Uncategorized | Nadgradnja\nObjavljeno 12 februara, 2017 od strane Vera M\nAko nešto na vas ostavi lep i jak utisak onda nije teško opisati ovaj događaj u dve reči: velika i sjajna konferencija. Verovatno su reči pohvale svakog ko je posetio ovu konferenciju prethodnih godina i uticale da ona svake godine bude još jača – što u broju posetilaca, što u broju prezentera koji žele da sa kolegama podele primere dobre prakse. Osim toga, imali smo priliku da čujemo i stručnjake iz regiona i inostranstva, pa smo se tih nekoliko dana osećali kao deo progresivnog, globalnog sveta. Srećom, bila sam i jedan od predavača na toj konferenciji:\npa sam mogla da se upoznam sa tim kako funkcioniše visoki profesionalizam svih onih koji su zaduženi za organizaciju ove konferencije. Imala sam svu potrebnu pomoć vezanu za pripremu nastupa, dizajna prezentacije, nadoknade putnih troškova i svih ostalih bitnih informacija vezanih za ovaj događaj. Osim svega navedenog, lep ambijent i mogućnost da se ponovo sretnete sa sjajnim kolegama iz drugih gradova su svakako preporuka da posetite konferenciju, a ukoliko to niste u mogućnosti, sva predavanja možete pogledati na YouTube kanalu British Council\nEvo i moje prezentacije sa konferencije 🙂\nOsnova kuće Lepenskog Vira je u obliku ljudskog dlana- moja pretpostavka\nДо нових претпоставки сам дошла приликом припреме за час, односно приликом цртања и снимања филма у веб алату Screencast-o-matic: https://www.youtube.com/watch?v=RO-l5lrZZPI&feature=youtu.be  . Уочила сам неке аналогије па сам поставила следеће претпоставке:\nNagrada Najbolji edukatori Srbije 2015\nObjavljeno 8 januara, 2016 od strane Vera M\nVelika čast je dobiti jedno ovakvo priznanje, pa samim tim, nije lako objasniti znog čega si među najboljima od toliko odličnih prosvetnih radnika. Svakako da u pozadini svakog uspeha leži veliki rad ali i želja da budeš različit, prepoznatljiv i da stekneš svoj profesionalni identitet. Inovativnost i kreativnost se veoma cene, ali one uvek stignu posle dosta sati provedenih u sistematičnom radu i usavršavanju. Pojave se u vidu neke lepe ideje tek posle dugotrajnog promišljanja. Ali, šta može lepše u profesionalnom smislu da vam se desi od mogućnosti da ponekad prevaziđete sami sebe 🙂\nNajbolji edukatori Srbije 2015. Nagradu dodeljuje Udruženje za podsticanje preduzetništva „Živojin Mišić“ uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja\nDetaljnije u sledećim prilozima:\nUdruženje za podsticanje preduzetništva “ Živojin Mišić „\n24 sata pre i 24 sata posle dodele nagrade\nBlog Tehničke škole u Loznici\nObjavljeno pod Uncategorized\t| Označeno sa najbolji edukatori Srbije, Vera Milićević\t| 2 odgovora\nObjavljeno 30 septembra, 2015 od strane Vera M\nI ove godine smo bili zapaženi na konkursu Francuskog instituta u Srbiji, na temu „Osmislite danas sutrašnji svet“. Prošle godine smo bili dobitnici glavne nagrade LAMAP 2014 , ove godine smo osvojili specijalno priznanje u kategoriji srednjih škola za originalnost predloženih modela izgradnje prilagođenih globalnom zagrevanju.\nJedan od predloženih modela zelene gradnje\nNa samoj dodeli nagrada veliku čast su nam svojim prisustvom i obraćanjem ukazale: gospođa Kristin Moro ambasador Francuske u Srbiji i gospođa Berenžer Kinsi putujući ambasador Francuske zadužen za pitanja klime, kao i predstavnici Francuskog instituta. Veoma cene sve aktivnosti koje se preduzimaju u cilju zaštite životne sredine i poboljšanja životnog okruženja.\nMi smo veoma srećni, ne samo zbog ovog priznanja već i zbog ponude koje smo dobili od „Green Fest“ -a da naše makete budu izložene na Međunarodnom festivalu zelene kulture :\nIzložba će biti od 18-20. novembra 2015. u Domu omladine u Beogradu, a nama ostaje da se lepo pripremimo 🙂\nBiomasa (okrugli sto)\nObjavljeno 14 oktobra, 2014 od strane Vera M\nPrisustvovanje ovom dogadjaju u organizaciji CEDEF -a (Centralno evropski forum za razvoj) i Francuskog instituta ( francusko -srpski mesec nauke) omogućilo mi je dalju ekološku edukaciju na temu obnovljivih izvora energije. Izdvojeno:\nZašto je bitna biomasa?\nPrvo, u odnosu na vetar i sunce ona je mnogo jeftiniji izvor energije. Drugo, Srbija poseduje veliki potencijal u biomasi, 61% od ukupnih obnovljivih izvora energije.\nMeđutim, Srbija danas biomasu kao izvor energije koristi manje od 1% (ukupnih energetskih potreba) i to se uglavnom koristi drvna biomasa za grejanje dok se biomasa iz poljoprivrede veoma malo koristi. Ali, postoje :\nDobri primeri prakse u Srbiji\n1. Dr Dejan Djurović iz Instituta za nuklearne nauke – Vinča, izložio je patentirano originalno rešenje ložišta sa cigaretnim sagorevanjem poljoprivredne biomase.\nPrednosti su: forma biomase se ne menja, minimalna potrošnja električne enrgije i mali eksploatacioni troškovi. Proizvedena toplota se odvodi do korisnika ili skladišti u akumulatoru toplote ( detaljnije ovde ).\n2. Možda ste čuli za čičoku, biljku iz porodice suncokreta, čiji se podzemni deo- krtola koristi u ishrani ljudi (slatki krompir) ili za ekstrakciju za lekove . Koriste je i stočari zbog nadzemne vegetativne mase ( može da naraste i do 5m) , ali je malo poznato da je ona odlična sirovina za dobijanje bioetanola\ni bio gasa, pa bi njena „bio vrednost“ prevedena u novac bila: jedan hektar čičoke može da obezbedi proizvodnju struje vredne 1,2 miliona evra i proizvodnju bio djubriva u vrednosti od 600 000 evra. Jednom zasnovan zasad može da se eksploatiše 20 god. O ovom alternativnom izvoru energije najviše znaju oni koji je uzgajaju kao što je dipl.ing.Nebojša Kašić ( selo Murgaš, opština Ub ). Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Uncategorized\t| Označeno sa obnovljivi izvori energije\t| 3 odgovora\nObjavljeno 26 septembra, 2014 od strane Vera M


