganje u budućnost. Obrazovanje ne može da postoji nezavisno od drugih sfera društvenog života i ne može biti odvojeno od privrede u ovoj zemlji – istakao je Nikodijević.\nŽelimo, dodao je on, da stvorimo sistem u kojem je obrazovanje dobro, efikasno i usklađeno sa standardima u drugim razvijenim zemljama. – Ne možemo da lutamo i imamo hiperprodukciju nekih kadrova koji nisu usklađeni sa tržištem. Ne možemo dozvoliti to da više novca ulažemo u prekvalifikaciju nego u obrazovanje. Zato je ovo dobar sistem i verujem da smo na dobrom putu da stvorimo dobar i efikasan sistem koji će služiti čitavom društvu – objasnio je Nikodijević i osnovcima poželeo pametan i dobar izbor za upis u srednju školu.\nPetronijević je rekao da se na ovom sajmu predstavlja 49 srednjih stručnih i umetničkih škola, te da je to veoma bitno kako bi se osnovci i njihovi roditelji upoznali sa svim onim što te škole nude. – Srednje stručne škole su u prethodnom periodu možda bile zapostavljene, a mi smo se poslednje tri godine trudili da ih prezentujemo na pravi način. Uz dualno obrazovanje, uz pomoć Ministarstva prosvete, kao i realizacijom mnogih projekata poput Naučno-tehnološkog parka želimo osnovcima da prezentujemo šta sve to mogu da nauče, na čemu sve da rade kako bi se lakše zaposlili ili započeli svoj posao. Grad Beograd je u tome partner učenicima, radimo na unapređivanju sistema obrazovanja, a sve u cilju lakšeg zapošljavanja – poručio je Petronijević, koji je i predsednik Saveta za zapošljavanje.


Nedavni sadržaj od blind guardian | Forum Krstarice\nNedavni sadržaj od blind guardian\nIngenting for dees\nNA BEDNOM LICU ZEMLJE Grcao je, u neimanju dahaMizerni vazduh ne dostojan njegovih pluća, ostajao je negde van njega... U skučenoj prostoriji sa belim ležajem. Gvozdena ruka držala je njegovo srce. Plakao je njegov brat. Proklete mašine cerile su krljušt svoju, nadnesene nad nepomičnim...\nDa... i mene muci to...\na opcija da se upises na masinski....pa se prebaci ako oces....na masinac se sigurno upisujes, prijemni je vise nego lak,mada fax je stravicno tezak...\nFizicka hemija:DA ili NE?\npazi ovako ja ne studiram,ali idem 4,godinu hemijsko prehrambene, i glavni predmet nam je fizicka hemija...prof. tvrdi da ga je lako upisati, zbog konkurencije,ali samo nakoliko % ga zavrsi...vrlo, ali mnogo je vrlo tesko... bilo bi to ostvarivo da posle imas cemu da se nadas, ali nemas ni to...\nSta je to SREĆA?\nI da sada se zaista prisecam i prva dva dela,ali ne sa foruma nego sa odstampanih papira,mogu ti reci samo da te ponekad mryim jer mi budis bol.Nesto sto sam pokusala da pokopam.......Ipak nije pokopano,a yid se srusio.Sada ce trebati godine,za popravku do sada samo veoma oronulog bedema,a sada...\nA zar si zaista ocekivao primedbe na agoniju.To je kao kada pricas o sebi nekome,ispovedas mu svoju sustinu,pruzas mu svaku kap iz tvog izvora...I zar ocekujes komentar.NE JA TI GA NECU DATI.Nisam mislila da moram da ti objasnjavam ovo,ali u redu je.Ti si tim delom pokazao sebe...a ja sam ga...\nMada meni sve ovo lici na ogorcenost,samo nas je odvela u razlicite krajnosti,sustina,negde tamo na dnu je ista.Zar cemo se mrzeti zbog tih krajnosti?Zaista zalim ako je tako.