Rasejanost | Herba Svet\nBlog Mentalno zdravlje i psihologija Rasejanost\nRASEJANOST I ISHRANA\nVreme u kom živimo ne možemo promeniti, ali možemo promeniti sebe. Jedan od načina da sprečimo rasejanost i pospešimo britkost uma je da mozgu damo hranu koju voli. Pre svega, bitno je da unosimo hranu koja nije tretirana pesticidima, jer oni sadrže neurotoksine koji remete rad mozga, čak je dokazano da mogu smanjiti nivo inteligencije kod dece. Evo šta bi vaš mozak želeo da vidi na trpezi:\nLoci metod (loci na latinskom – mesta) ili palata pamćenja je tehnika koju su koristili stari Grci i Rimljani, a omiljen je i Šerloku Holmsu, čuvenom detektivu iz romana Artura Konana Dojla. Ovaj metod kog je moderna nauka potvrdila, aktivira delove mozga koji su zaduženi za svest o prostoru.\nBaš kao i našem telu, i mozgu je potrebna rekreacija. Mozgu je neophodan konstantni podsticaj kako bi očuvao funkcije, agilnost i vitalnost. Rutina je veliki neprijatelj uma i podstiče rasejanost, a u nju se lako zapadne. Zato, vežbajte svoj um. Upišite kurs jezika, rešavajte ukrštenice, idite do posla drugačijim putem svaki dan, koristite loci metod umesto da pravite spiskove, računajte napamet umesto pomoću digitrona…\nAko vas rasejanost, stres, mentalni i fizički premor ipak stignu, tu je Optima Forma. To je prirodni preparat na bazi šest lekovitih biljaka koji poboljšava koncentraciju, memoriju, mentalnu izdržljivost, emotivnu stabilnost i olakšava ulazak u san. Optima Forma je naš saveznik za rekreaciju uma.


Sjajni Palančani, "Mladenovo" ispalo\nНасловна Спорт Остали спортови Sjajni Palančani, „Mladenovo“ ispalo\nDruga šahovska liga Srbije - Vojvodina\nNajstariji opštinski šahovski klub „Bačka Palanka“, iako debitant u Drugoj ligi Srbije, pružio je sjajnu igru i ostvario zapažen rezultat.\nSa čak šest pobeda, dva nerešena rezultata i samo tri poraza osvojio je 20 meč bodova i 33 poena što je bilo dovoljno za visoko četvrto mesto na tabeli.\nSvakom debitantu je u prvoj sezoni prevashodni cilj da izbori opstanak i „opipa“ moć svojih protivnika. Međutim, ekipa je krenula snažno.\nNajpre je izborena minimalna, ali vredna pobeda nad Sentom od 3,5:2,5, zatim je istim rezultatom savladan opštinski rival „Mladenovo“, pa prijateljski remi sa Somborom 3:3, a potom su sledili poraz od odlične „Vojvodine“ iz Novog Sada od 1:5 i pobeda protiv ekipe „Bata Ćosić“ iz Opova sa 3,5:2,5, zatim poraz od „Bačke“ iz Pačira sa 2:4, pa dve pobede nad „Borcem“ iz Starčeva i „Kraljicom PTT“ iz Petrovaradina od po 4:2 i na kraju remi sa „Krajinom“ iz Krajišnika 3:3, pobeda nad „Sremcem“ iz Vojke od 4:2 i poraz od šampiona „Svetozar Gligorić“ iz Pančeva od 1,5:4,5.\nPalančane je predvodio izvanredni internacionalni majstor Zoran Runić koji sa internacionalnim majstorom Fernandezom iz „Borca“ iz Starčeva deli najbolji uspeh na prvoj tabli sa osvojenih 7,5 poena iz 11 partija, zatim mlađani FIDE majstor Miloš Stanković, pa internacionalni majstor Goran Vujadinović.\nČetvrtu tablu je igrao odlični FIDE majstor Miloje Brajić sa skorom od 6,5 poena iz 10 partija, petu Boris Tepić, šestu vrlo dobri Petar Jovanović koji je jedini u našoj ekipi završio takmičenje bez poraza sa skorom od 5 poena iz 8 partija. Rezerve su bili Siniša Lugonja, Stipa Dermišek, Dragan Ignjatović i David Menčik.\nIz ovog ranga ispadaju tri ekipe. Po tradiciji među njima su najčešće novajlije koje u ligu ulaze iz Srema i Banata. To se dogodilo i ovoga puta. Poslednje dvanaesto mesto na kraju je pripalo „Sremcu“ iz Vojke, pretposlednji jedanaesti je bio „Borac“ iz Starčeva, dok je, nažalost, deseto mesto i poslednje koje vodi u niži rang zauzelo „Mladenovo“.\nSkor od samo jedne pobede, tri remija i čak sedam poraza nije bio dovoljan za bolji plasman. Jednostavno, slabo je šta funkcionisalo u našoj ekipi. Izborena je samo jedna pobeda protiv najslabijeg „Sremca“ iz Vojke od 4,5:1,5, tri nerešena rezultata (3:3) sa „Vojvodinom“ iz Novog Sada, „Krajinom“ iz Krajišnika i „Borcem“ iz Starčeva, dok su porazi zabeleženi protiv ekipa „Svetozar Gligorić“, „Bačka Palanka“, „Bačka“, „Kraljica PTT“ „Senta“, „Sombor“ i „Bata Ćosić“.\nNaredne sezone „Mladenovo“ će se takmičiti u Vojvođanskoj ligi Bačka Novi Sad. Za našu ekipu su nastupili: internacionalni majstor Srđan Rogač, FIDE majstor Nebojša Somborski, FIDE majstor Darko Parežanin, FIDE majstor Igor Krejić, FIDE majstor Zoran Zolotić, Vladimir Kovačević kao i rezerve Dušan Mladenović i Damir Volarov. Ekipa „Svetozar Gligorić“ iz Pančeva savladala je sve svoje protivnike i ubedljivo osvojila prvo mesto i izborila povratak u društvo najboljih. Druga je bila „Vojvodini“ iz Novog Sada, a treća ekipa „Bata Ćosić“ iz Opova.\nDomaćin ovog značajnog nadmetanja bio je hotel „Fontana“ u Bačkoj Palanci od 16. do 23. oktobra.\nPogledaj: Dve bronze Dunje Stupar\nИзворNedeljne novine (Autor: Ž. D.)\nПретходни текст: Doterivanje „stare dame“\nСледећи текстGoran Milojević je novi šef stručnog štaba Bačke


Pažljivo izabrati parcelu za postavljamje košnica - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja petak, 19 jul 2019 09:01\n* Pašni kapacitet suncokreta je preko 40 litara nektara i 80 kilograma polena po jednom hektaru, što ukazuje na to da se radi o dragocenoj pčelimjoj paši\nS prostora današmjeg Perua i Meksika, ratarska biljka velikog cveta što čitavog dana prati Sunčev disk na nebeskom svodu, a i sama mu je nalik, najpre je stigla u Španiju. Reč je, naravno, o suncokretu, koji je u naše krajeve stigao iz Rusije, da bi nakon Drugog svetskog rata počeo intenzivnije da se gaji i tako postao glavna uljana gajena biljka od koje se prizivodi preko 85 odsto jestivog ulja. Kao što se zna, suncokret je za pčele izvor glavne količinske paše.\nO značaju ove biljke za pčelarstvo ne treba mnogo govoriti. Samo podatak da joj je pašni kapacitet preko 40 litara nektara i 80 kilograma polena po jednom hektaru kazuje da se radi o dragocenoj paši za pčele, ali i o biljci kojoj su pčele izuzetno važne. Naime, pčela kao oprašivač može da poveća prinos ove uljarice za 10 do 20, pa čak i do 30, 40 odsto. To su zaista impresivne veličine koje uzgajivači - ratari treba da imaju u vidu, a i da cene.\nOplememjivači suncokreta stvaraju roditeljske linije i mjihove hibride ukrštamjem genetski divergentnih linija. Pri tome, uloga pčele u povećamju prinosa bitan je razlog da prilikom selekcionisamja budu uzete u obzir i osobine suncokreta koje su važne za pčelarstvo. To je, pre svega, nektarnost koja je kvantitativno, količinsko svojstvo. Druga, takođe veoma važna osobina je količina i sastav, a samim tim i kvalitet polenovog praha. Takođe, velika pažmja se prilikom selekcije posvećuje i atraktivnosti suncokretove cvasti. Radi se o boji jezičastih i trubastih cvetova. Istraživamja su pokazala da je najprivlačnija boja, a samim tim i posećenost od pčela, bledožuta. Osim nektara i polena, suncokretova cvast stvara i čitav niz drugih jedimjemja. To su aromatične materije, mjih preko 30, od kojih su neke veoma štetne po pčele, što selekcijom pokušava da se eliminiše. Suncokretova paša često može da bude velika "klopka". U otežanim uslovima, neke sorte intenzivno luče smolasta jedimjemja između trubastih cvetića cvasti. Dolazeći po nektar i polen, pčele se lepe i tako stradaju. Selekcijom se teži stvaramju biljaka koje nisu tome sklone.\nOsim na velikim posedima, mala je verovatnoća da će pčelari moći tačno da se informišu o zasejanim hibridima. U svakom slučaju, pre doseljavamja košnica treba da kontaktiraju vlasnika parcele, koji sigurno zna šta je posejao. Međutim, kako pčele pokrivaju teritoriju u krugu od oko tri kilometra, mnoštovo malih poseda daće čitavu lepezu sortimenta, pa time i prinosa. Osim toga, na tržištu se nalazi veliki broj novih hibrida, pa je neophodno informisati se o mjihovim osobinama.\nPre seobe na pašu treba odabrati parcelu. Prema kojim kriterijumima? Pre svega to treba da je dobro negovan usev: snažne biljke dobrog sklopa, čist od korova, s primemjenim svim agrotehničkim i agrohemijskim merama. Ove posledmje mere mogu biti katkada i fatalne, jer neki sistemični pesticidi mogu da budu pogubni za pčele. Poželjno je da je parcela s bliskim nivoom podzemnih voda kako bi se eliminisao uticaj eventualne suše, što ove godine neće biti od veće važnosti, uzimajući u obzir nezapamćene obilne padavine, ali i to da nije bilo jakih i stalnih vetrova koji bi smamjivali vlažnost vazduha. Parcela treba da bude dovoljno velika zbog mogućeg problema s prenaseljavamjem. Na jedan hektar ne treba postavljati više od jedne košnice.\nAko se na odabranom mestu već nalaze nečije pčele, dobro je da se učini sve kako se sused ne bi ometao. Rastojamje između pčelimjaka treba da je najmamje 400 metara, jer će u suprotnom, ako se košnice postave ispred zatečenih, u povratku većina pčela ulaziti u novopostavljene. Kada je medobramje intenzivno, sve sabiračice s tovarom biće rado primljene bez obzira što su promašile svoju košnicu. Mnoge će tako uz nektar uneti i varou, ali katkada i neke daleko opakije uzročnike bolesti. U svakom slučaju, leta nikada ne treba postavljati u istom pravcu kao što su zatečene košnice, već popreko na mjega.\nA kada se nađemo na parceli, ako su cvasti počele sporadično da se otvaraju, pouzdan indikator nektara su bumbari. Ako ih ima, biće posla i za pčele.\nNAJBOLJA SU OCEDNA MESTA U HLADOVINI\nKošnice treba postaviti na ocedno mesto, birajući neuzorane površine, jer je tu zemlja čvršća, pa će ostati stabilne i kada se budu napunile unosom. Odlična mesta su vetrozaštitni pojasevi duž velikih parcela, obično uz melioracione kanale, s drvoredima topola koji će pružati šareni hlad košnicama, a i pčelaru kada bude radio na pčelimjaku. Osim toga, to su i ocedne površine, što je od velikog značaja ako se ponove duže kiše, pa se zemljani putevi raskaljaju. Tada je teško prići, a posebno teško organizovati odlazak sa parcele po završenom medobramju. Ne sme se zaboraviti da su zemljani putevi javni putevi, pa se nikako ne smeju postaviti košnice u takav položaj da pčele izlećući na pašu prelaze preko puta. Ovim se ometa slobodan prolaz ljudi koji rade u polju, a posebno su ugroženi oni koji tuda prolaze zapregom.


04/12/2020 | 21:45 ⇒ 21:45 | Autor: ATV\nNenad Nešić, predsjednik Demokratskog narodnog saveza je u emisiji BHT1 Uživo govorio o odnosima unutar opozicije u Republici Srpskoj, o razlozima zbog kojih je smijenio četiri potpredsjednika stranke, te zašto je napustio vladajuću većinu.\nNenad Nešić (foto:opcija.net)\nKomentarišući svoju izjavu da je Јelena Trivić iz Partije demokratskog progresa glavna prepreka za promjene u Republici Srpskoj, Nešić kaže da nije bio zadovoljan njenim angažmanom u izbornom ciklusu, ali da je stavio tačku na tu priču.\n- Sve što sam imao, rekao sam prije nekoliko dana i stavljam tačku na tu priču. Iznenadilo me da me zvalo puno ljudi iz PDP-a, koji su rekli da sam potpuno u pravu za sve što sam rekao. Јa ne bih dalje da polemišem sa gospođom Trivić. Nisam bio zadovoljan njenim angažmanom u proteklom izbornom ciklusu, kad je podržala neke kandidate koji nisu imali šansu da prođu i samim time su omogućili pobjedu kandidatima Saveza nezavisnih socijaldemokrata, konkretno mislim na Prijedor - rekao je Nenad Nešić, lider DNS-a.\nOgnjen Tadić, sada već smijenjeni potpredsjednik stranke, predlagao je da bude sazvana sjednica Skupštine DNS-a na kojoj bi se birao novi predsjednik.\nNešić ističe da sjednice neće biti te da Tadić nema kredibilitet da bilo šta predlaže.\n- Tadić ima tu manu – da prosipa naknadnu pamet. Pravo pitanje je koliko je on validan da išta predlaže, od 2014. godine ne učestvuje u izbornim ciklusima tako da je upitna njegova validnost da bilo šta predlaže na političkoj sceni Republike Srpske i BiH. Јa sam izabrani predsjednik DNS-a na mandat od četiri godine i o novom predsjedniku ćemo pričati 2024. godine - istakao je Nešić.