Standardi i pravila digitalne komunikacije » Miroslav Bronzic\nNova vremena i nove tehnologije donele su i novi pristup komunikaciji osnosno standardima i pravilima komunikacije. Za razliku od prošlih vremena (telegraf, fax) danas imamo potuno nove kanale komunikacije, servise i tehnologije kao što su e-mail, mobilna telefonija i njeni servisi (SMS, MMS, video pozivi i sl.), video konferencije (Skype i slični servisi), društvene mreže (Facebook, LinkedIn i sl.)…\nUkoliko ste pomislili da je sve malopre navedeno neposlovno i neprihvatljivo u posovnom svetu, varate se. Setite se samo koliko je pre samo 10 ili 15 godina bilo nepristojno razgovarati mobilnim telefonom na javnim mestima a danas je to potpuno normalna i prihvatljiva pojava.\nPo istom principu, možda nekome zvuči čudno (neformalno) da neki poslovni partneri komuniciraju putem Skajpa ili Fejsbuka ali to svakim danom postaje sve prihvatljivije.\nTakođe, ipak treba naglasiti da je e-mаil standard u poslovnoj komunikaciji i da će, bar formalno, zauvek to i ostati kao, uostalom, i klasično poštansko pismo.\nU ovom poglavlju govorićemo o nekim veoma bitnim dataljima koji određuju vašu ozbilnjost i koji će vašu elektronsku komunikaciji činiti poslovnom i profesionalnom.\nOno što je karakteristično za digitalnu tj. elektronsku komunikaciju je elektronska adresa. Kreaciji ovog detalja moramo posvetiti naročitu pažnju bilo da je u pitanju vaša e-mail adresa, adresa veb prezentacije ili bloga, Skype adresa ili adresa vašeg profila ili stranice na nekoj društvenoj mreži.\nNišta vas neće učiniti neposlovnijim u prvom kontaktu kao vaša elektronska adresa. Elektronska adresa vas predstavlja već pri pokušaju prvog kontakta i na osnovu nje onaj ko vas kontaktira stiče prvi utisak o vama. O moći i značaju „prvog utiska“ ne govorimo u ovoj lekciji ali…\nE mail adresa: malo.tufnasto.prasence@gmail.com\nAdresa FB profila: http://www.facebook.com/profile.php?id=10000019908977\nAdresa FB fan stranice: http://www.facebook.com/pages/Najbolja-reklama/241124219428\nSkajp adresa: mica.voli.pecu\nKada su u pitanju e-mail adrese za očekivati je da budu vezane uz veb domen na kome se nalazi veb prezentacija vaše kompanije, nikako uz neki besplatni servis kao što je Gmail, Hotmail, Yahoo i sl. Uprkos svim prednostima ovih servisa, jako je neposlovno ovakve mejl adrese koristiti za poslovnu komunikaciju.\n1. Mogućnost povezivanja naloga. Naime, u svoj Gmail možete da „uvezete“ poštu sa većine e-mail servera (pa tako i sa poslovnog) i tako na lak način i na jednom mestu administrirate sve svoje poslovne i privatne naloge.\nNo, vratimo se izgledu tj. „arhitekturi“ e-mail adrese. Početni deo adrese (ispred znaka „@”) takođe mora da bude usklađen sa standardima poslovne komunikacije. Očekivano je da prednji deo e-mail adrese označava korisnika iste tj. njegovo ime, funkciju ili sektor u kome radi. Tako npr. u prvom i najčešćem slučaju, kada se radi o potpuno personalizovanoj e-mail adresi, ime (i prezime) korisnika adrese (zaposlenog) može da bude predstavljeno na više načina a najčešće po modelu:\n1. puno ime i prezime razdvojeno tačkom („ime.prezime@…) i\n2. prvo slovo imena, tačka, prezime (i.prezime@…)\nU drugom slučaju, kada je to izvodljivo, poželjno je kao prvi deo e-mail adrese koristiti funkciju (npr. direktor@… ili pr@…). Ovo je dobro rešenje, naročito u slučajevima zamene kadrova i sl. (e-mail adresa uvek ostaje ista).\nU trećem slučaju, kada se koristi naziv sektora ili službe unutar firme, sve pristigle mejlove obično administrira sekretar koji ih dalje prosleđuje zaposlenima. Čest slučaj je (office@…, redakcija@…, desk@…, marketing@…)\nNadalje, dobra strana ovakvog pristupa korporativnoj poslovnoj komunikaciji je i u tome što vi kao poslodavac imate kontrolu nad svim nalozima i prepiskama zaposlenih i klijenata.\nKorporativnu poslovnu komunikaciju je poželjno standardizovati i na taj način sve zaposlene obavezati da koriste postavljene standarde kao što su font, veličina i nijansa fonta kojim se pišu mejlovi, tzv. e-mail potpis i sl. Takođe, zaposlene upozoriti da se poslovni e-mail nalog ne može koristiti u privatne svrhe, između ostalog, kako nebi bila narušena njihova privatnost obzirom da poslodavac tj. administrator sajta imaju pristup svim nalozima i mejlovima zaposlenih.


Iako Naučno-tehnološki park u Nišu počinje da radi 1. avgusta, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je 9. juna prisustvovao “svečanom otvaranju“\nDirektor Naučno-tehnološkog parka(NTP) Milan Ranđelović tvrdi da se nije radilo ni o kakvom predizbornom otvaranju, već da je Vučić došao na svečanost kojom je obeležen završetak svih građevinskih radova.\nOn je rekao da je zgrada završena i opremljeno je skoro 70 odsto od planiranog, kao i da je izabrana 31 firma, koje su sada članovi NTP\nRanđelović je kazao da će uslovi za start-up kompanije biti mnogo povoljniji od onih za tehnološko-razvojne firme jer država želi da pomogne početnike u biznisu\nfoto: Facebook Aleksandra Vučića\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je 9. juna “svečanom otvaranju“ Naučno-tehnološkog parka u Nišu, iako se kompanije koje su potpisale ugovor još nisu uselile u tu zgradu, koja će početi da radi 1. avgusta.\n-Nismo ni rekli da je NTP otvoren, nego samo da smo priveli kraju građevinske radove. Hteli smo da obeležimo što je zgrada završena i opremljeno je skoro 70 odsto od planiranog. Do sada smo izabrali firme koje su se javile preko javnog poziva i koje su sada članovi Naučno-tehnološkog parka. Sa njima su potpisani ugovori , i dobile su prostor za rad-rekao je Ranđelović.\nOn je dodao da se sada pripremaju tenderi za održavanje i obezbeđenje, opšta akta privrednog društva, kućni red, kao i još neki detalji za funkcionisanje NTP.\n-Trenutno mi pripremamo tendere za obezbeđenje i održavanje, jer mi treba da preuzmemo formalno objekat. Radimo opšta akta privrednog društva, kućni red, te neke detalje u smislu načina funkcionisanja samog NTP-rekao je direktor.\nPrema njegovim rečima, tokom jula je planirano da se firme koje su izabrane za stanare usele i prilagode novom prostoru.\n-Ugovor je do sada dobila 31 firma, u kojima radi 442 radnika među kojima su uglavnom mladi i visokoobrazovani ljudi. U NTP će raditi tehnološko-razvojne firme i one će morati kompletno da opreme prostor koji dobiju svojim nameštajem i opremom. Članarina za tu grupu firmi za iznajmljeni prostor je sedam evra po kvadratnom metru, plus PDV i troškovi održavanja-objasnio je on i dodao da je poziv kompanijama i dalje otvoren.\nZa start-ap kompanije, kako je rekao Ranđelović, uslovi su mnogo povoljniji jer će se useliti u prostor koji je već opremljen nameštajem.\n-Nama je cilj da pomognemo razvoj tih start-ap firmi, te će one morati da unesu samo svoju opremu. Članarina za prostor za njih je jedan evro po kvadratnom metru, uz PDV i troškove održavanja. Ta cena će važiti u prvih šest meseci, a nakon toga će biti viša za jedan evro, na svakih pola godine. Tek kad prođu tri godine te kompanije će plaćati po šest evra, a to je period u kome bi trebalo da razviju svoj biznis i da mogu da plate tu cenu-precizirao je direktor NTP.\nRanđelović je napomenuo da će biti raspisan poseban javni poziv za kompanije koje su stanari, pre svega za start-ap kompanije, koje će moći da dobiju finansijsku pomoć, pre svega od Vlade Švajcarske.


Preminuo dugogodišnji član KUD Marko Orešković Vlade Guteša – Moji Odzaci App\nPreminuo dugogodišnji član KUD Marko Orešković Vlade Guteša\nIz Kulturno-umetničkog društva “Marko Orešković” u Bačkom Gračacu sa velikom tugom i žaljenjem obaveštavaju da je preminuo njihov dugogodišnji član Vlade Guteša.\nPripadao je KUD “Marko Orešković” od najranijeg detinjstva gde je ostao član do poslednjeg dana. Prirodno talentovan za muziku, izuzetan pevač, nastupao je u kulturno-umetničkom društvu i muškoj pevačkoj grupi “Gračani” gde je plenio glasom kao vrstan izvođač izvornih narodnih pesama iz Like. Predano je bio posvećen očuvanju i prezentovanju tradicije i običaja rodnog kraja.\nSugrađani su mu neizmerno zahvalni za njegovu požrtvovanost, dobrotu, ljubav prema ljudima, prema svom selu i KUD “Marko Orešković”.\nRođen je 1946. godine u Bačkom Gračacu, u porodici Dane i Milice Guteše koji su imali jedanaestoro dece. Roditelji su mu dali ime Vlajko, ali su ga svi zvali Vlade. Osnovnu školu je završio u rodnom mestu, a Školu učenika u privredi u Novom Sadu. Kratko je radio u Brodogradilištu u Apatinu, nakon čega prelazi u odžački “Poljostroj” gde je ostao do penzionisanja.\nVlade Guteša biće sahranjen danas u 13 sati na groblju u Bačkom Gračacu.\nU opštini Odžaci još devetoro novoobolelih


PODELJENI PAKETI POMOĆI ORGANIZACIJI GLUVIH, NOVI SAD | Novi Sad\nPočetna stranica › PODELJENI PAKETI POMOĆI ORGANIZACIJI GLUVIH, NOVI SAD\nPODELJENI PAKETI POMOĆI ORGANIZACIJI GLUVIH, NOVI SAD\nČlan Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Aleksandar Kiralj posetio je Organizaciju gluvih, Novi Sad i tom prilikom podelio je 62 prehrambena paketa socijalno ugroženim članovima ovog udruženja.\n- Organizacija gluvih Novog Sada ima 1200 članova i problemi sa kojima se susreću nisu dovoljno istaknuti u javnosti. Grad Novi Sad će učiniti sve da im pomogne u prevazilaženju problema kod zakazivanja i obavljanja lekarskih pregleda - izjavio je član Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Aleksandar Kiralj i dodao da bi se uspostavljanjem komunikacije između prevodioca i određenih ambulanata, putem telekomunikacionih veza značajno poboljšao kvalitet zdravstvenih usluga za ovu kategoriju osoba sa invaliditetom.\nSekretar Organizacije gluvih, Novi Sad Mirko Knežević, se u ime prisutnih članova zahvalio Gradu Novom Sadu na pažnji i paketima, koji su dobrodošli u vreme praznika i ukazao na značaj saradnje sa Gradskom upravom za zdravstvo u rešavanju problema sa kojima se suočavaju članovi Organizacije gluvih.\nU okviru akcije kojom se pruža pomoć socijalno najugroženijim osobama sa invaliditetom do sada su podeljeni paketi deci iz Udruženja distrofičara Južno bačkog okruga i Saveza udruženja osoba sa invaliditetom Vojvodine, kao i članovima Udruženja distrofičara južnobačkog okruga, Društva multiple skleroze Vojvodine, Udruženja paraplegičara i kvadriplegičara, Udruženja građana za cerebralnu i dečiju paralizu Južno bačkog okruga - Sunce i Gradske organizacije slepih, Novi Sad. U nastavku akcije paketi pomoći biće podeljeni i članovima drugih udruženja invalida sa teritorije Vojvodine.\nNovi Sad, 12. april 2012. godine