\nA sta sada da kazem...tebi koga sam smatrala prijateljem,a zelis mi smrt jer sam vernik,i ne stidim se svoje vere!Pitaj me koje vere,i odgovoricu ti da verujem u jednog Boga i klanjam mu se,iako mi okrutno oduzima zivot,a opet me ostavlj na ovom svetu...vidis mozda cu shvatiti nesto sto nisam do...\nSrek definitivno,jer ima lepu pricu i banalan kraj,sto je naj bitnije nije srecan....princeza postaje odvratni zeleni dzin,umesto da on postane princ,zaista oreginalno...\nA sta iko zna o njemu, i odakle nekom pravo da diskutuje kako i zasto!Imao je svoje razloge i ja ih postujem.Imao je svoje zakone i to se ceni.A ko je bio on,kakav covek...odgovor je negde pod zemljom i niko ne zasluzuje da ga ima.\nVolite li klasičnu muziku?\nklasika....najdublje,naj sustastvenije delo...izvire iz naj cistijeg izvora emocija,u ostalom prava muzika je ona koja pogadja iako nema reci...\nPesme za vreme depresije\nBlack Sabbath, uglavnom se vrti pesma TOO LATE...a kad prodje dovoljno puta,onda ide ceo MP3 sa svim albumima(depresija dugo traje). Jethro Tull-Ian Anderson,je prokleto dobar... Frank Zappa-kada pruzam otpor depresiji Mizar(makedonska grupa,pretece svih nasih domacih bendova u ovoj oblasti)...\nDeset najboljih knjiga\npoezija:V.P.DIS;S.Bodler;S.Malarme...zaustavljaju dah...ako se skapira pesma,a skapirace.....samo posveceni!\nO kakvoj ja ljubavi mogu da govorim,kada vise nemam vere...O cemu mogu pricati kada me je ostavio neko ko mi je znacio SVE....posle tolikih smrti...ko mi se zaklinjao vecnom ljubavlju i kome sam slepo verovala...Ne ne umemem vise voleti...bar cu se potruditi,ali iskreno potruditi da zauvek...\nMoja vera jeste velika...ali je tuga jaca od nje.I kada kazes-za one koji umru,da su potpuno rodjeni,ja znam sta zelis reci....ali gde smo tu mi? I gde su nasa uzasna i sebicna bica u svemu tome...Shvatih najzad,da kad neko zanaven usni....NECE DOCI-i gde sam tu ja?sta je samnom u celoj toj...


OGLASILA SE ĆORBINA MAJKA PO PRVI PUT: Jadranka javno otkrila da želi Jovanu za SNAJKU! A evo šta je imala da kaže o Kristijanu! - mediji.net\n"Moram da budem iskrena, ja u životu "Zadrugu" gledala nisam. Sad verujte, od ujutru do uveče. Snalazi se super, majkin sin, super je. Unuk gleda tatu, super je, čujemo se redovno. Gleda i njegova bivša supruga, iako su njihove relacije...\nPričala je da ju je tukao pred ulazak u Zadrugu 4, sada je on pokazao i kako!\n"MOŽDA SE ZALJUBIM" Anđelo dokrajčio Matoru time što je priznao da bi bio sa Sanjom, ona POZELENELA OD MUKE, pa bivšoj zapretila kao nikada: IMAĆEŠ ME\nKAKAV RUČNI RAD KRISTIJANE: Golubović u kupatilu izvadio vlažne maramice pa se posvetio higijeni! RIBA LI,RIBA...\nKristijan Golubović poznat je po tome što vodi računa o higijeni, a otkako je gazda Hotela, Golubović ništa ne prepušta slučaju.\nTutnjilo u Šimanovcima!\nMaja Marinković nakon svađe sa Marko Janjuševićem Janjušem, otišla je do Miljane Kulić, kako bi je ona utešila. Maja je tokom razgovora otkrila da joj smeta to što Janjuš bivšu suprugu Enu Senić "uzdiže", a nju "spušta" dok odgovara na pitanja zadrugara, voditelja ili publike.- Sad ti pričam onako...