Objavljeno: 02.03.2020, 09:54:39 , 09:55:31\nZemlje G7 o uticaju koronavirusa na ekonomski rast\nZemlje G7 će preduzeti usklađene akcije kako bi se ograničio uticaj koronavirusa na ekonomski rast, izjavio je francuski ministar Bruno Le Mer, koji je najavio da će ministri finansija G7 razgovarati o tom pitanju tokom ove nedelje.\nPARIZ - Zemlje G7 će preduzeti usklađene akcije kako bi se ograničio uticaj koronavirusa na ekonomski rast, izjavio je francuski ministar Bruno Le Mer, koji je najavio da će ministri finansija G7 razgovarati o tom pitanju tokom ove nedelje.\n"Reakcije će biti usklađene. Juče sam razgovarao sa predsednikom G7 i ove nedelje ćemo imati sastanak telefonom kako bismo koordinirali akcije", rekao je Le Mer francuskoj televiziji.\nTagovi: Zemlje G7 koronavirus


U autobuse će moći da uđu samo oni sa posebnim dozvolama\nU autobuse će moći da uđu samo oni sa posebnim dozvolama\nAutor: Glas javnosti 23.03.2020. u 10:40\nPredsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević izjavio je danas da su uspostavljene vanredne linije gradskog prevoza koje će moći da koriste građani sa posebnim dozvolama za rad i sa bus plus karticom\nNikodijević je za TV Prva izjavio da se autobusi dezinfikuju i da je higijena „na visokom nivou u celom gradu“.\nOn je rekao da je grad spremio 173.000 paketa hrane koji će biti podeljeni najugroženijim penzionerima, kao i da je psihološki za građane važno da su rafovi u prodavnicama puni i da robe ima.\n„Gradske pijace od danas ne rade. Za sada će raditi samo četvrtkom, petkom i subotom od 8.00 do 15 sati. Ukoliko dodje do pooštravanja policijskog časa smanjićemo radno vreme. Radiće pijace na otvorenom, znači sve osim Palilulske“, kazao je Nikodijević.\nPrema njegovim rečima biće povećan razmak medju tezgama a biće vodjeno računa i da na pijace ne ulazi po veći broj ljudi odjednom, a ukoliko bude pooštravanja mera policijskog časa, biće novih izmena u režimu rada pijaca.\nNa sajtu Gradskog saobraćajnoj preduzeća objavljen je danas red vožnje koridorskih linija koje će prevoziti zaposlene u Beogradu koji imaju radnu obavezu tokom vanrednog stanja izazvanog širenjem korona virusa\nSAOBRAĆAJNA NEZGODA NA Bežaniji, autobus udario pešaka\nNAPADNUTI KONTROLORI U AUTOBUSU NA LINIJI 25: Vozač alarmirao policiju, nasilnici uspeli da pobegnu\nLeskovčanin busom krenuo za BEOGRAD, do Niša su stali SEDAM puta! Besan poručio: Kad ćemo stići na odredište - videćemo\nSREDNJOVEKOVNA CRKVA ARAČ U ATARU MILOŠEVA: Hram koji je važan i srpskom i mađarskom narodu


Videćemo se na stazi | Energetski portal Srbije\nVidećemo se na stazi\n24.04. 2019 Predstavljamo\nFoto: Serbia Marathon\nSportski događaj Serbia Marathon, sa trkama na 5 i 10 km, zatvorio je 3. novembra trkačku sezonu spektakularnim finišom u Štark areni. Organizator ove sportske manifestacije je Atletski savez Srbije, institucija koja već 70 godina razvija stadionsku i vanstadionsku atletiku.\nPrvi nacionalni Serbia Marathon održaće se 3. novembra 2019 . godine, što će ujedno biti i balkansko prvenstvo u maratonu za 2019. godinu na kom će učestovati predstavnici 20 država članica Balkanske atletske federacije (ABAF).\nTako će već prvi Serbia Marathon biti značajan internacionalni događaj. U decembru su zvanično otvorene prijave za prvi Serbia Marathon koji će se održati naredne godine. Osim glavne maratonske trke na 42 km, održaće se i trke na 5 km i 10 km, kao i polumaratonska trka na 21 km. Svi ljubitelji trčanja, ali i oni koji žele da se po prvi put oprobaju na jednoj zvaničnoj trci, mogu izabrati odgovarajući izazov i završiti trku kao šampioni u Štark areni, gde je predviđen doček i spektakl za sve trkače i navijače.\nSport je oduvek važio za oblast u kojoj smo uspevali da pokažemo naše kvalitete, što nam je često pružalo priliku da ponosno govorimo da je i naša mala zemlja – rasadnik šampiona. Svi živimo uspehe nekolicine naših najboljih sportista. Ipak, nije dovoljno da nekolicina pobeđuje, a da svi ostali pasivno sede i troše svoje dane ne saznavši za šta su sve zaista sposobni.\nMisija utkana u manifestaciju Serbia Marathon odnosi se na cilj da 2030. godine bude 700.000 aktivnih građana umesto desetak hiljada koliko ih sada uzima učešće u ovakvim aktivnostima i kroz sport brine o svom zdravlju.\nU okviru Serbia Marathon Series, Atletski savez Srbije organizuje besplatnu trku za sve porodice u Beogradu koja će se održati u nedelju 31. marta 2019. godine na Dorćolu u BRC Runners Hub. U trci će moći da učestvuju i osobe u invalidskim kolicima kao i svi članovi porodice. Kućni ljubimci takođe mogu pratiti svoje vlasnike u nadmetanju. Porodice mogu trčati zajedno a može i svaki član trčati za sebe. Na cilju svi dobijaju umesto medalje poklon sponzora.


Za dvije sedmice na izbjegličkom putu iz Arakana ka Bangladešu rođeno 100 beba\nU posljednje dvije sedmice u blizini granice između Mijanmara i Bangladeša odnosno na putu koji koriste muslimani iz Arakana u opasnim i nehigijenskim uslovima rođeno je 100 beba.\nKako javlja bangladeški Dhaka Tribune u posljednje dvije sedmice na granici između Mijanmara i Bangladeša bez ikakve medicinske pomoći na svijet je doneseno 100 beba.\nU napadima koje mijanmarska vojska pod izgovorom borbe protiv naoružanih militanata vrši od 25. augusta, smrtno je stradao veliki broj arakanskih muslimana, a na opasnom putu su se porodile pojedine trudnice koje su uspjele pobjeći od nasilnih događaja.\nJedna od tih trudnica je i 25-godišnja Suraiya Sultan koja je nakon što je mijanmarska vojska izvela upad u njenu kuću i zapalila selo u kojem su živjeli, ostavila i ono malo stvari što je ostalo te pobjegla.\nSuraiya je bila jedna od brojnih Rohingya kojima 26. augusta granična policija Bangladeša nije dozvolila ulazak u zemlju i koja je ostala da čeka u području Jummun Khali Bariband.\nSuočila se s trudovima, nakon čega je zatražila pomoć od policije. U konačnici oficiri su je zajedno s nekoliko žena ukrcali na čamac granične policije. Trudovi su za samo nekoliko minuta bili sve jači. Žene koje su se nalazile na čamcu pomogle su joj da se porodi.\nPojedini oficiri policije su primijetili da se Suraiyno zdravstveno stanje pogoršava zbog čega su je poslali u izbjeglički kamp u Nayapari. Na taj način ona i beba su dobile medicinsku pomoć.\nZvaničnik kampa Mohd Mominul Haq izjavio je za Dhaka Tribune kako je od 26. augusta rođeno oko 100 beba i da su majke poslane u kamp kako bi im bila ukazana pomoć.\n”Ove majke i bebe su bile u kritičnoj situaciji. Učinili smo sve što smo mogli da im pomognemo“, rekao je Haq.\nNovinar se susreo i s mnogim ženama, poput Suraiye koje su s djecom u naručju živjele bez krova nad glavom i tražile hranu.\nKoordinator medicinskog centra Ganashasta Kendra, Monzur Kabir Ahmed izjavio je kako su se na ”ničijoj zemlji“ 4.-10. steptembra susrele sa 89 majki i djece.\nObjavio: Pon, 11/09/2017 - 11:28\nUN: Rohinje i dalje bježe, prijeti im smrt na moru\nOdgođen početak povratka protjeranih Rohinja u Mijanmar\nBošnjaci iz BiH i dijaspore sakupili 500.000 KM za pomoć Rohinja muslimanima\nNajmanje 10 djece Rohinja se utopilo kada se prevrnuo čamac u blizini Bangladeša\nNa Ahiret preselio Huskić (Huse) Ćazim\nBužim: Održano dobitnika značke Zlatni ljiljan i Srebrni štit


**Pravilnik Foruma**OBAVEZNO PROCITAJ**\nSvaštara- zabava :: Za početak... :: :: Pravila\nod Cheewy™ taj Pon Jul 28, 2008 7:02 pm\nŽelimo vam iskrenu dobrodošlicu na forum Svastara\nPRAVILNIK SVASTARA FORUMA\nSvastara - Forum je osmišljen i napravljen sa idejom da svim zaljubljenicima Zabavnih tema, olakša razmenu informacija i iskustva i podigne kvalitet zabave i druženja.\n1.1. Zabranjeno je kacenje pornografskog, eksplicitnog (scene nasilja, torture, ubistva i sl.) i drugog sadržaja koji bi mogao da uznemiri ostale clanove foruma. Ako tema za to postoji treba naznačiti temu.(npr. 18 ako je pornografija)...Osobam mlađim od 18 god. zabranjeno čitati i gledati sadržaj xxx foruma...\nSve poruke i teme koje u sebi sadrže politicki kontekst bice odmah obrisane!\n1.5 Kompletnu odgovornost za sadržaj objavljenih tekstova na Svastara forumu snose iskljucivo njihovi autori, ciji je pseudonim jasno oznacen pored sadržaja teksta.\nModeratori nisu odgovorni za ono što napišu clanoviSvastara- Foruma. Moderatori snose odgovornost samo za sadržaj svojih poruka!\nClanovi i moderatori Svastara foruma ne odgovaraju za reci koje u njihovo ime neko drugi kaže ili otkuca na drugim sajtovima, forumima ili cetu!\nIako se Svastara forum tim zalaže za privatnost na Forumu, to ne znaci da svako može pisati šta god poželi, ne razmišljajuci o posledicama! Svako treba da stoji iza svojih reci, i sami snosite odgovornost za ono što napišete! (Pogledajte clanove 1.4 i 1.5)\n6.1. Ukoliko se neki clan Svastara Foruma ne bude ponašao prema ovom pravilniku bice udaljen (banovan) sa Foruma na odredeno vreme ili ce mu biti obrisan korisnicki nalog. O tome ce odluku doneti Lendovisanje forum tim.\nŽelimo vam ugodno korišcenje Svastara - Foruma!\nSvastara forum tim…