Ministar Cikotić razgovarao s ambasadorom Damijanom Sedarom\nJačanje saradnje policijskih agencija dvije zemlje ocijenjeno je ključnim u suzbijanju ovih pojava\nE. T. 09.09.2021\nSASTANCI Ministar Cikotić razgovarao s ambasadorom Damijanom Sedarom\nCikotić i Sedar\nBosna i Hercegovina i Republika Slovenija žele ojačati saradnju u svim oblastima sigurnosti, istaknuto je na današnjem sastanku ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine Selme Cikotića s novoimenovanim ambasadorom Republike Slovenije u BiH Damijanom Sedarom.\nS obzirom da dvije zemlje imaju zajedničke sigurnosni izazove, poput organiziranog prekograničnog kriminala, trgovine ljudima i ilegalne migracije, jačanje saradnje policijskih agencija dvije zemlje ocijenjeno je ključnim u suzbijanju ovih pojava.\nStoga je razgovarano i o posjeti visoke delegacije MUP-a Slovenije iduće sedmice Ministarstvu sigurnosti BiH, na kojoj će se dogovoriti konkretni oblici buduće saradnje te potpisati i protokol o saradnji u borbi protiv trgovine ljudima i zlostavljanja djece.\n23.07.2020 u 11:26\nSelmo CIkotić Damijan Sedar Slovenija


poslovni prostor, izdavanje, Vračar (Beograd), Cvetni trg, 23,00 m², 450,00 € | Menadžer nekretnine\nCVETNI TRG, Njegoševa, lokal 23m2, PR, u radu\nOdlican lokal u radu, perfektna lokacija, dvorisni ulaz, atraktivna lokacija na Cvetnom Trgu sa dosta lokala i velikom frekvencijom, prometno mesto.\nSastoji se od ulaznog hodnika, velike jedne sobe, cajna kuhinja, mokri cvor sa prirodnom ventilacijom. Salonska visina, oko 3m.\nLokal je interesantan za razne namene, kancelarije, turisticke agenciju, razna prestavnistva, lokaz za prodaju zdrave hrane, butik, manju apoteku itd.\nPlacanje unapred za godisnji zakup lokala, uz jedan depozit u visini jednog zakupa\nAg. provizija za zakupca lokala 50% od ugovorene cene zakupa.\nCVETNI TRG, Njegoševa, lokal 50m2\nVračar, Maksima Gorkog, lokal, 45.68 m2,CG, prizemlje\nPovršina: 45,68 m²


Bane Komerc | Ambalaža\nKompanije “Bane Komerc” d.o.o. je osnovano 1992 godine u Leskovcu. Naša kompanije se prostire na preko 7000 m2 najsavremenijeg poslovnog i industrijskog prostora i 100% posto je u privatnom vlasništvu. Naša dnevna proizvodnja je:\nPolipropilenski Kanap za baliranje 10 tona\nPolipropilenske tkane vreće 150.000\nPolipropilenska tkanina 500kg\nFolija 10 tona\nRašel vreće 35.000\nZaštitna protivgradna mreža 300kg.\nPolietilenske vreće 20.000\nTanka crna folija 1 tona\nOvo sumira cifru od ukupno 7000 tona sirovine godišnje.Mi uvek pratimo moto da je kupac u pravu, i veoma smo fokusirani na razvoj, povećanje kontrole kvaliteta i zadovoljavanju većine zahteva naših kupaca. Posedujemo sve zdravstvene sertifikate da se naš proizvod može koristiti u pakovanju ljudskog ili životinjskog materijala koji je izdat od strane Tehnološkog Fakulteta u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Izvozimo u sve Eks JU republike, zemlje Evropske unije i Rusiju.\nAdresa: Kumarevo bb\nTelefon 1: +381 16 294 821\nWeb sajt: http://www.banekomerc.rs/


Гидра через зеркало hydra ssylka onion com - Rutor - главный даркнет форум\nАвтор темы Afyzoced\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za тор ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE ramponion NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u запрещенный BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


PROPISI.com | VISOKI SAVET SUDSTVA - DONEO JE ODLUKU O IZBORU SUDIJA\nNa sednici održanoj 18. septembra 2012. godine, Visoki savet sudstva, izvršavajući odluke Ustavnog suda, donosi - Odluku o izboru sudija (5 sudija Vrhovnog kasacionog suda, 46 sudija viših sudova, 225 sudija osnovnih sudova, 1 sudija Privrednog apelacionog suda i 17 sudija privrednih sudova).\nKao što je poznato, Ustavni sud je, u postupku odlučivanja o prigovorima podnosilaca žalbi - utvrdio da nije oborena pretpostavka da ova lica ispunjavaju uslove za izbor na stalnu sudijsku funkciju i PONIŠTIO odluke Visokog saveta sudstva - kojima su odbijeni prigovori podnosilaca žalbi izjavljeni protiv odluka kojima im je prestala sudijska dužnost i NALOŽIO Visokom savetu sudstva - da u roku od 60 dana od dana prijema Odluke Ustavnog suda - izvrši izbor podnosilaca žalbi (u skladu sa članom 30. Pravila za primenu Odluke o utvrđivanju kriterijuma i merila za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti i za postupak preispitivanja odluka prvog sastava Visokog saveta sudstva o prestanku sudijske dužnosti ("Službeni glasnik RS", br. 35/11 i 90/11).\nVisoki savet sudstva u sastavu: Mirjana Ivić, zamenik predsednika Visokog saveta sudstva, Nikola Selaković, ministar pravde i državne uprave, Petar Petrović, predsednik Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu i izborni članovi iz reda sudija Branka Bančević, Miroljub Tomić, Aleksandar Stoiljkovski i Sonja Vidanović, u postupku izvršenja odluka Ustavnog suda broj VIIIU-534/2011 od 11. jula 2012. godine, broj VIIIU-364/2011 od 18. jula 2012. godine broj VIIIU-570/2011 od 18. jula 2012. godine, broj VIIIU-727/2011 od 18. jula 2012. godine, a u vezi sa članom 30. Pravila za primenu odluke o utvrđivanju kriterijuma i merila za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti i za postupak preispitivanja odluka Prvog sastava Visokog saveta sudstva o prestanku sudijske dužnosti ("Službeni glasnik RS", br. 35/2011 i 90/11), na sednici održanoj 18. septembra 2012. godine, doneo je Odluku o izboru sudija - Broj 06-00-64/2012-01\nTakođe, Visoki savet sudstva je (18. septembra 2012. godine) doneo i Odluku o izmeni Odluke o broju sudija u sudovima - kojim je POVEĆAO BROJ SUDIJA. Odluka je objavljena u "Sl. glasniku RS", br. 91/2012 od 21. septembra 2012. godine, sa stupanjem na snagu - danom donošenja Odluke.\nOdluka Visokog saveta sudstva - o izboru sudija