Održan panel „Organska ishrana – zdravlje ili mit“ | Energetski portal Srbije\nOdržan panel „Organska ishrana – zdravlje ili mit“\n24.05. 2019 Vesti | Hrana | Srbija\nDomaće tržište organske hrane još je u fazi nastajanja, ali je važno naglasiti da se proizvodnja intenzivno razvija i trenutno postoji oko 6.000 poljoprivrednih proizvođača koji se bave organskom proizvodnjom u Srbiji, izjavila je juče generalna sekretarka Serbia Organica na panelu „Organska ishrana – zdravlje ili mit“ u Beogradu.\nBiljke i životinje u organskoj proizvodnji uzgajaju se prirodnim procesima, tako da se u organskom mleku i mlečnim proizvodima nalazi 50 posto više nutritivno poželjnih omega 3 masnih kiselina.\nIstraživanja pokazuju da korišćenje organskih mlečnih proizvoda utiče na smanjenje pojave ekcema, astme i drugih bolesti kod dece mlađe od dve godine, objašnjava profesorka Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu Snežana Oljača i preporučila majkama da organsko mleko uključe u ishranu svog deteta.


Актуелно | SNP | Page 83\nDo kraja godine trebalo bi da bude završen krov na sabornom hramu u Plužinama, koji je posvećen Sv. Patrijarhu Makariju Sokoloviću.\n“Opština je ove godine za gradnju hrama budžetom opredijelila 100.000 eura. Imamo još donatora i dobrovoljnih priloga. Nadamo se da ćemo do kraja godine završiti krov na hramu. Radovi idu planiranom dinamikom i zadovoljni smo”, kazao je predsjednik Opštine i šef Odbora za izgradnju hrama Mijuško Bajagić.\nHram – prvi koji je posvećen obnovitelju Pećke patrijaršije, radi se po ugledu na manastire u Atini, Solunu i Rusiji.\nU osnovi površine je 450 metara kvadratnih, a poseban dio zauzimaće kripta. Biće to jedinstveni objekat sa crkvom i sa crkvenom salom pod jednim krovom.\n“Obaveza lokalna uprave je da u opštinskom centru postoji jedan vjerski objekat. Crkva u Plužinama je zadužbina Lazara Sočice, tako da je ovakav jedan objekat potreban narodu”, kazao je Bajagić.\nMakarije Sokolović bio je prvi patrijarh obnovljene Pećke patrijaršije od 1557. do 1571. godine, kada se povukao zbog bolesti.\nUmro je tri godine kasnije.\nPREDSJEDNIK JOKOVIĆ RAZGOVARAO SA PREDSTAVNIKOM PENZIONERA KAP-a\nјун. 28 Актуелно no comments\nSNP je uvijek na strani obespravljenih radnika.\nPredsjednik Socijalističke narodne partije Crne Gore Vladimir Joković, razgovarao je sa predstavnikom penzionera KAP-a Nikolom Rakovićem o problema sa kojima se suočavaju penzioneri nekad najvećeg industrijskog giganata na ovim prostorima.\nTokom razgovora sa predsjednikom SNP-a, Nikola Raković je istakao da se penzioneri KAP-a i dalje bore za svoja prava i pravdu a vezano za otpremnine i ostala dugovanja koja preduzeće ima prema radnicima.\nRaković je posebno naglasio da su radnici nakon pet godina borbe za ostvarivanje prava na otpremnine koje ih po zakonima ove države sleduju, uspjeli jedino da izdejstvuju donošenje lex specijalisa da im se otpremnine isplate. Taj isti zakon je nakon tri godine urušen odlukom Ustavnog suda jer je procijenio da je zakon diskriminatorski i nedopustiv.\nPenzioneri su se potom obraćali na sve postojeće adrese ali je odgovor uvijek bio prebacivanje odgovornosti sa jednih na druge a rješenja nema.\nRaković je ukazao i na ugrožena stambena prava penzionera KAP-a s obzirom da su se sredstva preduzeća nenamjenski trošila i potrošila a radnici ostajali bez riješenog stambenog pitanja.\nPredsjednik Socijalističke narodne partije Crne Gore Vladimir Joković kazao je da će SNP kao i do sada biti na raspolaganju penzionerima KAP-a kao i svim obespravljenim radnicima u Crnoj Gori i pomoći im u njihovoj borbi za ostvarivanje svojih prava. Predsjednik Joković se zahvalio predstavniku penzionera KAP-a gospodinu Nikoli Rakoviću što su u SNP-u prepoznali partnera koji im u toj borbi može pomoći.\nKako je istakao predsjednik Joković, SNP je partija socijalne pravde i jednakosti, uvijek na strani radnika i svih građana koji su žrtve tranzicije i pogrešne socijalne i ekonomske politike vlasti.