» Čarobnjaštvo » » Prihvaćeni učenici » Srce Ljubavi<3\n1 Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 10:25 am\nGaleoni : 58205\n1.stepen-manja kolicina paucine kaja\nnije nimalo cvrsta ali se moze koristiti da bi nekom zaljutila oci.\nŠta volite, a šta ne: ...volim da pisem pesme,tekstove(ljubavne),da se zezam...uzuvam...izlazim...da voooliiiim....a ne volim da se smaram...ne volim kada mi je dosadno...\nO vama:...pa...moj zivot je super...volim da zivim... ...inace sam nepopravljivi romantik...i najbolji prijatelj svima..\nPoslednji put izmenio <3poet-heart<3 dana Sub Maj 29, 2010 3:59 am, izmenio ukupno 3 puta\n2 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 10:32 am\nGaleoni : 58023\nJa sam poet hart\nKad me vidis padne ti na oci mrak\nBrzo se ljutim i puno mrzim\nLjubav ? Sta to znaci ?\nEto ti za dobrodoslicu, nema rime al kad izgovras kao da ima, a mozda i ima\n3 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 10:39 am\n... ...hahahaha....bolje rime prepusti meni...to je moja specijalnost.. ...ali hvala...:*..\n4 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 10:43 am\nAjde dobro pusticu ti, al da znas da sam ljut na tebe. Sad imam novu pjesmicu i necu ti "otpjevati". Jos sa namravio muziku za nju\n5 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 10:46 am\n...hahahaha... ...nemoj se ljutitiii.. ... ...hahahaha....ajde molim te "otpevaj" mi.. ...\n6 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pet Maj 28, 2010 11:02 am\nOpet vi.... Nemojte da spamujete!!!\nRock soul...otvori temu u Slytherin...pa spamujte tamo...,ili idite na chat...\n7 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 1:56 pm\n2. U kakvoj situaciji bi se nalazio da moraš da iskoristiš Smrtnu kletvu.\n1.Koliko god se trudila postoje stvari koje se ne mogu zaboraviti...i kada pogledam u nazad...shvatam koliko sam ja zapravo srecna...imam prijatelje...\nToga dana je sve teklo uobicajeno...moja carobna olovka zapisivala je moje misli dok sam u parku zamisljeno posmatrala nebo...bilo je plavo...ali nekako mutno...i nepregledno...nisam mogla razaznati te znake na njemu...obuzimao me je osecaj straha...morala sam da proverim da li je sve u najboljem redu...otisla sam do skole...znala sam da se nesto desava...a ulazivsi unutra taj osecaj je bio sve jaci...ubijao me je...tada sam ugledala njega...bice koje je bilo prekriveno crnilom...izgovarao je reci najgore, najtamnije...a pog njegovim je nogama bio ON...moj prijatelj...tada sam ispustila krik ocajika...to zlo je bacalo kletvu smrti na mog najdrazeg...misli su me mucile...gde su prefesori?...kako je mogao uci?...to mi nije bilo vazno ali su me proganjale misli te...uzela sam stapic, ispravila se, obrisala suze...i izgovorila tada nesto so nikada nisam...ucilo smo to...ali nikada nisam primenila te reci carobne...uperila sam stapic ka njemu...nije ga to oborilo...ali ga je uplasilo...dovoljno da ode...\nPala sam na kolena...i na njima puzila do prijatelja mog...uhvatila sam za ruku...i zajedno smo sacekadi da dodju profesori...bollnicari...pogledom sam samo prosla preko lica uplasenih koja su bila nad nama...zatvorila sam oci..\nNarednog trenutka sam bila u bolnickom krevetu...pored mene je bio prijatelj...bili smo dobro...crni carobnjak nije stigao da do kraja izgovori kletvu najgoru...ali ja jos uvek razmisljam sta da se nisam nasla tamo?...sada bih ga izgubila...ali takve misli brzo nestanu jer shvatim koliko sam ja srecna...jer imam prijatelje..\n2.Kada bih se nasla u situaciji da je neko meni drag u bilo kakvoj opasnosti...sekunda je meni dovoljna da izgovorim keci smrtne...moje sestre,roditelji,prijatelji...bilo ko od njh da je ugrozen...bez razmisljanja bih odreagovala Smrtnom kletvom..\n8 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 2:06 pm\nSta ti imas iz srpskog ?\n9 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 2:11 pm\n10 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 2:12 pm\nMalo ti je ruzan sastav, pa zato pitam\n11 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 2:15 pm\n...hahaha.. ...nemoj da spamujemo ubice nas Nina... ...idi u Magicland...pa u P3...pa u vase radove.. ...pa mi onda reci da li je neka moja recenica napisana ruzna.. .. ...:*\n12 Re: Srce Ljubavi<3 taj Pon Maj 31, 2010 2:50 pm\nDVE STRANE STE NAPUMPALI SPAMUJUĆI. OVO VAM JE OPOMENA. POSTOJE POSEBNA MESTA ZA PRIČANJE I TAKO TO. OVDE SE UGLAVNOM RADE DOMAĆI ZADACI!\n13 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 5:12 am\nIstorija magije- VI lekcija-Egipatska magija...\n1.ZASTA SLUZE PIRAMIDE (U MAGIJI)?\n2.NADITE SLIKU NEKOG EGIPATSKOG CAROBNJAKA...\n1.Iako su piramide bili nadgrobni spomenici, postoji trajno neslaganje o pojedinim teološkim načelima koja su podstakla njihovu izgradnju...-Jedna teorija koja se sve više prihvata je da su piramide projektovane kao neka vrsta „sredstva za vaskrsnuće“; Egipćani su verovali da je mračni deo noćnog neba oko koga zvezde kruže fizički ulaz u nebesa, i da je jedna od osa koja prolazi od glavne grobne odaje kroz vrh Velike piramide direktno usmerena u centar ovog dela neba. Ovo sugeriše da bi piramida mogla biti projektovana kao sredstvo za magično lansiranje duše umrlog faraona pravo u prebivalište bogova...cool..\n2.sliku carobnjaka tesko je naci...ali Egipcani su Carobnjaka u seni...smatrali bogom meseca, mudrosti, znanja, astronomije, geometrije, matematike i umetnosti...pa evo njegove slike...ne znam stvarno koju bi drugu trebalo postaviti..\n14 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 5:36 am\n1.Napisati u sastavu kako ste vi sakupljali koren,list,cvet ili plod bilo koje biljke.\n2.Nesto nam vise reci o toj biljci. Mora biti drvenasta, ne mora da ima magicna svojstva vazno je da vi nam kazete nesto o njoj.\n1.i 2. Moja je mama opsednuta zravim zivotom...I mene je zarazila jedno vreme...stalno sam sakupljala razno lekovito bilje...privuklo me je posebno listopadno drvo sa belom korom,obešenim granama, dok su listovi dvostruko zubičasti i oblika srca(sto mi je bilo posebno drago da vidim).. ...to je bila Bela breza...divno drvo... ...dugo sam pazljivo proucavala koji su delovi lekoviti...kako ih cuvati...beru se list i kora, tokom leta kada je biljka u punom razvoju...raspust je bio ceo posvecen ovom predivnom drvetu...\n...saznala sam i da se koristi za lečenje mokračnih kanala,srčanih bolesti,kamena u burezima itd...morala sam pazljivo da uzimam lekovite delove...posebno list jer brzo gubi lekovite sastojke ukoliko smo nepozljivi...koru nozem secemo...ali svakako moramo paziti da ne ostetimo stablo...fascinirala me je ta lekovita biljka...i kada je moja baka imala problem sa kamenom u bubregu...rado sam joj pravila lekoviti napitak od Breze...to je razlog vise da se divim lekovitom bilju...\nNadam se da nije pogresno sto sam u sastavu napisala i nesto o biljci...mislim...bilo mi je lakse da uklopim i prvi i drugi deo domaceg..\n15 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 5:51 am\nZmajologija » III-lekcija-Kinseki zmaj\n1.NADITE SLIKU KINESKOG ZMAJA\n2.STA PREDSTAVLJA KINESKI ZMAJ?\n3.PO CEMU SE KINESKI ZMAJ RAZLIKUJE OD EVROPSKOG ZMAJA?\n4.STA KONTROLISU KINESKI ZMAJEVI?\n2.Smatra se kao simbol sreće i prosperiteta, otelotvorenje kosmičke sile jang, božanstvo voda u kineskoj mitologiji, i zodijački znak...\n3.i 4. Za razliku od evropskih verovanja zmaj kao vatreno biće, kineski zmaj je povezan sa vodom...vladaju svim pokretnim vodama,kontrolišu vreme i izazivaju kiše...\n16 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 6:07 am\nzbog kreativnosti dobijas 5*\n17 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 6:15 am\nEvo ja da dodam pošto zaista obožavam ovoga boga:\nZove se Tot. On je bog Meseca, umetnosti i nauke. ON noću zamenjuje boga RA u mesečevom čamcu. POstao je bog meseca jer njegov kljun koji predstavlja kljun ptice Ibis, ima izgled mladog meseca. Tot nekada ima i glavu u obliku majmuna. Veruje se da je on izmislio hijeroglife(egipatsko pismo).\n18 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 7:10 am\nmario93 :: zbog kreativnosti dobijas 5*\n...ooo...pa hvalaa.. ...\n...a Salkale posto si dodao ...molim da se i to uracuna u moju ocenu.. ...\n19 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 1:48 pm\nOvako zasto odgvaras umesto mene?Mario prestani salkale izvini ali prestani:\nSrce ljubavi evo tvojih pravih ocena:\nIstorija Magije-5- (minus je zbog ovog ''BOGOVA'' zato molim te pisi ''KUPIDON'' eto i opet ti je (minus za neozbiljnost ovoga: ''\nZmajologija-5 bez primedbi.\nAlhemija-uradi pa mi javi\n20 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 1:55 pm\n..o.k.. ...necu vise biti neozbiljna..\n21 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 1:56 pm\nJa se ne ubacujem, ja samo dodajem zanimljivost......\n22 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 2:01 pm\n...izvini sto post za postom stavljam...ali kozes li mi reci razliku izmedju Boga i Kupidona...koliko ja znam Kupidon je Bog ljubavi...a ja nisam pisala o Bogu ljubavi?????\n23 Re: Srce Ljubavi<3 taj Uto Jun 01, 2010 2:03 pm\n<3poet-heart<3 :: ...izvini sto post za postom stavljam...ali kozes li mi reci razliku izmedju Boga i Kupidona...koliko ja znam Kupidon je Bog ljubavi...a ja nisam pisala o Bogu ljubavi?????\nTo sam upravo ja počela pisati....XDDDD\n24 Re: Srce Ljubavi<3 taj Čet Jun 03, 2010 1:25 am\n1. Jačina napitka zavisi od količine sastojaka.\n2. Opremu za pravljenje napitaka čini: držač, kotao i štapić.\n3. Reč napitak je nastala od latinske reči potion što znači lek,ali može i značiti otrov.\n4. Dodavanjem pogrešnog sastojka možemo potpuno izmeniti značenje napitka, čak možemo proizvesti eksploziju!\n5. Biljke i njihovo značenje:\n-Seme i cvet Kopra ...\nCvet Kopra, koristi se u ljubavnim čarolijama....\n-Lešnik, daje mentalne moći i vezuje se za plodnost....\n-Limun, osigurava uspeh, zdravlje i ljubav.....\n-Muskatni oraščić, vezuje se za vidovitost i blagostanje....\n-Nana, vezuje se za zaceljivanje, mudrost i blagostanje...\n-Ruzmarin, štiti od negativnosti, vezuje se za pamćenje i pomaže u svim vrstama rituala....\n-Kadulja, služi za zaceljivanje, blagostanje i mudrost....\n-Timijan, sluzi za vidovitost i za odbijanje negativnosti....\n-Hajdučka trava, vezuje se za odbranu,sreću i zaštitu....<3\n-Jaglac, služi za odbranu od duhova i zlih napasti kao što su zle vile i gremlini.\n-Ruža, uglavnom se koristi u ljubavnim carolijama...<3.... ...obozavam je....\n...evo profo sa najlepsim imenom.. ...ja uradila domaciiii...:****..\n25 Re: Srce Ljubavi<3 taj Čet Jun 03, 2010 10:09 am\nHehhehe,hvala za ime...Domaci:odlican 5+++++,bolje od Nine,svaka cast...\n26 Re: Srce Ljubavi<3


KOLAPS U SAOBRAĆAJU: Reka automobila kod Autokomande, sve stoji (FOTO) | Novosti.RS\n15. 10. 2019. u 09:38\nJutarnji špic doneo je i ovoga jutra gužve u Beogradu.\nNaime, zbog velikog broja automobila saobraćaj u Bulevaru oslobođenja sporo se odvija, posebno u smeru ka Slaviji, odnosno Hramu Svetog Save.


Pomažu li nam elektronički mediji da siđemo s uma? - Roditelji.hr\nPočetna > Vijesti > Pomažu li nam elektronički mediji da siđemo s uma?\nPomažu li nam elektronički mediji da siđemo s uma?\nŠest godina nakon što je Manfred Spitzer objavio knjigu Digitalna demencija, naklada Ljevak objavila je prijevod djela koja će mnoge potaknuti da preispitaju svoj odnos prema djecu\nUgledni njemački neuroznanstvenik i psihijatar Manfred Spitzer u knjizi Digitalna demencija: Kako mi i naša djeca silazimo s uma upozorava roditelje da djeci, čiji je mozak još u razvoju, ograniče vrijeme provedeno ispred ekrana digitalnih medija. Ključna je premisa da nas elektronički mediji - pametni telefoni, digitalni asistenti, računala, satelitska navigacija i stalna povezanost s internetom - "oslobađaju" uobičajenih mentalnih napora te stoga postajemo sve ovisniji o tehnologiji, a naše psihičke sposobnosti slabe.\nMnoga djeca nemaju potrebe pamtiti informacije jer znaju da ih u svakom trenutku mogu "uguglati", kaže Manfred Spitzer.\nMultitasking ili rad na više stvari istovremeno, sumanuto klikanje od stranice do stranice, odvlači djeci pažnju, rasipa energiju i remeti fokusiranje na ono što je važno. Što više vremena provode surfajući i igrajući razne igrice, djeca će imati više problema s pažnjom i koncentracijom. Osim toga, igrice mogu izazvati ovisnost. Nadalje, što više vremena provedu pred ekranima elektroničkih medija, djeca će imati to lošije društvene vještine, bit će nesocijalizirana i frustrirana.\nManfred Spitzer se pored Nicholasa Carra i Susan Greenfield među prvima usudio javno postaviti logična pitanja povezana s navedenim opasnostima te predložiti i zauzeti se za njihovo rješavanje koje bi bilo utemeljeno na objektivnim znanstvenim spoznajama. Među prvima je spoznao ozbiljnost problema i dao mu odgovarajući naziv - digitalna demencija - koji je danas već postao općeprihvaćen.\nTagovi: društvene vještine, fokus, Ljevak, Manfred Spitzer, rasipanje energije\nKjel - crni labud koji traži svoj put do sreće i ljubavi\nNa popisu lektire za drugi razred nalazi se…\nKnjiga koja se čita i nakon Božića: Snježna sestra\nKad je neka knjiga tako magično ilustrirana i…\n5 grešaka zbog kojih ne mršavite (nakon poroda)\nIako nije pametno odmah nakon poroda razmišljati o višku kilograma i dijetama, u nekom trenutku…\nNaša kolumnistica Danijela Miklec puna je kreativnih ideja, pa je tako u tijeku upisivanje u…\nGlumica Jennifer Aniston ipak želi roditi dijete Bradu Pittu, pa bi se, prema posljednjim pisanjima…\nDjeca osjećaju pritisak da moraju pripadati grupi vršnjaka, zbog čega su sklona prihvaćati sulude izazove…


Pišite nam savada@cityfacility.rs\nDEZINFEKCIJA MEĐUBLOKOVSKIH POVRŠINA\nU nastavku vam prenosimo zvanično obaveštenje JKP „Gradska čistoća“.\n"JKP „Gradska čistoća“ od dana 31,03.2020. godine počinje akciju dezinfekcije međublokovskih površina na teritoriji deset beogradskih opština koje su u nadležnosti ovog preduzeća.\nPovršine u okviru velikih stambenih blokova biće dezinfikovane sredstvom na bazi aktivnog kiseonika koje će se prskati pomoću raspršivača prilagođenim baš za ovu namenu, sa 16 pikap vozila koja se inače koriste za zaprašivanje komaraca.\nDirektor JKP „Gradska čistoća“, Marko Popadić kaže da će se ova akcija kontinuirano sprovoditi sa ciljem da se spreči ulazak koronavirusa u stambene zgrade što je od ključnog značaja za stanovništvo.\nTokom vanredne situacije, pored redovnih aktivnosti odnošenja smeća i čišćenja, ekipe JKP „Gradska čistoća“ redovno peru ulice, trotoare, autobuska stajališta i sudove za odlaganje otpada pomoću dezinfekcionog sredstva na bazi hlora, koje je propisala Svetska zdravstvena organizacija kao meru za sprečavanje širenja virusa korona. Pored toga preduzeće dezinfikuje i prilaze kliničkim i bolničkim centrima, kao i domovima zdravlja.\nHigijena u gradu Beogradu je u ovom trenutku od ključne važnosti i iz JKP „Gradska čistoća“ zahvaljuju svim sugrađanima koji poštuju apele i ne zanemaruju značaj očuvanja životne sredine, pravilno odlažu otpad, zatvaraju poklopce na kontejnerima i u posebne kese odlažu iskorišćene maske, rukavice i papirne maramice, kako bi zaštitili komunalne radnike „Čistoće“. "\nJedinstveni objekti poput SAVADA kompleksa traže adekvatno rešenje održavanja – mi u City Facility verujemo u Organizaciju, Kvalitet, Predusretljivost, Fleksibilnost – samo tako možemo da doprinesemo potpunom zadovoljstvu Vašeg boravka u SAVADA kompleksu\nPišite nam: savada@cityfacility.rs\nSva prava zadržana © 2015 City Facility