Batin kanal pretvoren\nu raj za komarce\nNemarni i bahati Beograđani ugrozili vikend naselje na Dunavu\nLeglo mrtvih riba\nusred zelene oaze\nLjubitelji prirode u Crvenki napravili 100 sojenica, a "komšije" zatrpale Batin kanal u kojem su nekada živele bele čaplje i divlje patke\nBEOGRAD - Zemunce, koji svakodnevnicu ne mogu ni da zamisle bez reke u gradu, zovu dunavci, a dunavac bez čamca je kao riba bez vode. Ni kraj leta, ni radni dan, čak ni najezda komaraca ne sprečavaju one naviknute na vodu da se svakodnevno sretnu sa svojom rekom.\nPogled sa Zemunskog keja, ispod Gardoša, tačno u pravcu šume s druge strane obale kazuje da se tamo uživa drugačije. Izolovanost od gradske vreve čini da vikend naselje Crvenka predstavlja pravi raj za ljubitelje prirode. Ovo naselje čini oko 100 sojenica, sakrivenih u šumi koji se ne vide sa zemunske strane Dunava.\nIako najviše Zemunaca ovde ima sojenice, ovo vikend naselje pripada opštini Palilula. Vlasnici sojenica nisu vlasnici zemljišta, ono se, naime, iznajmljuje na period od 59 godina od opštine i za to se plaća nadoknada. Najveću brigu o svom okruženju vode sami vlasnici jer su to mahom ljudi skoro srasli s prirodom i Dunavom.\nAli, da i ovde bahatost preti da uzme danak prirodi govori priča o takozvanom Batinom kanalu, nekada prohodnom i za čamce koji ulaze sa Dunava, danas nasilno zatvorenom i neprotočnom, koji se pretvorio u leglo komaraca, obada i mrtvih riba.\n- U ovoj prirodnoj milini nekada su živele bele čaplje i divlje patke, a prohodnost kanala unutar šume činila je da nema izlivanja Dunava kada poraste vodostaj. Međutim, izvesne osobe iz Borče su došle na ideju da zapuše kanal, naspu ga delimično da bi kolima mogli da priđu s te strane - kaže za Glas Zorica Pavlović ispred udruženja vikendaša sa one obale Dunava.\nAkcija zatvaranja kanala izvedena je, kako ona objašnjava, kada je vodostaj bio mali. Borčani su oborili stabla, nasuli početni deo kanala ka šumi i napravili neprocenjivu štetu. Zimi, kada šećerana radi punom parom, smrad je nesnosan, a sam kanal predstavlja baruštinu, po kojoj plutaju mrtve ribe.\nNebriga nadležnih učinila je da se stabla obaraju i pored zabrane da se to čini. Kako kaže Zorica Pavlović, u šumi sa one strane postoji šumar koji bi trebalo da vodi brigu o nelegalnoj seči stabala.\nVlasnici sojenica u ovoj oazi mira spremni su da delimično finansiraju ponovno prokopavanje kanala, kako bi sprečili ponovno izlivanje Dunava i vratili retke ptice na ovu obalu.\n- Procena je da bi vraćanje u prvobitno stanje kanala koštalo oko 3.000 evra. Vlasnici sojenica spremni su da finansiraju polovinu tog iznosa jer ovde ima dosta penzionera, koji nisu u mogućnosti da učestvuju - kaže Zorica i dodaje da bi opština Palilula trebalo da povede brigu o svom prirodnom dobru.\nIzgradnja marine u Borči\nVikendaši bi bili zadovoljni kada bi opština finansirala ostatak za prokopavanje, a svi su spremni i da učestvuju u radovima.\nLjubitelji prirode i Dunava obećavaju da će sami izgaditi marinu za Borčane, kako se više ne bi ponovilo da u sred šume čovek napravi leglo zaraze. A kada Dunav ponovo poteče ovim kanalom, nadaju se povratku čaplji, patki i veslača iz zemunskih klubova koji su svojevremeno trenirali baš ovde zbog mirnijeg toka vode u kanalu.\nZbog čega inspektori Ministarstva zdravlja zabranjuju rad privatnim klinikama\nI pored svakodnevne inspekcije, preprodavci knjiga opstaju već godinama\nNovi dramatični događaji u zrenjaninskoj fabrici lekova\nVlada Srbije dostavila Skupštini Predlog zakona o dostupnosti informacija\nPotpisivanjem Deklaracije o pristupanju: Otpor u Demokratskoj stranci\nInvalidi najavili protest\nPančevci neće nove zagađivače\nNovi Predlog zakona o veterini


Romexis Smile Design | Dentalservis\nPlanmeca Romexis Smile Design softver podržava izvrsan standard, jer dozvoljava stomatologu da dizajnira osmijeha svojih pacijenata u roku od nekoliko minuta. Ne zahtjeva nikakvu dodatnu opremu ili softver za funkcionisanje – nudeći jednostavne alate za dizajniranje lijepog i prirodnog osmijeha.\nPlanmeca Romexis Smile Design je izuzetan alat i za komunikaciju. Omogućava stomatologu da komunicira sa interdisciplinarnim timom stručnjaka i zubnih tehničara kako vizuelno tako i numerički – osiguravajući da se postignu ciljevi tretmana prihvaćeni od strane pacijenta. Dizajn se može sigurno podijeliti putem Planmeca Romexis Cloud ili Planmeca mRomexis mobile aplikacije za snimanje.\nIntegracija sa CAD/CAM-om\nPlanmeca Romexis Smile Design omogućava stomatolozima da rade više od samo jasne vizualizacije. Dizajnirani osmijeh se može izvoziti na bilo koji CAD/CAM softver za realizaciju, kao što su Planmeca PlanCAD Easy, Planmeca Romexis 3D Ortho Studio ili bilo koji Planmeca Romexis 3D Modul. 2D dizajn djeluje kao vizuelni vodič odnosno referenca za dizajniranje fizičkog dizajna, kao i konačnu restauraciju.\nBrzi i jednostavni tok posla\nSoftver omogućava manipulaciju pozicije, oblika ili dimenzije svakog zuba pojedinačno, kako bi se postigao najbolji mogući izgled i uklapanje, obezbjeđujući fantastične rezultate za samo nekoliko minuta.\nPostanite dizajner osmijeha\nPlanmeca Romexis Smile Design se može uključiti kao dio Planmeca Romexis platforme koja je sveobuhvatni 2D, 3D i CAD/CAM softver. Samostalna verzija softvera je dostupna i za preuzimanje na našoj Planmeca Online prodavnice – sa besplatnom probnom ponudom. Softver je dostupan za Mac i Windows na 14 jezika.\nZa vise informacija i detalja pogledajte brosuru na linku – Smile Designe Brosura


Redžep Erdogan: Ramuš HARADINAJ je marioneta! | Skandalozno\nOštra izjava Redžepa Erdogana: HARADINAJEVA karijera će se završiti, on je marioneta!\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan upozorio je danas kosovskog premijera Ramuša Haradinaja da će morati da preuzme odgovornost za upravljanje situacijom sa deportovanim Turcima, prenosi Koha ditore.\nKako navodi list, Erdogan ga je u svom govoru kritikovao zbog otpuštanja ministra unutrašnjih poslova i šefa obaveštajne agencije, i pozvao ljude na Kosovu da protestuju protiv njega. Erdogan, takođe, u govoru naziva Haradinaja marionetom, “čije konce povlače drugi”.\n– Karijera premijera Kosova će se završiti – predviđa Erdogan, prenosi list.\nNa Kosovu je pre dva dana na misteriozan način uhapšeno šest turskih državljana, pod optužbom da pripadaju pokretu FETO, verskog vođe Fetulaha Gulena koji je optužen da je odgovoran za puč s ciljem svrgavanja Erdoganove vlade u leto 2016.\nZbog ovih hapšenja, premijer Ramuš Haradinaj smenio je juče ministra unutrašnjih poslova, Flaga Sefaja i šefa KIA, Driton Gašija.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Oštra izjava Redžepa Erdogana: HARADINAJEVA karijera će se završiti, on je marioneta!"


UPADI U E-MAILOVE! Microsoft uočio napade iranskih hakera povezane s predsjedničkom kampanjom u SAD-u - GlobalCir\nUPADI U E-MAILOVE! Microsoft uočio napade iranskih hakera povezane s predsjedničkom kampanjom u SAD-u\nHakeri koji su navodno povezani sa iranskom vladom targetirali su predsjedničke izbore u SAD-u 2020. godine, objavila je tehnološka kompanija Microsoft.\nGrupa hakera napala je više od 200 e-mailova od kojih su neki pripadali ljudima povezanim s američkom predsjedničkom kampanjom, prenosi BBC saopćenje Microsofta.\nMeta je bila predizborna kampanja predsjednika Donalda Trumpa, rekli su pojedini izvori. Međutim, glasnogovornik Trumpove kampanje rekao je da nema naznaka da su bili ciljani.\nIran još nije javno komentarisao optužbe.\n“Zapazili smo značajnu cyber aktivnost grupe koju nazivamo Fosfor za koju vjerujemo da potječe iz Irana i da je povezana sa iranskom vladom”, kazali su iz Microsofta.\nFosfor je, dodaju iz američke kompanije, napravio više od 2.700 pokušaja identifikacije računa e-pošte u periodu od 30 dana, od augusta do septembra. Potom je napao 241 račun.\n“Ciljani računi povezani su s američkom predsjedničkom kampanjom, sadašnjim i bivšim američkim vladinim dužnosnicima, novinarima koji pokrivaju globalnu politiku i istaknutim Irancima koji žive izvan Irana”, izjavio je Microsoft.\nTrenutno 19 demokrata traže da budu nominirani kao kandidati svoje stranke kako bi se kandidirali protiv Donalda Trumpa 2020. godine, dok tri republikanca kažu da planiraju izazvati predsjednika. U izjavi Microsofta nije utvrđeno koju kampanju su hakeri ciljali.\nBERNIE SANDERS OTKAZAO SVA NAJAVLJENA OBRAĆANJA! Američki predsjednički kandidat doživio infarkt\nPETI DAN ANTIVLADINIH PROTESTA! 100 poginulih i skoro 2.000 povrijeđenih u Bagdadu