DHARMA i Zvuk ptica | umetnost se dogadja u mom gradu\nDHARMA i Zvuk ptica\n04.06.2015, Kontakt galerija\nDHARMA je subotički muzički duet koji izvodi stilski nedefinisanu improvizativnu muziku inspirisanu unutrašnjim zvukom. Muzika DHARME je kombinacija različitih akustičnih i električnih instrumenata, procesora i loopera. U jednočasovnom koncertnom repertoaru ove grupe, mogu se čuti eksperiment, interaktivna razmena ideja sa osvrtom na jazz, drevne sanskritske mantre, prakse sa zvukom i igra akustike. Čine ga Jasna Jovićević ( saksofoni, frule, udaraljke) i Armand Mesaroš (bass).\nJasna Jovićević je saksofoniskinja i kompozitor koja je dvadesetak godina provela u inostranstvu gde se školovala i svirala ( Budimpešta, New York, Toronto, Brazil, Indija itd.) Dugogodišnje muzičko iskustvo u jazz muzici dovelo ju je do improvizacije, gde najveću inspiraciju crpi iz prirode i raznolikosti instrumenata. Jasna je magistar muzike i učitelj joge, radi kao pedagog, direktor je kulturnog udruženja, svira u više sastava i aktivan je učesnik domaće i internacionalne jazz scene.\nArmand Mesaroš je profesionalni muzičar, bas gitarista, koji svira različite stilove u više muzičkih sastava. Školovao se u Budipmpešti, jedan je od osnivača Junior Music Studio u Subotici, sa širokim pedagoškim iskustvom. Bavi se dokumentarnim filmom i spotovima, aktivan je član domaće i inostrane muzičke scene.www.dharma.rs\nNa početku večeri će se predstaviti i Zvuk ptica, multimedijalni performans interaktivnog karaktera, koji je deo kreativne javne kampanje za zaštitu ptica Srbije. Projekat se sprovodi uz podršku SIDA-e , a realizuje se kroz REC Srbija. http://www.zvukptica.rs\nU potpunosti preuzeto sa http://www.skckg.com/wsw/\n← Izložba Materijal – Angelina Perić


Razgovarali Vučić i Erdogan, turski predsednik hoće u Srbiju\n04.04.2017. |10.27 >10.34\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je telefonom s predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom i pozvao ga da poseti Srbiju.\nOdvesti ga pred Ćele kulu da se pokloni žrtvama turske okupacije i zuluma koji su doneli ovde.Uručiti mu tužbu za genocid nad srpskim narodom od 1389 do 1913.Zarad budućnosti.\nMolim Vas samo ne duze od 500 godina ...\nFali im jos Putin pa da bude pravi samit demokratije :-)))\nObojica rade kako treći (Putin) kaže!!!\nOdlično, onda smo bezbedni.\nDa razmene iskustva i beleške.\nKad dođe kod Aleka vodiće ga u TV PINK da zajedno gledaju Crnu ružu i Zabranjenu ljubav. Mislim da se tako zovu serije jer kad odem na selo kod matorih oni imaju samo PINK i RTS i N1 ali to je izdajnička televizija.\nKako se braca po DEMONKRATIJI namirisu.Bice to susret razmene iskustava u praktic noj primeni ,kako zabranjivati medije,kako nauciti narod da svi misle isto itd.itd.Vrlo vazan za vecnu vladavinu obojice.\nNašla krpa zakrpu! A može i sličan se sličnom raduje!\nDa se posavetuju\nVoleo bih majko mila da sve ovo samo snevam.\nSnovi su jedno, a java nešto sasvim drugo, što se pre probudiš, to bolje po tebe.\nKoga zanima bre Orban?GDE SU VAM SINOĆNI PROTESTI...NEMA IH NIGDE!\nN1 je lepo ispratila sta se sve desavalo ispred Skupstine, tako da gresis.