Šarapova najplaćenija sportistkinja sveta\n– August 6, 2013Posted in: ATP/WTA\nRuska lepotica Marija Šarapova ponovo je proglašena za najplaćeniju sportistkinju sveta. Magazin “Forbs” objavio je godišnju listu najplaćenijih sportistkinja sveta na čijem se čelu nalazi upravo Šarapova.\nRuskinja je u proteklih godinu dana zaradila 29 miliona dolara, od toga 6 milona na turnirima i čak 23 milona od sponzorskih ugovora.\nDa su teniserke dobro plaćene govori i podatak da su u top 10 po zaradi nalazi sedam teniserki među kojima je i naša Ana Ivanović.\nPored Šarapove koja je na čelu ove liste, drugo mesto zauzima Serena Vilijams sa 20.5 milona dolara. Treća je Na Li iz Kine sa 18. 2 milona dolara. Četvrto mesto pripada takođe teniserki, Viktoriji Azarenki koja je zaradila 15.7 milona dolara.\nNa petom mestu se nalazi Danica Patrik ( auto trke) sa 15 milona, a potom slede Kim Ju Na, Karolina Vožnijacki, Agnješka Radvanjska, Ana Ivanović (7 milona dolara, od toga 1 milon od turnira i 6 milona od sponzora) i na desetom mestu Pola Krimer – golferka.\nPosted August 6, 2013 at 5:17 PM\nMislim da je ovo 9 put da je proglašena za najplaćeniju na svetu


Grčka nam i dalje omiljena: 65 odsto aranžmana bilo je za ovu destinaciju | Stil\nGrčka nam i dalje omiljena: 65 odsto aranžmana bilo je za ovu destinaciju | Mondo Portal\nGrčka nam i dalje omiljena: 65 odsto aranžmana bilo je za ovu destinaciju 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor MONDO/Tanjug 30.08.2019. / 11:09\nOd ukupnog broja svih turističkih aranžmana, 65 odsto je prodato za letovališta u Grčkoj, koja je, očigledno, i dalje omiljena letnja destinacija naših građana.\nGrčka je za turiste iz Srbije i dalje neprikosnovena destinacija za letovanje, izjavio je potpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić i naveo da je 65 odsto svih turističkih aranžmana prodato za letovališta u Grčkoj.\n"Ne možemo da pratimo individualno ko gde ide, ali po aranžmanima koji su kupljeni to je taj odnos koji se godinama ne menja. Menja se, u zavisnosti od vremenskih prilika, da li Egipat ima više ili Turska ima više ili manje turista. Bez ikakave sumnje, Grčka je za naše turiste neprikosnovena", kaže Ljajić.\nGde ste vi bili na letovanju?\n"Imali smo i direktnu avioliniju koja je, nažalost, ukinuta. Nadam se da će ipak aviokompanije pronaći neki interes da tu avioliniju ponovo pokrenu", kaže Ljajić i navodi da se u turističkom sektoru aposlutno svi bore za kinesko tržiste.\ngrčka crna gora letovanje


Diskovi Audi Q3 (8U) 2.0 TDI 140ks\nDiskovi Audi Q3 (8U) 2.0 TDI 140ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi za Audi Q3 (8U) 2.0 TDI godina proizvodnje 2011-2018 sa 140ks i pogonom na dizel.\nDiskovi Audi Q3 (8U) 2.0 TDI 140ks Cena\nDiskovi Audi Q3 (8U) 2.0 TDI 140ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi po povoljnoj ceni za Audi Q3 (8U) 2.0 TDI godina proizvodnje 2011-2018 sa 140ks i pogonom na dizel.\nDiskovi Audi Q3 (8U) 2.0 TDI 140ks Delovi


APV: Pokrajinska vlada privremeno obustavila izvršenje vojvođanskog budžeta - Podsticaji | Konsultacije pri investiciji u privredi i poljoprivredi\nBy Podsticaji.rs11/04/202019 aprila, 2020No Comments\nZbog očekivanog pada prihoda budžeta AP Vojvodine zbog krize izazvane pandemijom zarazne bolesti kovid-19, Pokrajinska vlada donela je 7. aprila odluku da privremeno obustavi izvršenje pokrajinskog budžeta.\nPokrajinska vlada naložila je Pokrajinskom sekretarijatu za finansije da privremeno „a najduže na 45 dana od dana usvajanja ovog zaključka, obustavi izvršenja rashoda i izdataka svim korisnicima budžeta Autonomne pokrajine Vojvodine“, a potom se navode izuzeci od predviđenih mera.\nKako stvari stoje, odlukom da se privremeno obustavi izvršenje budžeta, najviše će pretrpeti vojvođanska poljoprivreda. Praktično, ovo znači da sve isplate po konkursima koje objavljuje Pokrajinska vlada staju, a najviše je novca iz vojvođanske kase odvajano za poljoprivredu i ruralni razvoj. Samo za mere podrške za sprovođenje poljoprivredne politike za razvoj sela u Vojvodini, to jest za konkurse u okviru ove aktivnosti, koje raspisuje Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, ove godine planirano je oko 630 miliona dinara.\nOvaj sekretarijat raspisao je već za 2020. godinu veliki broj konkursa i u okviru drugih aktivnosti, a neke odluke su donete ali isplate će sačekati da kriza izazvana virusom korona prođe.\nPrevious PostEU fondovi programski period do kraja 2020 godine\nNext PostSubvencionisani krediti Ministarstva poljoprivrede u saradnji sa komercijalnim bankama


OTAVA – Ministar saobraćaja Omar Algabra najavio je da će, do 2035. godine, na električni pogon biti sva nova laka vozila koja će biti u ponudi.\nEDMONTON – Na oko 30 kilometara severno od Edmontona, u sredu je izgorela katolička crkva, stara preko jednog veka. RCMP procenjuje da se radi o sumnjivom požaru.\nKALGARI – Kako se u čitavoj zemlji povećava mogućnost da se prirede svadbe sa većim brojem gostiju, organizatori tih slavlja ističu da pitanje vakcinacije postaje sve aktuelnije. Aleksandra Slavek, iz jedne od takvih agencija, kaže da neki njeni klijenti insistiraju da na slavlje dođu samo oni koji su vakcinisani makar jednom dozom. Ona objašnjava da je to zbog straha, posebno od zaraznije delta varijante virusa.\nTORONTO – Gradski zvaničnici preporučili su promenu imena ulice Dandas, zbog toga što je Henri Dansas, po kome je nazvana, imao ključnu ulogu u odlaganju ukidanja trgovine robovima. Izvršni komitet grada će naredne sedmice razmotriti okvirni plan dalje akcije o imenovanjima ulica i mesta u gradu po javnim ličnostima.\nTORONTO – Ministarka infrastrukture Ketrin Mekkena povlači se iz politike i neće se kandidovati na narednim federalnim izborima. Ona je naglasila da želi da provede više vremena sa svoje troje dece i da svoju profesionalnu energiju usmeri ka borbi protiv klimatskih promena. Kako upućeni procenjuju, njen potez otvara prostor za povratak bivšeg guvernera Banke Kanade Marka Karneja na listu Liberalne stranke, u izbornoj jedinici Otava centar, ukoliko on odluči da ponovo uđe u politiku.\nVANKUVER – U subotu su, u roku od sat vremena, izgorele dve crkve u Britanskoj Kolumbiji, a prošlog ponedeljka su još dve potpuno uništene, takođe u požaru. Svi požari su bili na području na kojem živi starosedelačko stanovništvo, a kako prenosi BBC, policija ih smatra sumnjivima.\nTORONTO – Slika rok stara Dejvida Bovija, kupljena u prodavnici donirane robe na severu Ontarija, na onlajn aukciji je prodata za 108 hiljada dolara. Radi se o akrilik i kompjuterskom kolažu DHead XLVI, jednom od 45 radova iz te serije.\nTORONTO – Turistička kompanija Sanving je, sa Canada Enterprise Emergency Funding-om, obezbedila sredstva koja će omogućiti refundiranje većeg broja putnika čija su putovanja otkazana zbog pandemije. Sada će i oni sa ugovorima koji nisu obezbeđivali povraćaj novca, moći da traže puni iznos, ili da zadrže putne kredite. Zahtev koji se odnosi na hotelski smeštaj, letove i paket aranžmane, treba podneti do 27. avgusta.\nTORONTO – U danu koji je gradonačelnik Džon Tori proglasio za Dan vakcinacije, grad Toronto je objavio da je u nedelju, u Skošabenk Areni, postavljen nacionalni rekord po broju vakcinisanih osoba na jednom mestu, u jednom danu. Tokom dana, na dogadjaju pod nazivom Naš pobednički pogodak, Our Winning Shot, koji je grad zdušno pomogao, podeljeno je 11 hiljada vakcina.\nSASKATUN – Poglavica Federacije suverenih starosedelačkih Prvih naroda Bobi Kameron izjavio je da će Kanada biti poznata kao zemlja koja je želela da istrebi starosedeoce i da sada ima i dokaza za to. On pretpostavlja da je ovo samo početak otkrivanja istine.\nVANKUVER – Grad Vankuver zvanično podržava spuštanje starosne granice na 16 godina, za birače na opštinskim izborima u Britanskoj Kolumbiji.\nVANKUVER – Misionari oblate device Marije, katolički red koji je upravljao internatskim školama u Saskačuanu i Britanskoj Kolumbiji saopštio je da će objaviti sva istorijska dokumenta koja ima u svom posedu. U svom saopštenju, oni naglašavaju da će sarađivati sa biskupima i drugim zvaničnicima Katoličke crkve, kako bi se saznala puna istina o dešavanjima u internatima. Propadnici ovog reda su vodili 48 škola, uključujući i dve u kojima su pronađeni neobeleženi grobovi.\nGATINO – Nacionalni Istorijski muzej je, zbog najnovijih otkrića o internatima, otkazao ovogodšnje aktivnosti u vezi sa Danom Kanade. Oni će raditi 1. jula i tog dana će biti slobodan ulaz za sve posetioce. Direktorka Karolin Dromage kaže da će zastave u Muzeju ostati na pola koplja, i da će biti osvetljene narandžasto.\nVINIPEG – I Skupština manitobanskih poglavica podržava zahtev za ostavku ministarke za odnose izmedju krune i starosedelaca Kerolin Benet i pridružuje se velikoj listi starosedelačkih grupa i političara. Benet se našla na udru oštrih kritika, nakon što je bivša ministarka pravde Džodi Vilson-Rejnolds objavila po svom mišljenju rasističku, privatnu poruku koju je dobila od Benetove. No, premijer Džastin Trudo podržava Benet, za koju kaže da je čeka puno posla u ovom resoru.\nVIKTORIJA – Posle otkrivanja 215 grobova učenika na prostoru internata Kamlups, a potom i 751 na prostoru internata Merival u Koveses Prvih naroda u Saskačuanu, sve su glasniji apeli pojedinaca i zajednica širom zemlje, kao i preko društvenih mreža, da se otkažu manifestacije povodom obeležavanja Dana Kanade. U Viktoriji je otkazane sve prigodne proslave planirane za 1. juli.\nSASKATUN – Patriša Balentajn, bivša učenica iz jedne od internatskih škola, započela je svoje pešačenje do Otave nekoliko dana nakon otkrića neobeleženih grobova dece iz internata Kamlups, Britanska Kolumbija. Kako napreduje njen pohod, tako se uvećava i grupa koja na ovaj način želi da iskaže poštu stradaloj deci. Na svom putu, koji je Balentajn nazvala Put tuge, grupa zastaje u naseljima Prvih naroda i na prostorima bivših internata.


Parlament privrednika - Parlament privrednika\nDrugi poslovni susreti na inicijativu parlamenta privrednika, 19. septembar 2019. godine, Zrenjanin.\nParlament privrednika je najviši organ regionalnih privrednih komora i jedno od najznačajnijih tela komorskog sistema. Preko parlamenta privrednika svaki privrednik ima mogućnost da suštinski ostvari svoje pravo da bira i da bude izabran i na taj način da upravlja svojom asocijacijom i odlučuje o svim pitanjima vezanim za njen rad i funkcionisanje.\nPreko parlamenata privrednika svaki privrednik ima mogućnost i da utiče na donošenje propisa od značaja za privredu, kao i mera ekonomske politike. Zakonsko uređenje Privredne komore Srbije, odnosno jedinstvenog komorskog sistema Srbije, obezbedilo je pravo privrednicima da budu konsultovani, a Vladu i državne institucije obavezalo da od privrednika pribave mišlјenje o svim propisima, merama, politikama i strategijama koje predlaže, a tiču se privrede i svakodnevnog poslovanja.\nPrivredna komora Srbije pokazuje da je efikasan servis i podrška svakodnevnom poslovanju svojih članova i na taj način što kreira usluge i servise po zahtevu privrednika. Jedan od takvih zahteva je da se posebna pažnja posveti poslovnom povezivanju privrednika u Srbiji, jer su sami privrednici ocenili da tu postoji potreba za unapređenjem, kao i prostor za uspostavlјanje novih partnerstava i za poslovno povezivanje.\nImajući u vidu uspešnost prošlogodišnjeg događaja, drugi poslovni susreti – bilateralni sastanci privrednika Srbije biće organizovani u Zrenjaninu, u četvrtak, 19. septembra 2019. godine, u okviru sajamske manifestacije ZRBIZNET.\nPoziv za bilateralne susrete je otvoren za sva privredna društva koja su zainteresovana za pronalaženje novih poslovnih partnera, plasman ili nabavku proizvoda i usluga. Potrebno je samo da se registrujete na platformi, pretražite profile ostalih učesnika i pošaljete zahtev za sastanak onim privrednim društvima za koje postoji interes za saradnju.\nKarađorđev Trg bb,\nDo 13. septembra 2019. godine – Online registracija (postavljanje profila za saradnju)\nOd 11. septembra do 17. septembra 2019. godine – Odaberite zanimljive profile i pošaljite zahtev za sastanak\n19. septembar 2019. godine – Prvi poslovni susreti u okviru sajamske manifestacije ZRBIZNET\nUkoliko ste zainteresovani za izlaganje u okviru privredne manifestacije ZRBIZNET, popunite prijavu.