Zašto sam iz Srbije otišao u Afriku da ljudima besplatno lečim zube - VICE\nZašto sam iz Srbije otišao u Afriku da ljudima besplatno lečim zube\nZa mnoge pacijente smo bili prvi pravi stomatolozi koje su videli u životu.\npisao Ispričano Ivi Parađanin\n15 Avgust 2017, 8:32am\nFotografije dobijene ljubaznošću Danijela Domića\nNe znam koliko ljudi zapravo sami odluče da upišu fakultete koje žele, a koliko njih pod uticajem roditelja. Ja spadam u ovu drugu grupu. Kako sam odrastao u radničkoj porodici koja je nakon ratnih godina i sankcija krpila kraj sa krajem, a patila za socijalnim statusom, tako je i njihov sin morao da upiše neki od tri fakulteta: prava, medicinu ili stomatologiju. Bio sam poslušan i prihvatio ulogu koju su mi oni namenili.\nDo stomatologiije sam bio i plivač, fudbaler, džudista, a jedno vreme sam išao i na časove klavira. Sve što su primanja jednog taksiste i jedne radnice u supermarketu mogla da isfinansiraju, a da oni sami nisu imali priliku da rade sve ovo. Ono što me je oduvek fasciniralo bila su putovanja. Prvobitno nisam imao dovoljno novca da odem dalje od Crne Gore, pa sam onlajn platformu Couchsurfing koristio za upoznavanje putnika i ljudi iz čitavog sveta. Pokazivao sam im Beograd i švercovao u sobi studentskog doma. U narednim godinama sam se sve više oslobođao strahova, pa sam želeo da stignem dalje. U međuvremenu, stomatologija je postala moja svakodnevica i strast, pa sam želeo i nju da upletem u svoje avanture.\nIdeja za osnivanjem čitave organizacije rodila se nakon mog drugog volonterskog putovanja u Afriku. Drugar i ja smo želeli da odemo i volontiramo, međutim nismo imali ni jedan jedini kontakt ili nekog kome bismo se obratili za pomoć, osim Gugla. Proveli smo sate pred kompom tražeći neke volonterske projekte za stomatologe kojima bismo se pridružili, ali organizatori bi naplaćivali volonterima i do 3,000 evra za, recimo, dve nedelje volontiranja u Keniji. Smatrali smo da je to neetički i nismo zeleli da pristanemo na tu varijantu. Odlučili smo da kupimo kofer, napunimo ga četkicama i pastama za zube i sami krenemo put Tanzanije. Računali smo, ako ne nađemo na licu mesta školu ili bolnicu u kojoj ćemo volontirati, podelićemo te četkice i paste deci na ulici, a ostatak putovanja prosvesti u istražavanju svega što Tanzanija ima da ponudi.\nPrva destinacija bila je ostrvo u Indijskom okeanu - Zanzibar. Resorti na plaži opasani zidinama i bodljikavom žicom, turisti koji bi plaćali i po 500-600 dolara za izlete na nenaseljena ostrva sa neograničenom konzumacijom najboljih italijanskih vina ili francuskih šampanjca, a sa druge strane ograde - 1,5 milion meštana koji ne žive, već preživljavaju i o kojima se brine samo četiri stomatologa, od kojih su dvoje volonteri. Želeli smo da pomognemo.\nSa kolegom sam osnovao volontersku organizaciju Dentist The World. Finansiramo se tako što pišemo mejlove stomatološkim firmama i nudimo im saradnju u smislu njihove promocije na društvenim mrežama, a zauzvrat oni nam doniraju određenu sumu novca ili materijale. Na taj način pokrijemo većinu troškova, a ostatak se jednostavno podeli među volonterima u smislu da svako doplati još koliko je neophodno. Za sada uspevamo da održimo izdatke za volontere ispod onih, koji biste platili kada biste u Tanzaniju otišli na deset dana preko turističke agencije, a bez ikakvih dodatnih aktivnosti.\nI pored očigledne egzistencijalne borbe, meštani su nas prihvatili na nezamisliv način. Pozivali su nas u domove, kuvali su, igrali i pevali za nas.\nNas dvojica smo jedini stalno zaposleni, a ostali zubari se dobrovoljno javljaju po projektu. U zavisnosti od kvalifikacije (student ili svršeni stomatolog) i količine radnog iskustva, volonteri budu raspoređeni na različita mesta u bolnici. Tako oni sa manje radnog iskustva obučavaju pacijente u čekaonici o pravilnoj oralnoj higijeni ili im uklanjaju meke naslage i kamenac. Oni malo iskusniji rade restaurativnu stomatologiju ili što bi prosečni srpski pacijent rekao, "lepe plombe". Stomatolozi sa najviše iskustva su zaduženi za lečenje kanala korena i vađenje zuba.\nOsim u bolnicama, radimo i u školama. Tu svako ima isto zaduženje - što više dece obučiti za pravilno pranje zuba i održavanje oralne higijene.\nDo prvog pravog volonterskog putovanja došlo je početkom 2016. godine, otišli smo u Nepal. Prvi put u Aziji, pre svega, veliki kulturološki šok, a zatim rad sa pacijentima u najsiromašnijim krajevima jedne od najsiromašnijih zemalja na svetu. I pored očigledne egzistencijalne borbe, meštani su nas prihvatili na nezamisliv način. Pozivali su nas u svoje domove, kuvali su, igrali i pevali za nas. Želeli da nas časte hranom ili pićem, podelili bi sa nama bukvalno sve što su imali i nemali. Osećao sam se sigurnije nego u bilo kojoj drugoj zapadnoevropskoj razvijenoj zemlji sa visokim životnim standardom. Iz ovog prvog iskustva, osim par pesama na nepalskom, kako da jedem golim rukama i napravim masala čaj, naučio sam mnogo. Kako su na Nepalu zastupljene i dve religije, budizam i hinduizam, naučio sam i puno o njima.\nŠto se struke tiče, naučio sam kako da zub izvadim hirurški, ali bez pravih hirurških instrumenata što je bio, iskreno, pravi blagoslov, a stečeno iskustvo sam kasnije rado koristio u Africi. Najveći utisak na mene definitivno je ostavila poseta hramu Pashupatinath gde se ljudi ispraćaju na onaj svet. Plaćanjem ulaznice za ovaj hram svesno pristajete na biznis koji su nadležni razvili, jer plaćate prisustvo ceremoniji kremiranja mrtvih ljudi. Zvuči morbidno, ali sa duhovnog aspekta veoma osvešćujuće. Čovek je prolazan i sačinjen od iste materije kao i sve ostalo u prirodi.\nZa mnoge naše pacijente, mi smo bili prvi pravi stomatolozi koje su videli u životu. Naše intervencije sprovode poglavice plemena ili lokalni vračevi. Ljudi bi generalno bili jako srećni što smo tu, bili smo vrlo lepo dočekani i prihvaćeni i pozdravljani na ulici.\nMalo je reći da ovi ljudi žive u teškim uslovima. Na Nepalu turizam jos nijeo uzeo maha, ali na Zanzibaru recimo, izuzetno vas pogodi kada vidite i osetite tu očiglednu razliku između bogatih i siromašnih. Često kažem da je Zanzibar minimundus, jedan svet u malom. Sve ono loše što nam je neoliberalizam doneo, a mi gurali pod tepih. Po pitanju opšte higijene, a i po pitanju higijene zuba, svi siromašni narodi liče jedni na druge. Neosvešćenost i neinformisanost, te nedostatak materijalnih sredstava za kupovinu osnovnih higijenskih namirnica čine celokupnu sliku o njihovoj higijeni veoma ružnom. Uznapredovali stadijumi bolesti za koje ste znali samo iz udžbenika jer se u Evropi manje više pravroremeno leče. Smrtni slučajevi kao posledica nelečenih zubnih infekcija su redovna pojava.\n"Koca" meštanima nije samo osvežavajući napitak, već i visokokalorijski obrok.\nOni nemaju osnovna sredstva za sprovođenje higijene. Nemaju četkice. Neki koriste improvizovane drvene čačkalice koje bi sami napravili . Njima uspeju da uklone samo grube ostatke hrane. Neki koriste razne mešavine biljnih čajeva kojima ispiraju usta, a mnogi ne koriste ništa.\nNemoguće je u ovakvim uslovima održati zdrave zube. Neretko ljudi misle da generalno Afrikanci imaju bolje zube, to je čista zabluda. Globalizacija nije zaobišla Afriku, naprotiv. Koka-kola je, recimo, u Mozambiku dvostruko jeftinija od flaširane vode. "Koca" meštanima nije samo osvežavajući napitak, već i visokokalorijski obrok. Tako se gleda i na ostale zaslađene napitke, a takav način ishrane u kombinaciji sa lošom ili nikakvom oralnom higijenom ima nesagledive posledice.\nBoravio sam u krajevima Tanzanije gde mi je bilo zabranjeno da napustim hotel nakon što padne mrak iz sigurnosnih razloga. Te krajeve sam posećivao iz lične radoznalosti, nikada ne bih vodio grupu od 20 volontera na mesta na kojima ne mogu da im garantujem sigurnost. Generalno, ljudi znaju da ste došli da im pomognete, oslobodite ih od dugogodišnjih bolova, pa ste u glavnom i vrlo lepo i rado dočekani i viđeni. Prošle godine mi se desilo da mi je pacijent koji je nosio odelo i kožnu akt tašnu, kog sam primio u ambulanti univerzitetske klinike u Beču, tek nakon završene intervencije, a koja nije bila bez krvi, saopštio da zapravo već tri godine boluje od AIDS-a. Stomatolozi se svakodnevno izlažu visokim rizicima. Sedeli u svojoj udobnoj ordinaciji ili pomagali ljudima u Africi, nema puno razlike.\nSve stomatološke intervencije smo sprovodili na jednostavnim drvenim ili plastičnim baštenskim stolicama. Što se osvetljenja tiče, u Africi ima dosta sunčevog svetla pa smo stolice stavljali u neposrednu blizinu prozora. Na Nepalu smo za osvetljenje radnog polja koristili čeone "rudarske" lampe, mobilne telefone i slično. Kako sistem usisavanja pljuvačke nije postojao ili nije funkcionisao, često smo morali da prekidamo rad sa pacijentima i zamolimo ih da ispljunu u neku kantu. Što se tiče instrumenata za rad, bili smo veoma ograničen količinom i izborom. Dešavalo se da smo u nedostatku klešta za gornju vilicu, gornje zube morali da vadimo donjim kleštima i obrnuto. Poluge koje smo koristili za vađenje zuba bile su istrošene i mnoge nefunkcionalne. Osećaj je bio kao da zub vadite manjom kafenom kašikom, a ne nekim stomatološkim instrumentom.\nDešavalo se i da dođemo u bolnicu gde na stolu stoji anestezija kojoj je istekao rok trajanja, a druge nismo imali. Sterilizacija je funkcionisala kao i sve drugo, polovično ili nikako. U jednoj bolnici su koristili rernu kako bi termički sterilisali instrumente. Rendgen aparati nisu postojali pa smo mnoge intervencije radili na slepo.\nUprkos ovome, skoro sve intervencije koje sam sprovodio ili bio njima prisutan završene su uspešno, ali jednoj pacijentkinji nismo uspeli da izvadimo zub. U pitanju je bio donji desni poluretinirani umnjak. Bilo je, pre svega, teško postaviti odgovarajuću dijagnozu. Detaljnijom inspekcijom i kliničkim pregledom, zaključili smo da je karijes krenuo sa površine zuba vidljivom u ustima, proširio se na deo zuba pod sluzokožom, stigao do pulpe i pacijentkinji zadavao nesnosne bolove. Koleginica je posle nekoliko pokušaja uspela da odlomi samo onaj deo krunice koji se nalazio do nivoa kosti. Veći deo zuba, oko tri četvrtine, nalazio se i dalje u kosti, koja je bila izuzetno kompaktna i sa svih strana debela. Pošto hiruška jedinica nije postojala, morali smo da pokušamo zub da izvadimo u komadu, najjednostavnijim polugama. Nakon dva sata neuspešnih pokušaja smo odustali. Pacijentkinji smo prepisali antibiotik i tablete protiv bolova. Uputili smo je u glavnu bolnicu na Zanzibaru gde su je naše kolege pod boljim uslovima kasnije zbrinuli.\nPrevencija je zapravo najvažniji aspekt naših volonterskih projekata. Važnije je naučiti ove ljude kako da brinu o svojim zubima, nego izvaditi im kvaran zub. Osim obuke o pravilnoj oralnoj higijeni, mi obučavamo i lokalne dentalne terapeute za intervencije lečenja i spasavanja zuba, a ne samo njihovog vađenja. Dentalni terapeuti su tipovi koju su završili dvogodišnju stručnu školu i naučili samo kako da vade zube.\nTrenutno radim na pokretanju letnje škole stomatologije na Tajlandu i na volonterskom projektu u Keniji. Za mene volonterski rad znači nesebično davati, istovremeno ne očekujući ništa za uzvrat. Međutim, ipak na kraju iz svega izađeš mnogo bogatiji. Počneš da se odričeš materijalnih stvari zarad duhovnih i za mrvicu su bliži suštini i svesti o svom postojanju ili apsurdu istog.\nVerovatno vas je sve nekad boleo zub. E sad, zamislite da bolovi u glavi, licu ili vratu traju danima, nedeljama, mesecima. Kod nekih pacijenata godinama. Niko ne zna i ne može da ti pomogne. Onda se pojavi neko, ko sa svojih deset prstiju u nekoliko minuta učini da ti bolovi nestanu, ne tražeći ništa zauzvart. Neopisivo je zadovoljstvo kad nekom možeš u takvoj nevolji da pomogneš. Nekog koga pored mnogo većih nevolja i boli zub. I izvučeš mu osmeh na kraju, i to onaj zdrav.\nKako su preživeli zlatni zubi u Srbiji\nKako sam prošla kod divljeg zubara u Beogradu