\nAko se danas dogode demonstracije to će biti vest, jučerašnje demostracije, kao i izbori od preključe su bajate vesti.\nisti su...a isti su im i glasaci...nije ni cudo sto su vise od 300 godina vladali srbijom...\nNe možeš da očekuješ da Balkanci razmišljaju kao Finci.\nDolazi Erdogan da uči od najboljeg.\nTaman da mu Erdogan pokaže recept za doživotnu vlast.\nSto dalje od Srbije!!!\nFale samo još Putin i Kim Džong Un\nBašar, Žan Mari Le Pen, Orban, Lukašenko njih si zaboravio?\nOvo će biti susret dva najdemokratskija predsednika u regionu.Korisno je da razmene iskustva kako bi još dotegli demokratiju...\nTiranin turski dolazi da vidi kako srpska demokratura\n? Čemu onda smisao izbora?\nDva diktatora u prijateljskom caskanju\nU Turskoj ovo ne bi mogao da napišeš, a u Srbiji ovo pišeš.\nBravo. Da se najezis koliko nas Turska podrzava. I nas i Kosovo. Na putu ka EU...\nSrbija će pre Turske ući u EU.\nA tek za našu stvar oko republike Srpske !Odlično je što dolazi,Erdogan,trn u oku evropske unije ! Valjda i ta EU ima crvenu liniju dokle će trpeti provokacije našeg bahatog demokratora predsdnik-premijera !\nNeko onomad reče"Kosovo je Turska".Dal se sećate ?\nAutokrate se druže, lepooooo


Volkswagen očekuje pad cena električnih automobila - Auto Republika\nŠta više, očekuju da će se cena električnih model izjednačiti sa onom konvencionalnog automobila.\nNa koji tačno konvencionalni automobil iz Volkswagenove game misli viši podpredsednik Rajnhard Fišer ostaje misterija, no verovatno je u pitanju bio diplomatski odgovor koji insinuira da nemačka marka očekuje drastičan pad cena novih električnih automobila.\nFišer je istakao da će sve veći broj ponuđenih modela i veća prodaja dovesti do pada cene baterija koje su ujedno i najskuplja komponenta kod novih električnih automobila. „Verujemo da smo blizu tačke kada će doći do prevage kada je reč o ceni električnih vozila. Kada se odreknete straha, videćete da je EV bolje rešenje za svakoga“, kaže optimistično rukovodilac Volkswagena.\nSlično veruju i analitičari kompanije Deloitte koji navode da će za samo dve godine doći do potpunog izjednačavanja troškova vlasništva električnih automobila i njihovih parnjaka sa SUS motorom.\nIpak, retko se govori o tome da je potrebna promena sastava baterija jer se trenutno koristi mnogo retkih metala kao što su nikl i litijum. Ovih metala ima malo, odnosno sve manje zbog ubrzane potrošnje, te je sasvim realno da njihova cena u narednim godinama skoči, jer setimo se jedne od osnovnih ekonomskih zapovesti da je cena izraz retkosti.\nMada brojne „mudre glave“ automobilske industrije ubeđuju potrošače da je EV savršen izbor, ipak je nedostatak adekvatne infrastrukture još uvek preveliki problem za masovniju upotrebu električnih automobila.\ntags: električni automobili EV volkswagen vw\nprevious Džej Leno veruje da je kraj vozila sa SUS motorima veoma blizu\nnext Da li će ovako izledati serijski Alfa Romeo Tonale?!\nKad svabe dostignu i ovladaju tehnologijom, ne znam koliko im je potrebno, vidjecete neviđenu medijski ofanzivu, zasad je sve ovo mila majka.\nŠef Volkswagena “bocnuo” Alfu Romeo