Priča o Hašomer Hacairu – revolucionarnoj jevrejskoj omladini Novog Sada - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Kultura Priča o Hašomer Hacairu – revolucionarnoj jevrejskoj omladini Novog Sada\nPriča o Hašomer Hacairu – revolucionarnoj jevrejskoj omladini Novog Sada\nOvo je priča o zaboravljenom načinu života, kulturi i grupi jevrejske omladine koji je posle pojave nacizma u toku rata gotovo izbrisan.\nStoga, namera ovog teksta bi bila da sačuva od zaborava način života jedne ključne grupe iz Novog Sada koja je neposredno pred rat imala vrlo tešku, ali posebnu ulogu u borbi protiv nacizma - "Hašomer Hacair".\nOva grupa je obrazovala novosadsku jevrejsku omladinu, a njeni članovi su se uprkos mladosti u toku okupacije priključivali borbi protiv nacizma. Između ostalog, njeno sedište u Novom Sadu se formiralo 1931. godine, a oni članovi koji su ostali su se, umesto puta za Palestinu, priključili komunističkom otporu za vreme Drugog svetskog rata.\nPoreklo Hašomer Hacaira\nPrvo, u Novom Sadu je početkom 20. veka postojalo nekoliko manjih jevrejskih udruženja (Tehel lavan, Kadima, Betar – revizionističke odnosno desne struje u cionističkom pokretu). Ona su se okupila pod Savez židovskih omladinskih udruženja (SŽOU) sa sedištem u Zagrebu.\nMeđutim, ubedljivo najveća među njima je bila omladinska jevrejska organizacija Hašomer Hacair ("mladi stražar") - marksistička opštecionisticka organizacija posvećena izgradnji "hebrejske radne Palestine".\nCilj ove organizacije prema Teodoru Kovaču, jednom od bivših novosadskih članova ove organizacije, bio je "fizičko i psihičko pripremanje jevrejske omladine za odlazak u Palestinu, uključivanje u njenu obnovu, kao i izgradnju socijalističkog društva unutar poljoprivrednih organizacija i skupova". Stoga ne čudi da se u kartoteci novosadske policije Hašomer zavodila kao "komunistički sumnjiva cionistička organizacija".\nEvropsko "krilo" ove organizacije se osnovalo u Beču 1916. godine sjedinjavanjem dve grupacije koje su bile aktivne u Evropi: Ceirej Cijon i Hašomer. Prva je bila omladinska organizacija, a druga - organizacija "čuvara", dobro uvežbanih za samoodbranu jevrejskih naselja u Palestini.\nU pogledu strukture, evropski Hašomer Hacair je bio organizovan po ugledu na skautski pokret u Velikoj Britaniji i Wandervogel u Nemačkoj.\n"Donekle se nadovezuje i na ilegalni anticarski pokret u Rusiji i Poljskoj, dok je ideološki inspirisan (radničkim odnosno socijalističkim) idejama A. D. Gordona, J. H. Brenera i J. Trumpeldora (organizatora samoodbrane u Palestini)."\nJugoslovensko "krilo" ove organizacije se uglavnom počelo uspostavljati od 1920, a pogotovo se brzo počelo širiti oko 1930. godine od kada predstavlja oštricu jevrejskih revolucionarnih organizacija u Vojvodini. U toku ovog perioda širile su se i ostale revolucionarne cionističke organizacije: jevrejski studenti u Subotici pokreću nekoliko listova sa revolucionarnom sadržinom među kojima se posebno isticao "Vajdašag" (Vajdaság [Vojvodina]). Od 1932. godine ovde počinje da deluje studentski literarni klub "Jerubal", koji je za svoju idejnu osnovu prihvatio naučni socijalizam.\nUz to, Hašomer Hacair polako uspostavlja tzv. "kenove". U Novom Sadu se prvi "ken" odnosno "gnezdo", kako su se tada zvale prostorije njihovih mesnih zajednica, otvara u jesen 1931. godine u centru odnosno današnjoj ulici Josifa Runjanina iza Srpskog narodnog pozorišta. Posle selidbe u Pap Pavla br. 4 njihove prostorije su završile u Jevrejskom kulturnom domu u današnjoj ulici Petra Drapšina.\nPrema nekim izvorima, udeo Jevrejske omladine među studentskom omladinom bi mogao biti značajan, ali to se nije moglo utvrditi sa sigurnošću. No, u trenutku kada se u gradu Novom Sadu beleži 63.985 stanovnika, od kojih je onih jevrejske veroispovesti bilo 3.135 (4,89 odsto), naizgled malobrojna jevrejska omladina Novog Sada (ali zapravo vrlo zastupljena među studentskom populacijom) upravo je kod Hašomera pored cionističkog vaspitanja dobijala i marksističko vaspitanje.\nPored toga, u politički "neutralne" novosadske organizacije poput "Ivrije" (omladinskog udruženja za očuvanje jevrejske kulture, istorije, geografije) je uz porast pretnje od fašizma "počev od 1934. godine otpočeo prodor revolucionarnih ideja".\nPogled na organizacionu strukturu\nDakle, u okviru ovog procesa revolucionarnog zaoštravanja, Hašomer zapravo predstavlja centralno mesto. Njegova organizacija je bila centralistička: sastojala se od pomenutih kenova (gnezda), a oni su bili sačinjeni od tzv. "kvuca" (grupa). Po uzrastima, celokupna organizacija je obuhvatala je uglavnom jevrejsku omladinu uzrasta od 9-10 do 20-22. godine. Kvuce su obuhvatale pomenute uzrasne grupe i brojale su po 10 do 15 članova. Posle navršene 22 godine nastupala je "hahšara" ili priprema za odlazak u Palestinu - bilo kroz izučavanje poljoprivrede ili nekog zanata u kolektivima kibučkog tipa po dve do tri godine. Ovo se realizovalo kroz fizički odlazak u kampove gde su se "hahšare" održavale. Tako se na Hajdukovu, 15 kilometara udaljenom od Subotice, na imanju jevrejskog zemljoposednika Đule Ingusa izučavalo vinogradarstvo.\nDruga zemljoradnička hahšara se nalazila kod Podravske Slatine (u Hrvatskoj na imanju Golenić). Treće, u Bakru na Hrvatskom primorju savladavane su veštine ribolova i plovidbe.\nU Novom Sadu je bila jedna hahšara za izučavanje zanata. Prema Ljubivoju Ceroviću, iz ovih omladinskih logora, "omladinci počinju da odlaze u Palestinu, počev od 1932. godine". Članovi jugoslovenskog i rumunskog Hašomera su potom osnovali kibuc Sha'ar HaAmakim u Palestini (sever Izraela danas) koji je opstao sve do danas.\nKvuce su često pod uniformama udruženja išle u prirodu ili organizovale sportske treninge u atletici na igralištu Makabija (današnji stadion Vojvodine). Pored toga su organizovale sastanke, odnosno razgovore (sihot) koji su se održavali dva, do tri puta nedeljno.\nPrimera radi: "Sa šesnaest-sedamnaest godina imao sam na primer na jednoj sihi referat o imigracionoj politici Velike Britanije u Palestini, u vezi sa odnosima koje je kao mandatna vlast imala s arapskim vlastodršcima; drugi put govorio sam o razlici u shvatanjima psihoanalize Frojda i Adlera", govori Kovač. On prenosi da se prema "Crvenom vodiču" kao obavezna navode dela Marksa, Engelsa, Plehanova, Adžije, Cesarca, itd. Za potrebe ovakvih razgovora i proučavanja jevrejske kulture i marksizma, biblioteke ovakvih "kenova" su posedovale često dosta bitnu marksističku literaturu poput kompletnih izdanja Nolita.\nKvuca je predstavljala takav kolektiv kakav se retko gde danas može sresti. Pripadnici kvuce nisu imali "svog" novca; postojao je blagajnik kome se predavao sav novac, džeparac ili novac zarađen ili dobijen na neki drugi način. Blagajnik se brinuo o svim troškovima grupe van škole i kuće (za izlete, za sladoled, za ulaznice za bioskop, za pozorište; u Novom Sadu je pred rat pozorište bilo među omladinom veoma popularno, posebno oni komadi koji su imali socijalnu sadržinu) ", govori je Kovač.\nNovosadska jevrejska omladina uoči borbe protiv nacizma\nKada se razvila pretnja od nacizma, u vojvođanskim Hašomerima je došlo do cepanja na desne i na "leve" odnosno prokomunističke struje, pogotovo u Subotici. Policija je 1934. onda raspustila "kenove" u celoj Bačkoj i Subotici - sve izuzev Novog Sada. Rezonovalo se da će sa nastankom nacizma biti osujećen i cionizam, ali se to čak i u slučaju Novog Sada prepoznalo relativno kasno.\nZa okupaciju se isprva mislilo da će biti privremena. U toku okupacije, međutim, "kenovi" su oduzeti. Kvuce su se potom sastajale "predveče u Dunavskom parku, u onom delu koji se proteže paralelno s Bulevarom, jer je i od Bulevara i od drugih delova parka bio odvojen gustim šipražjem kroz koje se nije moglo proći, a na prilaznim putevima bi uvek neki »stražarili« i ugovorenim znacima ukazivali da li nailazi neko nepoželjan; »stražari« su za ovakvo stražarenje bili dobro izvežbani tokom izviđačko-skautskih vežbi iz predratnih dana.\nUbrzo su počeli kontakti sa KPJ, ispred kojeg je dolazila Lilika Bem. Dogovorili su se da se osnovna obuka u rukovanju oružjem odigra na Guskovom salašu kod obale Dunava, ali je osoba zadužena za trening ispred KPJ (Andrija Icig-Levinger) uhapšen zajedno sa masama naprednih Novosađana u toku okupacije. Uprkos tome i razlikama spram KPJ u smislu jevrejskog pitanja, to nije sprečilo novosadske članove Hašomera da se masovno priključe NOB-u. U toku rata, "nije se desilo nijednom prilikom, ni u jednom slučaju, da su pripadnici tog pokreta iz Novog Sada osramotili svoje ime ili izneverili principe Hašomer Hacaira i Narodnooslobodilačkog pokreta. Na ovoj činjenici potpisani posebno insistira", zaključuje bivši član Teodor Kovač.\nRad organizacije je uglavnom prestao sa prvim deportacijama. U novosadskom gradskom arhivu kao ni u Jevrejskoj opštini ne postoji, na žalost, nikakva dokumentacija koja je preživela rat osim ličnih sećanja novosađana koji su nekada bili članovi Hašomera.\nIzvor za tekst i fotografiju: 021.rs


RTS :: Raskošne petunije su neizostavne na svakoj terasi, prozoru i u dvorištu\nPriroda Raskošne petunije su neizostavne na svakoj terasi, prozoru i u dvorištu\nponedeljak, 21. jun 2021, 10:56 -> 11:27\nUkoliko za svoju terasu još uvek niste pronašli biljku koja bujno cveta, uz to i miriše, plave petunije su jedno od rešenja.\nPetunije, potunije i surfinije – raskošne i neizostavne na svakoj terasi, prozoru i u dvorištu. Cvetovi potunije su skoro isti kao i kod petunije, samo su loptastog oblika, a kod petunija trubastog. Surfinije su u stvari viseće verzije petunija sa sitnijim cvetom, čija cvetna grana može da naraste do 80 centimetara.\nPetunije cvetaju od ranog proleća do jeseni. Zahvalne su za gajenje jer podnose niske, ali i visoke temperature. Ima različitih vrsta i boja, a plave su i mirisne i privlače pčele i leptire.\n„Plava je izvorna boja petunije i od nje nastaje sve. Plava najviše miriše. Kad se zalije tokom noći cela terasa i cela bašta miriše. Cvetne grane svaki dan se hidriraju i svaki uveli cvet se skida sa drškom da ne bi došlo do stvaranja semena u cvetu da lepše i brže cvetavaju. Prihrana ide stalno“, objašnjava Slađan Lazić, cvećar.\nSufirnija traži čistu zemlju, čist humus. Ne prija joj tvrda zemlju jer brzo raste, dodaje Lazić. Što se više zaliva i prihranjuje brže napreduje i brže izbacuje cvet.\nTakođe, mora redovno da se orezuje.\n„Kad iscveta grana svaka ta stara grana ide na pola da bi se stvorio novi kapacitet cvetova. Dok kod petunija stajaćih, normalnih, glavna grana ide na pola, da bi na pola napravila svoj cvetni aranžman, da bi cvetala sve dok ne padne sneg“, naglašava cvećar.\nKad se biljke presađuju u žardinjere savet je da ne kupujemo velike biljke. Bolje je uzeti manje biljke da se prilagode na našoj terasi. Velike biljke, kada ih presadimo u malo veću saksiju, koren neće imati mesta da se širi, napominje Lazić.\nPetunije u saksijama se zalivaliju najbolje odstajalom vodom, pogotovo kada su visoke temperature da ne bi došlo do propadanja biljke. Zalivaju se jednom dnevno ili zavisno od vremena ili veličine saksije.\n„Ako se desi da je biljka dehidrirala, skroz klonula, zalije se 10 do 15 minuta u hladovini i onda se izbaci na sunce. Petonija je najbolja da otvorenom nebu na sunčanoj strani, jer ako se desi da je u hladovnini napadne je pepelnica i brzo propada", upozorava cvećar.\nPetunije su odlučne za formiranje bordure, jer ne rastu više od tridesetak centimetara ovako posađene u zemlji zalivaju se jednom nedeljno.\nMladi suri orao ispao iz gnezda, spasili ga čuvari rezervata