Ekonomika i organizacija poduzeća PDF By author Jere Gojanović last download was at 2016-01-01 40:22:26. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija poduzeća book.\nEkonomika i organizacija poljoprivrednih preduzeća PDF By author Milorad S. Berdović last download was at 2016-07-15 15:33:26. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija poljoprivrednih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija preduzeća PDF By author Mirko Dautović last download was at 2017-01-16 19:46:02. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija preduzeća book.\nEkonomika i organizacija privrednih poduzeća PDF By author Tomislav Sinovčić last download was at 2017-05-18 43:59:42. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija privrednih poduzeća book.\nEkonomika i organizacija proizvodnje PDF By author Dragoslav Mirković last download was at 2016-11-03 48:26:07. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija proizvodnje book.\nEkonomika i organizacija saobraćajnih preduzeća PDF By author Vojislav Kolarić last download was at 2017-05-05 50:29:31. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija saobraćajnih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija teatra. [Teil 3], PDF By author last download was at 2016-11-02 44:08:36. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija teatra. [Teil 3], book.\nEkonomika i organizacija trgovinskih preduzeća PDF By author Argir Lazarević last download was at 2016-12-22 41:15:29. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija trgovinskih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija ugostiteljstva PDF By author Dušan Nejkov last download was at 2017-01-05 18:45:08. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija ugostiteljstva book.\nEkonomika i organizacja drobnego przemysłu PDF By author 0 last download was at 2017-05-01 04:34:26. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacja drobnego przemysłu book.


120 godina biblioteke | događaj\nBroj pregleda članka : 52073\nImamo 5 gostiju na mreži\tVesti događaj 120 godina biblioteke\n120 godina biblioteke\nNapisao electe.org\t|\t13 oktobar 2010\t13.10.2010. članovi Electe učestvovali su u obeležavanju jubileja 120 godina biblioteke u Subotici. Renata Rož izvela je kompoziciju za solo flautu Ante Grgina „Capricco“, a Miloš Radović nastupio je izvodeći komad za solo klarinet „Arlequin“ L. Cahuzaca.\nU okviru svečane akademije posvećene Danu biblioteke, gostima se obratio direktor Dragan Rokvić. Goste su pozdravili i Ljubica Kiselički, pomoćnik gradonačelnika za oblast razvoja kulturno-prosvetne delatnosti i Radoslav Petković, zamenik pokrajinskog sekretara za kulturu. Na svečanoj akademiji Biblioteka je dodelila i dva priznanja: Mariji Šimoković - za roman Velosiped gospodina Vermeša i Tomislavu Žigmanovu za celokupni književni opus.\nU okviru jubileja organizovan je i bogat prateći program. U predvorju čitaonice otvorena je izložba sopstvenih izdanja biblioteke. Otvorene su izložbe Lasla Kelča, umetnika iz Beča i u Američkom kutku izložba pod nazivom Subotički Amerikanci a promovisan je i jednotomni Rečnik srpskoga jezika, objavljen u izdanju Matice srpske.\tSamo registrovani korisnici sajta mogu postavljati svoje komentare. Ulogujte se, ili besplatno napravite svoj nalog. Dobrodošli.