Prijavite svoje najbolje radove kao DISRUPT inovaciju ili DISRUPT komunikaciju\nPravo na učešće imaju svi koji smatraju da se njihovi radovi (iz bilo koje oblasti) mogu svrstati u Disrupt, a to podrazumeva da su inovativni u smislu rešenja određenog problema (Disrupt inovacija) ili neobični/drugačiji u smislu komunikacije (Disrupt komunikacija)\nDisrupt nagradni konkurs je organizovan sa ciljem da promoviše kompanije, agencije, udruženja i pojedince, koji su se posebno istakli u oblasti Disrupt inovacije ili Disrupt komunikacije, i tokom jako teške 2020. godine, uspeli da svojim aktivnostima ostvare uspeh i povuku društvo napred. Prijava radova traje do 15. marta 2021. godine. Javno proglašenje pobednika je planirano za 1. april.\n“Disrupt konkurs je pravo mesto za sve oni koji su tokom 2020. godine uspeli da prepoznaju šansu za unapređenje i realizuju projekte koji su bili Disrupt u pogledu inovacije ili komunikacije. Sada je pravo vreme ad te projekte nagradimo ovom prestižnom Disrupt nagradom i tako promovišemo one koji to zaista zaslužuju” izjavila je Mila Zavođa, direktorka agencije ADAM studio, koji organizuje ovaj konkurs.\nRadovi se prijavljuju elektronski, putem online fome koja se nalazi na sajtu https://adamstudio.rs/disrupt-nagrade-2020/, a glavne kategorije za prijavu opredeljuju pretežnu delatnost kojom se bavi kuća koja prijavljuje rad.\nU svakoj od glavnih kategorija, projekti se prijavljuju za jednu od dve potkategorije:\nStručni žiri, sastavljen od vhunskih profesionalaca iz različitih oblasti, davaće svoj sud o tome koji radovi zaslužuju Disrupt nagradu. Sastav žirija: Jelena Milašinović – Beogradska filharmonija, u ulozi predsednika Disrupt žirija, Ivana Mihajlović – Direct media United Solution, Anja Đurić – Donesi, Jovana Tufegdžić – Coca Cola HBC Srbija, Bojan Balaž – Mokrogorska škola mendžmenta, Sandra Lazarević – Banca Intesa, Nataša Pavlović – Mercator S, Dušan Stojaković – Hemofarm, Jelena Subotić Krivokapić, Vuk Tomić – New Moment New Ideas Company, Mirjana Vladislavljević – Balkan Tube festival, Žana Ranković – Sava osiguranje, u ulozi članova žirija.\nViše informacija o Disrupt konkursu možete pronaći na sledećem linku: https://adamstudio.rs/disrupt-nagrade-2020/\nZa sva dodatna pitanja kontaktirajte organizatore na imejl office@adamstudio.rs ili +381654888221.\nTags: ADAM studioDISRUPTDISRUPT inovacijaDISRUPT komunikacijaKonkurs


Fudbalske pripreme: SEFKERINCI USPEŠNO ODRADILI GENERALNU PROBU - GLAS OPOVAGLAS OPOVA\nFudbalske pripreme: SEFKERINCI USPEŠNO ODRADILI GENERALNU PROBU\nSEFKERINCI USPEŠNO ODRADILI GENERALNU PROBU\nSefkerin, 10. mart 2019;\nPIONIR (Besni Fok) – TEMPO (Sefkerin) 0:4 (0:2); Generalna proba pred početak prolećnog dela prvenstva Sefkerincima je uspela. Fudbaleri Tempa su prikazali odličnu igru i zabeležili ubedljivu pobedu nad domaćom ekipom Pionira sa četiri gola razlike. Furiozno su krenuli gosti od početka i vec u 5. minutu Jovan Đinović prolazi po levoj strani ulazi u šesnaesterac i iskosa skoro iz mrtvog ugla matira golmana domaćih. U 25. minutu Tempo je udvostručio prednost. Opet je glavni akter bio Đinović koji se izborio za jednu loptu nadomak šesnaesterca predriblao protivničkog štopera, pa golmana, ušetavši se sa loptom u gol.\nU drugom poluvremenu trener Tempa Suba izvrsio je par izmena i u igru ubacio igrače iz omladinskog pogona, koji su dobro odradili svoj posao. Stvarali su Sefkerinci šanse i time pokazali da se dobro radilo ove zime na treninzima. U 82. minutu rezervista Todorovski se odlično snašao pred golom Pionira i matirao golmana za 0:3. Samo dva minuta kasnije, danas dobri i borbeni Milićev, postavio je konačan rezultat Pionir – Tempo 0:4.\nGomlan Tempa danas nije imao puno posla jer je odbrana odlično odradila svoj posao. Štoperski tandem Krstevski – Simeon je bio besprekoran i nije dozvolio domaćim fudbalerima da prođu do gola. U prvom poluvremenu zadnji vezni, a u drugom desni bek, šesnaestogodišnji Marko Jovanov je bio odličan i vidi se konstantni napredak kod njega. Sredina terena je bila borbena i distribuirala je mnogo lopti napadačima Đinovicu i Nećakovu. Đinovic je bio danas najbolji igrač tima, dobro se gradio, čuvao loptu i odlično sarađivao sa ostalim napadačima i uspeo dva puta da zatrese mrežu i tako povede Tempo ka pobedi. Narednog vikenda počinje prvenstvo Druge juznobanatske lige – zapad, a Tempo gostuje lideru prvenstva ekipi Slavije u Kovačici.\nTEMPO: Vickov, Radojičic, Ilkić, Krstevski, Simeon, Dačić, Jovanov, Rankov, Milićev, Đinović, Nećakov. Igrali su jos: Urs, Todorovski, Stajić, Stanisavljević, Volčeski, Vukov, Živković, Ćirika.\nApril 8, 2020, 14:36


Časopis Industrija :: Žitarica otporna na klimatski haos\n26.01.2021 Komentari: 0\nFotografija od: © Bishnu Sarangi/ Pixabay\nNaučnici već godinama upozoravaju da ekstremni klimatski događaji kao što su suše sa čestim toplotnim talasima utiču na proizvodnju osnovnih životnih namirnica i ozbiljno ugrožavaju dostupnost hrane.\nMeđunarodni tim stručnjaka na čelu sa Volframom Vekvertom sa Bečkog univerziteta sproveo je fiziološku i molekularnu analizu žitarica koja je uključivala pšenicu i proso.\nČlanovi tima, naučnici sa španskog Univerziteta Ovijedo, Nacionalnog instituta za biologiju u Ljubljani, Insituta IROST u Teheranu i istraživačkog instituta ICRISAT u Indiji pokazali su da proso mnogo bolje reaguje na klimatske izazove kao što je suša u odnosu na pšenicu. Studija je objavljena u časopisu „Froniters in Plant Science“.\n„Proso je žitarica koja čak poseduje bolju nutritivnu vrednost od pšenice sa višim vrednostima cinka i gvožđa, ali je kultura koja se uprkos svojim izuzetnim karakteristikama nedovoljno koristi“, objašnjava Volfram Vekvert sa Odseka za funkcionalnu i evolutivnu ekologiju Bečkog univerziteta.\nOtpornost žitarice na sušu i toplotne talase i manja potrošnja vode čine proso zanimljivom alternativom pšenici, pirinču i kukuruzu, a nutritivne vrednosti pogodnom za bogatu ishranu.\nRezultati studije su pomogli da se razjasne procesi otpornosti žitarice na sušu i mogu doprineti uzgoju novih sorti pšenice ili prosa sa takvim karakteristikama.\nPrema rečima Palak Čaturvedi ko-rukovodioca studije, skoro 40 odsto našeg dnevnog unosa kalorija zavisi od tri vrste žitarica, a to su pšenica, pirinač i kukuruz koji zahtevaju više resursa nego proso.\n„Vreme je da krenemo u potragu za klimatski pametnim kulturama“, dodaje Palak Čaturvedi. „Da bi nam alternativne kulture bile dostupne, neophodni su istraživački programi i politički napori. Da bismo osigurali dostupnost hrane u budućnosti važno je da se ne fokusiramo samo na tri do četiri osnovne namirnice za ceo svet“, izjavio je Volfram Vekvert.


Vilander: Kritikovao sam Novaka da bi bio najbolji | MONDOBA\nZasto Vilander kritikuje Djokovica\n19. February, 15:07\nVilander: Kritikovao sam Novaka da bi bio najbolji 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 26.05.2016. / 14:42\nAutor mondo.rs 26.05.2016. / 14:42


Fathom nalazi na Habiji istaknute havane\nVideo: Camila Cabello - Havana (Cover) (Studeni 2020).\nFOTO: Autor Jason Leppert na vozačevom mjestu. (Foto Jason Leppert)\nKuba je desetljećima bila izvan granica putovanja iz SAD-a zbog krstarenja brodovima koji često dolaze i odlaze, preskačući ostrvsku državu karipskim planovima, ali nije joj dopušteno zaustaviti se. Sada je zabranjeno voće dostupno za okus, i slatko je. Fathom je jedan od najpovoljnijih načina za to da američki državljani to učine, jedreći obilaznicom iz Miamija na Floridi.\nKuba nije samo jedinstveno pristanište na Fathomu, već je cjelokupno središte njegovih dvosedmičnih krstarenja, posjećujući tri odredišta: Havanu, Cienfuegos i Santiago de Cuba. A Havana je luka preko noći koja omogućuje najkulturniji uranjanje, danju i noću. Većinom je program već predviđen za goste s bogatim izletima na obale koji su uključeni u troškove krstarenja, ali ima još dovoljno vremena za sebe da rezervirate dodatna večernja iskustva ili se tijekom dana bavite drugim aktivnostima ljudi,\nPROČITAJTE JOŠ: Naš šef se previše zabavlja na Kubi s Fathomom\nZapamtite, izravni turizam još uvijek nije dopušten. Kao takav, Tara Russell, predsjednica Fathoma, rekla je: "Na Kubi je sada naš fokus na (onih) 12 odobrenih oblika putovanja odobrenih od strane SAD-a, u redu s Kubom. I zapravo se radi o započinjanju niza učenja s kubanskim narodom ”. U Havani, to znači pješački obilazak jednog dana i autobusni izlet sljedećeg, s mogućnostima druženja sa mještanima.\nIzvještaji na brodu, koji su prezentirali stručni vodiči utjecaja, daju vrlo dobar pregled što možete očekivati u lukama, ali detaljnija vremenska karta izleta dodatno bi bolje informirala goste. Tradicionalni izleti na obalu su detaljnije opisani i uključuju točna očekivanja i raspored.\nU usporedbi s drugim karipskim lukama, Havana je definitivno sjajnija. Kuba je najveći otok uostalom. Karakter glavnog grada daje atmosferu koja je gotovo križ između New Orleansa i San Juana, Portorika, posebno s obzirom na njegovu eklektičnu arhitektonsku patinu i živu glazbu koja se izliva na ulice. Mještani su vrlo prijateljski nastrojeni, a Amerikanci se mogu osjećati kao kod kuće kad vide klasične domaće automobile kako se valjaju ulicama.\nGrad je zaista fascinantna vremenska kapsula otkrivena na raskrižju afričke, američke i karipske kulture, i zadovoljstvo je vidjeti kako se ostaci političkog držanja raspadaju kako bi napokon omogućili ovu vrlo posebnu razmjenu putovanja - onoj za koju nikada nisam očekivao da ću moći sudjelovati u, barem ne ovo uskoro u mom životu.\nPješačka tura Starom Havanom pruža prekrasan temelj grada i uključuje lokalni ručak koji donosi znamenitosti, zvukove i okuse zajedno za nezaboravno iskustvo. Obilazak autobusa, poput onih bilo gdje u svijetu, izdvaja vas od okolice, iako je klimatizirana predah od vrućine i vlage dobrodošao. Drugi kulturni vrhunski sadržaji mogu obuhvaćati obilazak groblja, monumentalno zaustavljanje terena, demonstraciju plesa Santeria, drugi ručak u Floriditi, najdražem Ernestu Hemingwayu, posjet Hotelu Nacional de Cuba, kao i kubanski umjetnički muzej.\nNaravno, nakon razmjene novca, tu su i prilike za kupnju lokalnih suvenira, pa čak i svjetski poznatih kubanskih cigara i lokalnog ruma Havana Club. Ukupne kupovine ograničene su na 400 USD po osobi, od čega samo 100 dolara može koštati duhan i alkoholne piće.\nMeđutim, pravi je naglasak često vrijeme provedeno izvan grupnih izleta. Toplo preporučujem iznajmljivanje klasičnog američkog taksija automobila i odlazak na kratku vožnju ili produženu turneju. Moj prijatelj i ja uživali smo u izvrsnom iskustvu u kabrioletu Buick Super 1952. godine u dječjoj plavoj boji, kojim je upravljao Carlos Castellanos i vodio ga Yordi (dostupan na [email protected] i [email protected]) dok moj prijatelj i ja nismo uzeli do prednjeg sjedala za konačni fotoop (na slici gore u zaglavlju).\nPROČITAJTE JOŠ: Kako se putnički agenti prodaju Fathom?\nNe samo da smo mogli dodatno istražiti utvrdu El Morro preko uvale, već je avantura uključivala i ulazak u kišu i održavanje suhog pod improviziranom katranom. Između mog vlastitog slomljenog španjolskog, mog prijatelja vrhunskog razumijevanja jezika i našeg zajedničkog smijeha, stvorena je prava lokalna veza, što je navelo naše nove prijatelje da kažu da smo i mi sada Kubanci.