SRBIJA JE DOBILA NOVOG OLIMPIJCA Nemeš izborio normu za Tokio | MeridianBetSport\nNaslovna Ostali sportovi SRBIJA JE DOBILA NOVOG OLIMPIJCA Nemeš izborio normu za Tokio\nSRBIJA JE DOBILA NOVOG OLIMPIJCA Nemeš izborio normu za Tokio\nNemeš je do vize za Japan stigao preko repasaža u kategoriji do 67 kilograma. Osim osvojene norme, imaće priliku i da se bori za bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu u Kazahstanu.\nNovu rvačku kvotu za #TeamSerbia osvojio je Mate Nemeš! Mate je kroz repasaž u kategoriji do 67kg grčko-rimskim stilom došao do brobe za bronzu i tako našem timu obezbedio još jednog člana za Olimpijske igre. Bravoo Matee ????♂ #RoadToTokyo2020 #ZaSrbiju #JedanTimIstiCilj\nA post shared by Olimpijski komitet Srbije (@oksrbije) on Sep 15, 2019 at 11:54pm PDT\nPre njega, normu je ostvario i Mihail Kadžaja u kategoriji do 97 kilograma.\nPodsetimo, Mate je brat blizanac Viktora Nemeša, i ove godine je osvojio bronzu na Evropskim igrama u Minsku u istoj kategoriji.\nPrethodni tekstKO POSLE SALETA Obradović najbliži klupi Srbije, Kokoškov ipak ne\nSledeći tekstDEGENEK PRED LIGU ŠAMPIONA: Ne može PSŽ u rang sa Bajernom\nPROBLEM U NAJAVI: Japanci u velikom procentu protiv OI!\nŠAMPIONI “SVEGA”: Srbija može da odbrani olimpijsko zlato\nO navijačima na Olimpijskim igrama više u junu\nDel Potro se ne predaje! Dve sedmice nakon operacije već je u teretani!\nMarija Tadić - 18/05/21 18:32 0


Sporne plate i uslovi rada: Prosvjetni radnici iz ovog dijela BiH u generalnom štrajku | BL Portal\n24. Novembra 2021. 19:05\nTags: Prosvjetari, štrajk, Veće plate, Zapadnohercegovački kanton\nPodaci Evropske komisije: Potvrda koliko vakcinacija u svakoj zemlji utiče na smrtnost od korone


Трамп зида ограду\n05. septembar 2019. u 04.15\nТрампу одобрили 3.8 блн.$ за изградњу 282км ограде ка Мексику.\nНе знам зашто мени изађе 160млн.$ иако не цицијашим у процени? Пази то је разлика 20х?\nЕво 282000м * 7м висине * 0,2м дебљине * 400 $/м3 (да га поједеш за те паре) = 157.920\n05. septembar 2019. u 09.13\n789 miliona i 600 hiljada. a\nAko je zid 7m visine, u svakom mstru duzine imaš 7 metara kvadratnih po $400.\n05. septembar 2019. u 09.15\nTi si ocigledno racunao na kubne umesto kvadratne metre. Opet velika razlika od 3.8 milijardi dolaresa.\n05. septembar 2019. u 09.31\nNisam sumnjao da se zid neće graditi, samo još cekam da vidim kako će ga\nMeksikanosi isplatiti, u naturi, kesu ili dugom.\n05. septembar 2019. u 15.23\nVeć su ga isplatili ... gradi se na mexickoj teritoriji\n05. septembar 2019. u 15.37\nSedam metara visine? Pa to se može savladati sa merdevinama. Drvene\ns` meksikanske strane da se uspenju - a potom uzetom silaziti na amerikansku.\n05. septembar 2019. u 16.16\nBaresh sad komplikujes situaciju, nema im druge nego da iskopaju kanal sa vodom iza zida i to sa krokodili ...\nMožda je ta ograda ustvari tu da bi se napravila selekcija . Ovi sto mogu da preskoce su dobro dosli a ostali nesposobni im i ne trebaju .\n05. septembar 2019. u 17.53\nПа да, рачунао сам кубне метре: кубни метар бетона у најгорој варијанти 120$, 100кг арматуре још толико, 12м2 оплате 100$ и остатак на транспорт и уградњу.\n400$/м2 овде ти је озидана кућа, до последњег прекидача и санитарије.\n05. septembar 2019. u 18.22\nma kakva ograda, neko treba da radi prljave I slabo placene poslove\ni u buducnosti\novo je jedan od pokusaja ( gradnja zida) da se spreči ili uspori\ndemografsko stanje u americi koje ide na stetu belelaca\nza 25-30 godina belci će biti manjina u vecini državs, možda\nmontana samo ostane bela\nmeđutim jedan dobar deo belaca voli da sedi i da dobija visoke plate\ndok drugi treba da rade za njega, e pa neće moći ne može i jare\ni pare. plus oni koji vladaju amerikom namenili su joj\nsudbini kao i ostatku sveta, iscezavanje bele rase\nvidimo i pohod ne-belaca na evropu\nja živim u americi i vidim kako razmišljaju pojedini primerci\nbele rase, misle da su uvatili boga za onu stvar i da su samo\noni beli a da drugi nisu\noni jedva prihvataju cinjenicu da su englezi , nemci beli\nostale smatraju da su „cigani”, ruse smatraju azijatima\nčak ni crnci u americi ne mrze evropljane kao sto ih mrzwe neki\nuzviseni americki belci\n05. septembar 2019. u 19.01\ndule nije bas tako...\ncena betona naj običnijeg je $120 po jardi^3 a ne verujem da će taj da sipaju u beton...gde su ti pumpe za beton,dizalice,(neće tamo cekic i ekser i 3 majstora da rade sigurno),pa onda na cemu će taj zid da stoji,znaci ttrbaju i temelji,znaci kopanje ,pa na kraju par njih po koji milion u cep i eto ga...cena je tacna u peni :-)\n05. septembar 2019. u 19.12\nto pravljenje zida koji će navodno sprečiti dolazak meksikanaca i\nostalih je samo odvracanje paznje od nečeg većeg\ncenis ti znaš ti to dobro\n05. septembar 2019. u 19.23\nma ne znam ja nita vise,ja samo cenim:-)\n05. septembar 2019. u 20.49\nOdvracanje paznje od čega.. Propast belih?\n05. septembar 2019. u 21.17\nkt61, kad bi ja znao onda bi bio na nekom značajnijem mestu nego\ngde sam sad. ti ljudi koji rade sve ovo sto rade nisi nimalo naivni\nI glupi stavise spadaju u najpametnije na svetu\nuostalom sam znaš iz iskustva na „terenu” da domaći belci(jedan dobar deo) misle\nda su odabrani od boga I da njema njih da bi svet propao je ne bi mogao da živi\nsam posto nije sposoban za tako nešto\n05. septembar 2019. u 21.40\nJa sam čuo da su usli u Irak da nadju Star gate portale.\n05. septembar 2019. u 21.45\nStragate su drevni uređaji koji omogućavaju bilo kojem korisniku da se teleportira trenutno na druga vrata, bez obzira na udaljenost\n06. septembar 2019. u 01.11\n..., Star*gate port*l je u Rumuniji.! ( ͡° ͜ʖ ͡°)\n06. septembar 2019. u 04.40\nTramp da usavrsi prepreke u vidu podizanju zidova, nasi da prekopiraju, eventualno da poboljsaju i odma da se pocne sa gradnjom istih na unutrasnjoj strani granice sa C.Gorom i sa leve strane Drine.\nTo bi Srbiji donelo najmanje 200 godinica mira, što se tiče rizicnih\n06. septembar 2019. u 14.29\nStarGate Sadama Husseina\nŠto je još verovatnije: gomila korumpiranih zapadnih plutokrata napala je Irak kako bi uzela naftu ili smo oslobađali Irak od Sadama Huseina jer je hteo unistiti celi svet i pobeci kroz svoj privatni Stargate.\n10. septembar 2019. u 10.09\nPaja otkrio koliki je njegov net worth.\n7 Biliona dolara\n10. septembar 2019. u 10.12\nNasa snajka uspela da se uda za njega.\nNjujork je veliki grad gde žive milioni prelepih žena iz celog sveta.\nGlavni cilj, da se uda za bogatasa\n10. septembar 2019. u 11.41\ndule tih 5-6 milijardi koje trazi tramp su nikakva para za ameriku\noni daju svom drugu zvanicno 5 milijardi godisnje a pitanje je koliko\nusa ne može da opstane bez jeftine meksikce radne snage I ostalih\nsoromasnih latinaca. mislim može ali onda će biti nekih problema\nplus to je projekat sorosa za unistavanje bele rase kao I u evropi\n12. septembar 2019. u 02.29\nTrampe nemoj više da zaje.bavaš .. Mehiko i Indijance pusti da ljudi na svojoj zemlji rade a ti sebe zatvaraj u tor i ogradjuj žicom.\nJe.bo te kolumbo\n14. septembar 2019. u 05.42\nZid je potreban americi,znaju to i demokrate ali p.isaju uz vetar, jer ne mogu da smisle Trampa. Siyebo im je glavnu kreketusu, na koju se kladio Zvalavi..i po obicaju izgubio.\nZid je potreban i ovde na balkanu, (gore sam naveo) i to sa debelim razlogm.\nEno, po crnoj gori ubijaju se nekoliko plemena međusobno, k'o muve, uglavnom iz krvne osvete i još vise zbog dopa.\nU Burinom kantonu u Banjaluci, poceli su sada da iznicavaju i mladji zenski lesevi.(verovatno murave koje su malo vise znale)\nTomo Lukac cisti svaki teško optuzujuci dokaz protiv Buuure.(Dodik)\nI sav taj mafijaski g.ovnarluk preliva se u Srbiju. Eto zato je potreban zid i to sa visokim naponom..\n17. septembar 2019. u 18.00\nSamo neka se zid podigne, a ko će ga platiti je najmanje bitno. Da se jednom za sva vremena stane ne rep spanskim ciganima i njihovom kriminalu. Ko sa njima nije imao posla ne zna kakva je to neopevana stoka.\n27. septembar 2019. u 14.20\n29. septembar 2019. u 19.11\nZid je između 5.5m-8m visok u zavisnosti od lokacije. Inače knstruisan je od vertikalnih četvrtastih cevi napunjenih armaturom i betonom\npostavljenih dijagnalno. Imaju zazor između stubova da granicari vide ko je na Meksickoj strani. Ima tu i dosta ugradjene elektrnike koja alarmira pogranicnu sluzbu da neko pokusava da preskoci ili kopa ispod zemlje.