PREDSJEDNIK SLAVENKO ŠUĆUR\nMBA hostelijerstvo, Foto: MBA\n17.04.2015. 14:36h Ažurirano: 17.04.2015. 14:36h\nKonstitutivna sjednica Odbora za hostelski turizam, koji je formiran za potrebe članova Montenegro biznis alijansa (MBA) koji se bave hostelijerstvom i imaju značajne biznis barijere u poslovanju, održana je u Podgorici.\nPored članova MBA koji se bave ovom djelatnošću, članovi Odbora su predstavnici Uprave za inspekcijske poslove, Ministarstva održivog razvoja i turizma, Zajednice opština i Nacionalne turističke organizacije, kao i predstavnik MBA.\nPredsjednik Odbora je Slavenko Šućur.\nNa sjednici su, kako je saopšteno, definisani ciljevi Odbora za ovu godinu. Radiće se, kako je navedeno, na analizi i unaprijeđenju regulative koja se tiče hostelskog turizma u Crnoj Gori, kao i rad na smanjenju sive ekonomije koja stvara veliku smetnju ovoj grani turizma.\nIz MBA su ocijenili da ovaj oblik turizma u velikoj mjeri doprinosi turističkoj ponudi i promociji Crne Gore kao turističke destinacije.\nhostelski turizamMontenegro biznis alijansaMBA\n28.05. 16:42 h\t49133\n28.05. 14:40 h\t42134\n28.05. 19:39 h\t29629\n28.05. 20:58 h\t24898\n28.05. 09:40 h\t24887\t16


Srbija pamti! Dvadeseta godišnjica NATO bombardovanja\nNaslovna Info Srbija Srbija pamti! Dvadeseta godišnjica NATO bombardovanja\nUšće nakon napada\nRuševine u Surdulici\nKako je najavljeno, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, porodice poginulih radnika RTS-a, pomocnica ministra kulture i informisanja Slavica Trifunović, generalni direktor RTS-a Dragan Bujošević i v. d. direktora Televizije Srbije Ilija Cerović, položiće vence ispred spomenika „Zašto“, u znak sećanja na poginule radnike RTS-a.\nVojno-filmski centar „Zastava film“ organizovaće u saradnji sa Jugoslovenskom kinotekom projekcije filmova „Da se ne zaboravi – 20 godina od NATO agresije na SRJ“.\nPrethodni tekstArapi kupili Luku Novi Sad po početnoj ceni od 7,99 miliona evra\nSledeći tekstBele lađe zaobilaze Palančane


Nova taktika - veto\nTema: Nova taktika - veto\n14.08.2010., 13:08 #1\nSrbija će, čak i ako izgubi u GS UN, nastaviti bitku za Kosovo preko uporišta u SB. Rezolucije SB su obavezujuće, a rezolucije GS imaju više moralnu snagu.\nAKO srpska rezolucija doživi poraz u septembru na Generalnoj skupštini UN, Beograd i dalje neće odustati. Plan je okrenuti se Savetu bezbednosti, gde se može računati na podršku stalnih članica Rusije i Kine, koje su ”naoružane” pravom veta.\nPrema našim izvorima među srpskim diplomatama, neizglasavanje rezolucije koja je podneta u Njujorku, bila bi samo još jedna izgubljena diplomatska bitka, ali ne i rat. Jer, za razliku od rezolucija GS UN koje su savetodavnog karaktera, odluke SB UN su obavezujuće.\nZbog toga zvanična Srbija pre bira da joj rezolucija ne prođe na GS UN, nego da je povuče ili promeni pod pritiscima EU. Jer, tumače naše kreatori spoljne politike, svako odustajanje od pregovora o svim pitanjima sa kosovskim Albancima moglo bi u spoljnoj politici da se protumači i kao odustajanje od KiM. Tako bismo i zemljama koje su na našoj strani poslali poruku da i sami smekšavamo pod pritiscima, što bi povuklo za sobom lavinu priznavanja nezavisnog Kosova.\nProfesor međunarodne politike Predrag Simić pojašnjava za ”Novosti” da bi poraz Srbije u GS UN, ipak, imao odraza i na konstelaciju snaga u SB UN:\n- Rezolucije SB UN su obavezujuće, a rezolucije GS imaju više moralnu snagu. Međutim, ako bi srpski predlog doživeo neuspeh, Rusija bi bila u politički težem položaju jer bi morala da se konfrontira sa većinom. Ali, činjenica je da bi Moskva i dalje imala pravo veta na svaku odluku.\nNIŠTA NIJE FATALNO\nČAK i ako naša rezolucija ne prođe na GS UN to ne bi bio apsolutno nikakav hendikep u nastavku diplomatske borbe za KiM - rekao je za ”Novosti” Radoslav Stojanović, profesor međunarodnog prava: - Teško je očekivati da jedna država dobije većinu u GS UN, tako da na to zasedanje ne treba uopšte gledati fatalistički. GS donosi samo preporuke i Srbiji ostaje SB UN gde će moći da zaštiti svoje interese.\nKoliko ce ova avantura da kosta ?\n14.08.2010., 13:18 #2\nRe: Nova taktika - veto\nAnaliticari predvidjaju da ako dodje do konfrotacije Srbije sa SAD\nDoći će do diplomatskog zahlađenja između Vašingtona i Beograda, i Amerikanci će verovatno tiho preporučiti Evropljanima da uspore proces približavanja Srbije Evropskoj uniji. Sjedinjene Države ne mogu da direktno nanesu neku veću štetu Srbiji, ali zato mogu da negativno utiču na moguće kredite Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, pošto imaju ogroman uticaj u tim organizacijama\nTed Karpenter, potpredsednikom vašingtonskog instituta "Kejto"...\n14.08.2010., 13:20 #3\nSjedinjene Države ne mogu da direktno nanesu neku veću štetu Srbiji, ali zato mogu da negativno utiču na moguće kredite Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, pošto imaju ogroman uticaj u tim organizacijama\n14.08.2010., 13:42 #4\nTreba, treba veto - da propadne još koje leto ..\n14.08.2010., 13:56 #5\nI tako danas se ponovo pominju diplomatske bitke i rat...\nSest vekova kasnije opet smo u bitkama, i pred bitkama. One nisu oruzane mada ni takve jos nisu iskljucene. (Jun 1989.) S.Milosevic\n14.08.2010., 13:58 #6\nVeto ni Rusi ni Kinezi nisu ulozili ni kada su poceli da bombarduju Srbiju, a kamoli da ce sada.....\n14.08.2010., 14:00 #7\nКако рачунају на вето од стр. Кине кад је она увек уздржана?\nНама ова резолуција није била потребна, зашто тако не каже пијани Стојановић, а власт нам је, што се тиче Косова управо обрнуто сразмерна "борби" са понижавајућим резултатима, на који нас сада навикавају и ислужени професори права.\n14.08.2010., 14:04 #8\nEvo na ovom topiću tipičan primer kako nekadašnji tlačitelj i predstavnik bivše okupatorske i tiranske osmanlijske klike "bh_citadela" a koja se polako i sigurno seli sa Balkana i Srbije u svoju postojbinu, pokušava da daje inteligentne savete novom fašističko-demokratskom nasledniku osmanlija "Blues Brothers" kako i šta da radi :\nA ovaj demokratsko-fašistička pulen nikako da shvati da će proći još gore od onih koji se ovde spominju još samo u epskim pesmama......\n14.08.2010., 14:22 #9\npa nisat bolje srbiji ne moze da se desi od zahladjenja odnosa sa USA i da nam blokiraju davanje kredita\njer ti krediti i onako idu lopovima u ruke\n14.08.2010., 14:27 #10\nJedino sto ces onda Tihi biti na velikom prinudnom postu....\nNece biti nafte, struje, hrane, mobilnih, automobila, odece, putovanja....nece biti NICEGA..\nSve ce se zaustaviti u roku 15 dana....\n14.08.2010., 18:23 #11\nзар није то одрађено мимо СБ?\n14.08.2010., 18:34 #12\nPa super, ipak ima nešto korisno.\ntaktika u ljubavi\nPoslednja poruka: 13.01.2010., 21:08


Dr Tatjana Pivac: Vinski turista za jedan vinski evro potroši još pet\nBack HRANA I PIĆE VINO Dr Tatjana Pivac: Vinski turista za jedan vinski evro potroši još pet\npetak, 01 septembar 2017 22:44\nDr Tatjana Pivac, vanredni profesor na Departmanu za geografiju, turizam i hotelijerstvo Prirodno-matematičkog fakulteta, Univerziteta u Novom Sadu, doktorsku disertaciju branila je sa temom „Vinogradarstvo i vinarstvo u turističkoj ponudi Vojvodine“ i svoj dalji naučno-pedagoški rad posvetila oblastima vezanim za kulturni i gradski turizam, i sve aktuelniji vinski turizam, koji je bio i predmet rasprave pod nazivom „Vinski...šta? - Turizam, pa da!“, u organizaciji Turističke organizacije Srbije i Vojvođanske asocijacije žena Irig (VAŽI), krajem avgusta u Irigu.\nDr Pivac je iznela zanimljiv podatak, da se u evropskim zemljama vodi evidencija o broju vinskih turista, pa se pouzdano zna da ih u Italiji ima oko šest miliona, u Francuskoj deset, a u svetski poznatoj dolini vinograda - Napa Valley (California), 3.5 miliona vinskih turista na godišnjem nivou. U Srbiji se uglavnom radi o malim vinarijama u kojima se ne vodi takva evidencija, ali se zna da je u toku prošle godine Srbiju posetio 2.75 miliona turista, od kojih je bilo i vinskih. Prema Strategiji razvoja turizma Republike Srbije za period 2016. do 2025. godine očekuju da taj broj dostigne sedam miliona.\nOd ukupnog broja vinskih turista u Španiji čak 86% je domaćih, a svega 14% stranaca, koji prespavaju u vinariji. Od tih 86% vinskih turista većina su ekskurzisti, jer prelaze maksimalno 200 kilometara od mesta svog borave. U ostalim zemljama je odnos 80 prema 20% u korist domaćih turista.\nI dok se u evropskim zemljama na pragu vinarije proda 10 - 20% količina vina, praksa domaćih vinarija pokazuje da je taj procenat daleko veći.\nZanimljivo je da vino ne kupuju samo turisti, već i svaki treći Italijan odlazi u domaće vinarije i kupuje vino koje se proizvelo u tom vinskom rejonu. Ta tendencija je posebno izražena od 2009. godine sa pojavom ekonomske krize, kada ljudi daleko više kupuju u domaćim vinarijama nego u supermarketima.\nKoliko je značajan vinski turizam govori i podatak da na jedan evro koji turista da za vino, potroši dodantnih pet na hranu, obilazak vinskih muzeja ili kulturnih znamenitosti u okruženju. Ako se osvrnemo na Hrvatsku, oni su dobro iskoristili Dunav i sertifikovane kulturne rute "Put rimskih careva“ i „Dunavski put vina", i vinski turizam povezali sa biciklističkim. Interesantni su i trendovi obilazaka vinograda: kod nas je Vinarija „Mačkov podrum“ u svoju ponudu uvrstila obilazak vinograda na traktorskim prikolicama, u Italiji je zastupljen romantičan obilazak vinograda u parovima vespama. Širom sveta primenjuje se vinoterapija, u kojoj se koriste sortna vina i njihovi ekstrakti, sokovi grožđa i sl.. Organizuju se vinske svadbe, osnivaju nove manifestiacije „vinu u čast“, ali i one na kojima se spajaju naizgled nespojivi oblici turizma, kao što su golf i vino, ili wellness&spa i vino itd. Interesantno je i koncept „Zero km food“, odnosno „hrana nultog kilometra“, koji se odnosi na hranu proizvedenu, prodatu i pojedenu u blizini same vinarije.\n- Sve su to ideje kojima i mi možemo težiti, uz manja ulaganja možemo ih iskoristiti. Potrebni su nam pozitivni primeri koje imamo u neposrednom okruženju - istakla je dr Pivac.\nOna je podsetila da pomenuta Strategija razvoja prepoznaje ruralni turizam, i da ne možemo očekivati da će u skorije vreme vinski turizam biti primarni oblik turizma, ali da je vinski turizam jedini oblik turizma koji poslednjih petnaestak godina beleži rast, zahvaljujući pre svega, osnivanju brojnih vinarija.\nVinski turizam, prema njenim rečima, ima mnoge prednosti u poređenju sa ostalim vidovima turizma, pre svega što je jedan od najstarijih oblika turizma nastao na tradiciji uzgoja vinove loze; što se i danas čitave porodice bave ovom delatnošću i od nje privređuju. Uložilo se dosta i u infrastrukturu, degustacione sale. Prednost vinskog turizma je to što je on oblik selektivnog turizma. Tendencija turizma danas je na selektivnim oblicima, i turisti traže jedinstven i autentičan doživljaj, a degustacija vina i uživanje u hrani je ono što vinski turizam nudi.\nDr Pivac je na kraju rekla i da je prioritet u Strategiji na Fruškoj gori, u Sremu i Sremskim Karlovcima, prostoru na kojem je vinski turizam najaktuelniji.\nPrirodno matematički fakultet Univerziteta u Novom Sadu je najveći rasadnik stručnih kadrova kada je u pitanju vinski turizam, za područje Novog Sada i njegovu okolinu. Studenti na PMF-u, na Departmanu za geografiju, turizam, hotelijerstvo dobijaju sveobuhvatno teorijsko obrazovanje, u učionici, ali i praktična znanja. Za njih se organizuju brojni kursevi, praksa u turističkim organizacijama i turističkim agencijama. Vinski turizam je kao predmet uvede 2010/11. godine, i iako je fakultativni, svake godine bira ga 100 studenata. Studenti posećuju vinarije, i u kontaktu sa vlasnikom ili somelijerom imaju priliku da se susretnu sa konkretnim znanjima iz oblasti vinske kulture. U toku prošle godine studenti su sa svojim profesorima posetili vinarije „Mačkov podrum“ i „Kovačević“ u Irigu, ali uglavnom se zadržavaju na onim u Sremskim Karlovcima, jer put do odredišta studenti finasiraju sami. Postoji i obrnuta praksa, kada vinari dolaze na fakultet i održe predavanje na temu predviđenu nastavnim planom i programom. Dr Tatjana Pivac kaže da je vreme u kojem se organizuje nastava iz ovog predmeta suviše kratko za realizaciju svega onoga što sa svojim asistemntima želi da im pokaže, a da je otvaranjem novih, privatnih fakulteta konkurencija sve jača, a da, pre svega kvalitetnim radom, PMF pokušava da svojim studentima obezbedi konkurentnost na tržištu.\n- Koliko je interesovanje studenata govori i izbor diplomskih i master radova na temu vinskog turizma, i mislim da bi bilo lepo da taj vinski turizam procveta i da sve vinarije imaju potrebu (i mogućnost) da zaposle nekog turizmologa koji će da organizuje posete u vinariji, i dočekuje goste sa vlasnikom ili umesto njega.\n0 #1 Aleksandar Erović 03-09-2017 17:40\nSlažem se. Da se vinari iz svake regije udruže i zaposle turizmologa, za početak bar jednog, a onda i više njih.\nČesto mi ljubitelji vina usklađujemo dolazak u vinariju sa samim vinarom je on često zauzet svojim poslovima.\nIma ovde dosta prostora za napredak. Dajemo vam podršku.\nVinski ljubitelji i potrošači iz centralne i zapadne Srbije.


Inzko i Moore sa Čovićem i Tihićem o Mostaru - Klix.ba\nInzko i Moore sa Čovićem i Tihićem o Mostaru\n13.3.2012. u 19:04\nVisoki predstavnik Valentin Inzko i prvi zamjenik visokog predstavnika Roderick Moore danas su u odvojenim susretima razgovarali sa predsjednicima SDA i HDZ-a BiH, Sulejmanom Tihićem i Draganom Čovićem.\nIzmeđu ostalog, razgovorali su i o implementaciji odluke Ustavnog suda BiH o Statutu Mostara te nedavnom sporazumu šest lidera političkih stranaka.\nVisoki predstavnik je pozvao stranke da intenziviraju napore i uključe se u konstruktivne razgovore koji će voditi ka implementaciji odluka Ustavnog suda BiH od 26. novembra 2010. godine i 18. januara 2012. godine o izborima u Gradsko vijeće Grada Mostara.\nDa bi se u Mostaru mogli održati izbori kao i u ostatku zemlje, potrebno je izvršiti promjene do maja 2012. godine, kada je planirano raspisivanje lokalnih izbora.\nRazgovarajući o potrebi da svi relevatni organi implementiraju odluke Ustavnog suda, visoki predstavnik je naglasio da odluke Ustavnog suda ne ugrožavaju poziciju niti jednog konstitutivnog naroda u Mostaru jer je Sud podržao sve sigurnosne mehanizme koji su sadržani u Statutu Grada Mostara za zaštitu konstitutivnih naroda u Mostaru.\n"Vitalni nacionalni interesi, minimalne i maksimalne kvote za konstitutivne narode u Gradskom vijeću Grada Mostara, posebni mehanizmi odlučivanja o ključnim pitanjima nisu ugroženi ni na koji način, tako da niko ne treba imati nikakvih strahova od implementacije odluka Suda“, rekao je visoki predstavnik Inzko.\n"Važno je da lideri političkih stranaka u Mostaru rade na iznalaženju političke volje da se postigne sporazum koji će omogućiti dalji nastavak napretka u Mostaru“, izjavio je danas visoki predstavnik.\nZOI '84: Nije bilo tehničkih neispravnosti na korpama\n13.03.2012. u 19:15\n13.03.2012. u 19:03


Danubius Health Spa Resort Sovata Sovata, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Danubius Health Spa Resort Sovata: Datum dolaska :\nDanubius Health Spa Resort Sovata - Opis\nza grad Sovata je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano.Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Trandafirilor 111, a pozicija mu je severoistok za grad Sovata. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Danubius Health Spa Resort Sovata ima 168 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Double, a najniža cena je 4 901 dinar - Srbija . Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca Danubius Hotels.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nDanubius Health Spa Resort Sovata tip(ovi):\nDanubius Health Spa Resort Sovata sadržaji i usluge\nU hotelu Danubius Health Spa Resort Sovata pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Sovata: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 6 minuta kolima udaljenosti 70 m -\nStil hotela Hotel Alunis je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Str. Vulturului, nr 42, pozicija mu je severoistok za grad Sovata, a od centra je udaljen samo 6 267 m -\nStil ovog hotela za grad Sovata je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Sovata, a nalazi se u ulici Stana d\nProverite cene i raspoloživost za Danubius Health Spa Resort Sovata: Datum dolaska :


Mali narod u velikom Beogradu: Imali su svoj budistčki hram, zvali smo ih Kinezima, mada to nisu - Telegraf.rs\n02/01/20 | 19:23\nU Srbiju su stigli sa emigrantima iz Rusije\nFoto: Wikipedia/Javno vlasnistvo\nBeograd je posle Prvog svetskog rata postao prava metropola, prepuna ljudi koji su se, pritisnuti ratom, siromaštvom, ali i čarima velikog grada, nastanili unutar njegovih granica. Među njima su bili i Kalmici, pripadnici zapadnomongolskog naroda sa donjeg toka Volge, koji su, zajedno sa ruskim emigrantima, pobegli iz svoje domovine u strahu od boljševika. Srbi su ih dočekali, mada nikada nisu zaista prestali da ih zovu - Kinezi.\nOpis života društvene grupe koja se raspala pre više desetleća i zatim se skoro bez tragova zagubila, veoma je teška. Moguća je, naime, samo delimična rekonstrukcija, koja je utoliko teža zbog skromnih ili čak nepostojećih primarnih izvora i koja se oslanja pre svega na usmena predanja po sećanju posmatrača.\nZa etnološku struku beogradska kolonija Kalmika zanimljiva je kao primer male zajednice u kosmopolitskom velegradu, kao doprinos etnološkom izgledu Beograda i, konačno, kao fragment istorije Kalmika u emigraciji.\nKalmička zajednica u Beogradu Foto: Arhiva\nVećina Kalmika došla je u Jugoslaviju decembra 1920. sa grupom od 22.000 vojnika, u pratnji članova porodice. Reč je o delu Vrangelovih i Denikinovih jedinica koje su, pred prodorom Crvene armije, evaukisane sa Krima i prodovima prevezene u posebne logore blizu Carigrada, odakle su se raspršile po raznim evropskim i prekomorskim zemljama.\nU toj armiji bilo je puno donskih i kubanskih kozaka sa kojima su Kalmici živeli pomešani ili u tesnom susedstvu (neki kozaci su npr. primili od Kalmika i lamaistički oblik budizma). Za vreme revolucije i građanskog rata Kalmici su, pod vođstvom ruskih i kozačkih oficira, osnovali dva puka, 80. donski džungarski i 3. donski kalmički puk, a delovi kalmičke konjice nalazili su se i na drugoj strani linije fronta, u jedinicama Crvene armije.\nGlavnina ruskih iseljenika u Jugoslaviji živela je u Beogradu. Među njima je bilo mnogo pripadnika aristokratije, zemljoposednika, preduzimača, službenika i oficirskog kadra; srazmerno brojni bili su i ljudi seljačkog porekla, a veoma retki su bili predstavnici proletarijata.\nČinjenica je da je posle doseljenja u Beograd i druge evropske gradove nemaština primorala brojne doseljenike da se prihvate i težih fizičkih poslova i da se pretvore u neku vrstu proletera; međutim, i pored toga sačuvali su „kulturnoduhovne interese i potrebe svojih nekadašnjih društvenih slojeva“.\nUzimajući u obzir sve to, grupa kalmičkih begunaca je već prilikom dolaska u Beograd predstavljala najsiromašniji sloj ruskih doseljenika, kako na materijalnom, tako i na društveno-obrazovnom planu. Josip Siči, koji je 1932. godine posetio beogradsko naselje Kalmika, zapisao je da su se bavili prevozništvom, da su se zapošljavali u fabrikama i da su se bavili tradicionalnim domaćim zanatima, kao i poljoprivredom.\nKalmički hram u Beogradu Foto: Wikipedia\nMeđu njima gotovo da i nije bilo intelektualaca, osim lekara i dvojice studenata na Beogradskom univerzitetu. Zbog toga je knjiga beogradskog Kalmika, dr Erenžena Hara-Davana o Džingiskanu i njegovom nasledstvu, objavljena 1929, predstavljala izuzetno dostignuće. Delo je posvećeno 700-godišnjici Džingiskanove smrti. Autor je u njemu opisao početke i ekspanziju mongolske države, a posebnu pažnju je posvetio mongolskoj okupaciji Rusije i Balkana i dokazivao da je ona donela i niz pozitivnih posledica.\nŽene su slušale i nisu radile\nGlavnu reč u porodici vodili su muškarci. Žene beogradskih Kalmika se nisu zapošljavale, već su doprinosile porodičnom budžetu izradom papuča i krznenih jakni koje su prodavale na pijaci.\nMesto gde je nekada bio kalmički hram u Beogradu Foto: Telegraf\nMuškarci su prvih godina posle dolaska u Beograd nosili iznošene ruske vojničke uniforme, a kasnije jednostavna građanska odela po kojima se nisu razlikovali od srpskih stanovnika u okolini. Geografski položaj na rubu grada, u radničkom naselju Mali Mokri Lug, dokazuje da je beogradska kolonija Kalmika u društveno-ekonomskom pogledu bila sasvim marginalna zajednica. Sa postupnim poboljšanjem ekonomskog položaja pojedinih porodica povećale su se i njihove životne potrebe. Tako je početkom 1930-ih godina dosta kalmičke dece nastavljalo školovanje u gimnaziji.\nNjihovo fudbalsko igralište i hram\nReligija Kalmika bila je budizam. Godine 1924. je visoki sveštenik bakša Mančuda Birinov, zamolio i dobio službenu dozvolu za uređenje provizornog budističkog svetilišta u iznajmljenom stanu u Malom Mokrom Lugu. To je bio skroman prostor, prekriven tepisima i ukrašen sa nekoliko simboličkih figura, a u pozadini se nalazila bronzana figura Prosvetljenog. Bakša Borinov, odeven u tamno plavu svešteničku odoru, glave prekrivene okruglom, zlatom vezenom kapicom, bio je glavni savetnik svojim zemljacima u svim životnim odlukama, a posećivao ih je i na radu i podsticao na marljivost i strpljenje.\nNovembra 1929. Kalmici su na delu zemljišta koje im je poklonio Miloš Jačimović izgradili svetilište od cigle, hurul, u obliku pagode. Sagradili su ga sami, skupljajući dobrovoljne priloge (jedan od donatora bila je i kneginja Jelena, sestra kralja Aleksandra), a nešto sredstava dala je i gradska opština. Za vreme između dva svetska rata to je bilo jedino kalmičko svetilište u Evropi, van Sovjetskog Saveza. Na posvećenju, decembra 1929, bili su prisutni vrhovni sveštenik bakša Namdžlo Nimbušov iz Pariza i beogradski bakša Sandžo Umaldinov, u pradnji dva gelongoma.\nU arhitekturi hramova Kalmika bila je prisutna tradicija drvenih zgrada, a od kraja 18. veka gradilo se i od cigle i od kamena. U poređenju sa kompleksom hramova koje su poznavali Mongoli i Kalmici u svojoj domovini, beogradsko svetilište bilo je malo i skromno. Bilo je građeno u obliku pagode sa tri blago uvrnute krovne ivice (to je jedan od osnovnih tipova mongolskih svetilišta u kojima se vidi kineski arhitektonski uticaj). Stajalo je u ograđenom dvorištu, okruženo voćkama. Uz svetilište bila je dograđena zgrada sa prostorijama za sveštenike i učionicom gde su se podučavali kalmički, ruski i srpski jezik.\n- U budističkom hramu vlada prijatan hlad. Prozori su prekriveni lepim zavesama tako da je u svetilištu prilično mračno. Sa plafona vise električne sijalice i velika staklena kugla. Usred hrama, uza zid, nalazi se oltar na kome na orijentalni način sedi sam Buda. Iznad njega caruju dva budistička sveca od kojih je prvi bivši glavešina budista, nazvan Bakša lama. Na oltaru darovi budističkih vernika. Upravo danas (usred jula – prim. Ž. Š.) proslavljali su veći praznik i vernici su darovali Budi ono što su u svojoj bedi mogli. Neki od njih pirinač, drugi slatkiše i kolače... i desetodinarski novčić sam video na oltaru... Na hidovima su očakene slike i drugih viših sveštenika i proroka budističke vere. Na desnoj strani oltara položeni su dušeci na kojima sedi gelong za vreme verskog obreda koji traje najmanje tri do četiri sata - objavio je u svom izveštaju Josip Siči.\nOn je objavio i fotografiju spoljašnjosti svetilišta. Za vreme većih praznika beogradski Kalmici su u bašti svetilišta postavljali sto, oblagali ga darovanom hranom i napicima, pili čaj pomešan sa maslacem, mlekom i solju i gostili se, prema svedočenju nekih izveštača, i konjskim mesom. U novoj sredini su se pojedini praznični običaji izgubili ili izmenili. Na primer, od tri tradicionalna muška takmičenja: trčanja, gađanja strelom i rvanja – sačuvalo se samo ovo poslednje.\nLamaistički sveštenici koji su živeli u celibatu i poštovali i druge zapovesti monaškog života bili su neosporne vođe kalmičkog naselja u Beogradu. Kalmičko sveštenstvo je nadgledalo život svake porodice i učestvovalo na svim područjima njihovog života. To se odnosilo i na beogradsku koloniju Kalmika.\nNeki Kalmici su za vreme Drugog svetskog rata prišli Nemcima\nU žestokim borbama za oslobođenje Beograda koje su se od 12. do 16. oktobra 1944. vodile u neposrednoj blizini Malog Mokrog Luga, delimično je porušen gornji deo potkrovlja kalmičkog svetilišta. Već pre toga, deo Kalmika se povukao u Nemačku i posle nemačke kapitulacije bio razmešten po logorima koje su vodile američke dobrotvorne organizacije. Sa grupom Kalmika su, tako, iz Jugoslavije u Nemačku stigli i beogradski bakša Umaldinov i njegovi saradnici, gelonzi Menjkov i Ignatov.\nSklanjajući se, Kalmici su verovatno sa sobom poneli i opremu beogradskog svetilišta. Bakša Umaldinov, koji je već bio u godinama, umro je 1946. u Krumbachu u Bavarskoj. Oni Kalmici koji su ostali u Jugoslaviji bili su posle rata uglavnom deportovani u Sovjetski Savez (a potom u Sibir, gde su Kalmici iz Sovjetskog Saveza deportovani još 1943). Kolonija Kalmika u Beogradu se na taj način potpuno raspršila. U kući u nekadašnjoj Budističkoj ulici, kasnije nazvanoj Budvanskom, uselili su se drugi stanari. Godine 1948. srušili su kulu svetilišta, prizemlje pretvorili u Dom kulture, tu je potom bila mesna zajednica, da bi je zatim preuzela i delimično pregradila za svoj servis radna organizacija „Budućnost“.\nKalmičke izbeglice (800 osoba, među njima i deo beogradskih Kalmika) živele su u logorima blizu Minhena sve do zime 1951-1952, kada se, pod vođstvom američkih organizacija Church World Service i Tolstoy Foundation, u SAD preselilo 200-250 kalmičkih porodica (oko 650 ljudi) Kasnije su im se pridružili i zemljaci iz Francuske, tako da je kalmička zajednica u SAD 1980. godine brojala oko 300 porodica sa približno 900 članova. Naseljeni su uglavnom u saveznim državama Pensilvanija i Nju Džersi (24).\nČak 70.000 Hrvata za vikend ide na skijanje: Da li će ovi glasači odlučiti izbore?\nlepo su nam vratilo gostoprimstvo. Prisli okupatorima\n2. januar 2020 | 22:53\nBRAVO za članak! Sjajno.\nOdlican clanak. Voleo bi da ih je vise i da se uziva u citanju. Posebno mi je drag jer sam veci deo svog zivota ziveo u MML a nisam znao za ovu zajednicu.


Beba Selimović: Voljeni, ljubljeni - Sevdalinka\nBeba Selimović: Voljeni, ljubljeni\n1. Voljeni, ljubljeni (Dara Ružić)\n2. Još nije kasno za ljubav (Dara Ružić)