Kako se pravilno piše odgoditi - Šta je odgoditi\nodgoditi ili odložiti\nKako se piše odgoditi ili odložiti?Prema srpskom pravopisu oba glagola su upotrebi u srpskom jeziku, ali u različitim kontekstima.Kada želimo da ostavimo nešto da uradimo kasnije, pomerimo za kasnije, pravilnije je koristiti glagol odgoditi (odgoditi razgovor). Mada se u govoru koristi i glagol odložiti (npr. odložiti obaveze za sutra).Ipak, pravilnije je glagol odložiti koristiti u […]


Šta je s Fordom? U Evropi dele hiljade otkaza, a sebi isplaćuju milione\n20 Mar 2019 - 08:30 Vesti Link\nJim Heckett, prvi čovek Forda, tokom prošle godine je samo od fiksne plate dobio 1,8 miliona dolara, a zaradio je puno više.\nU javnosti su itekako odjeknuli podaci o primanjima visoko pozicioniranih Fordovih šefova. Tako je Jim Heckett tokom prošle godine prihodovao neverovatnih 17,8 miliona dolara. Fiksna plata mu je pomenutih 1,8 miliona dolara, a razlika je 12,7 miliona nagrade u deonicama kao i 3,3 miliona dodatnih podsticaja. Prevedeno, budući da je prosečna godišnja plata u Fordu 64.310 dolara, on ih je zaradio 276. Recimo i da je godinu pre zaradio milion dolara manje.\nI drugi šefovi mogu da budu zadovoljni. Tako je Bob Shanks, finansijski direktor Forda, prošle godine zaradio 8,4 miliona, značajno više nego 2017. godine kada je prihodovao 6,7 miliona. Izvršni predsednik Bill Ford je zaradio 13,8 miliona, a 245.000 dolara je potrošio na korišćenje aviona u privatne svrhe.\nZnačajno manje su zaradili Jim Farley s 5,9 i Joe Hinrich s 5,8 miliona. Ovde recimo da su time primili manju platu nego godinu pre. A s obzirom na to da se radi o glavnim imenima za globalno poslovanje, koje baš i ne cveta, to je svakako i opravdano. Podsetimo, Ford je doneo odluku da će iz svojih pogona u Nemačkoj i Velikoj Britaniji otpustiti hiljade radnika u sklopu restrukturiranja. Tako će samo u Nemačkoj otkaz dobiti oko 5.000 radnika, dok je broj za Veliku Britaniju još uvek nepoznat.


Politika - datum: 2019-05-25 DRAGICA PEROVIĆ O POLITIČKOJ KRIZI U KOTORU Vanredni izbori jedino rješenje\nVanredni izbori jedini su i pravi način prevazilaženja i ozdravljenja kotorske političke scene, ocijenila je Dragica Perović, predsjednica Skupštine opštine Kotor. Ona je za agenciju MINA kazala da bi se na taj način „svim kotorskim političkim i apolitičkim dušebrižnicima zatvorila usta”.\n– Sam čin razrješenja predsjednika Vladimira Jokića je nezakonit i predmet je preispitivanja pred Upravnim sudom Crne Gore i kod nadležnog Ministarstva za javnu upravu, u ovom trenutku jedino ovlašćenih za poništavanje nezakonite odluke, odnosno za davanje instrukcija kako se uz tu notornu činjenicu dalje ponašati kada je i Zakon o lokalnoj samoupravi pun nejasnoća, nedorečenosti i pravnih praznina – kazala je Perovićeva.\nOna smatra da je pravi i pravni put da legalna Skupština opštine Kotor donese odluku o odlaganju izvršenja odluke koju je donijela takozvana skupštinska većina do odluke Upravnog suda sa svim pravnim posledicama.\n– Da ta ista legalna Skupština donese odluku o budžetu, zatim odluku o skraćenju mandata, čime bi se stvorili uslovi za raspisivanje vanrednih izbora u najkraćem mogućem roku–rekla je Perovićeva.


Foto: Ilustracija | Jovo Jović smijenjen sa mjesta šefa dobojskog odsjeka\nSrna 12.10.2018 12:17\nBANJALUKA - Ministar za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš udaljio je na tri mjeseca službenika Jovu Jovića sa mjesta rukovodioca dobojskog odsjeka ovog ministarstva za kojeg postoji osnova sumnje da je izvršio krivično djelo primanje mita.\nSlužbenici Uprave Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske za organizovani i teški kriminalitet danas su u Republičko javno tužilaštvo uz izvještaj sproveli lice čiji su inicijali J.J. /55/ iz Doboja, zbog sumnje da je primilo mito kao rukovodilac dobojskog Odsjeka Ministarstva za izbjegla i raseljena lica Republike Srpske.\nJovo Jović Doboj smjena\nSto smijenise postenog i radnog covijeka?\nHahahahah kako disciplinovanje ljudi. Bravo SNSD ! hahahaha Ajmo sad Nesica hapsiti !


Vesti online / Vesti / Društvo / Na severu kontejneri za migrante\nVlada Republike Srbije, u saradnji sa donatorima iz Nemačke i Švajcarske, postaviće u Subotici i Kanjiži kontejnere za migrante koji će moći tu da spavaju, okupaju se i dobiju medicinsku pomoć, a Fond za otvoreno društvo će platiti nove prevodioce.\nSpas u evropskoj uniji: Srpska trasa povoljna za migrante\nMinistarstvo pravde odobrilo je u Kanjiži korišćenje zgrade starog suda, a deo kontejnera će biti i u dvorištu policijske stanice.\n- Reka izbeglica koja ide ka zemljama EU neće prestati. Srbija ne može da zatvori oči, i Vlada će učiniti sve da ovi ljudi osećaju da su u Srbiju dobrodošli - kazao je državni sekretar u Ministarstvu rada Nenad Ivanišević.\nNakon izgradnje ograde na srpsko-mađarskoj granici migranti bi mogli duže da se zadržavaju u Srbiji, sa nadom da će preći ogradu ili pronaći neku alternativu, ocenjuje direktor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović.\n* Mladi Albanci hrle u Švajcarsku\n* Dramatično Vučićevo upozorenje: Bankrot zbog migranata\n* Vučić u Preševu\nOn objašnjava da je trasa preko Srbije povoljna za migrante, jer je u Mađarskoj posljednja šengenska granica. Takođe, ističe i da je bez nekog velikog ulaganja moguće registrovati i izdati im azil na lične karte, jer bi se tako vodila evidencija, a migranti bi sa takvim dokumentima mogli legalno da idu u hotele i hostele i koriste prevoz\nMuhamed hoće u Švedsku\nMigranti u Suboticu stižu vozovima, autobusima, kombijima. Meštani sa njima nisu imali nikakvih problema. Muhamed iz Pakistana stigao je u Srbiju, a cilj mu je Švedska u kojoj želi da nastavi školovanje. On je oduševljen pomoći koju je dobio u Srbiji.\n.- Moramo da znamo ko nam ulazi u zemlju i sa kakvim podacima raspolažemo - rekao je Đurović. On je naveo i da je opšte mišljenje da, kada uđu u Srbiju, migranti dobijaju adekvatnu zaštitu i da se poštuje njihovo dostojanstvo, uprkos tome što pojedinci zloupotrebljavaju taj njihov položaj.


Crvena je njena boja: Amal Clooney u neočekivano seksi haljini Toma Forda na glavnom after-partiju Met gale | Elle\nCrvena je njena boja: Amal Clooney u neočekivano seksi haljini Toma Forda na glavnom after-partiju Met gale 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n09.05.2018 13:35 15:04\nAutor marijam 09.05.2018 13:35 15:04\nKao što to biva, sva velika dešavanja poput Oscara, Golden globes-a, modnih CFDA nagrada imaju taj famozni after party koji privuče jednaku pažnju kao i sam događaj. To nas i ne čudi, jer retko koji after party ima specijalan, tematski dress code i atmosfera je daleko opuštenija i prijatnija.\nUpravo zbog toga, mnoge zvezde daleko više oduševe na ležernoj zabavi nego na događaju koji joj je prethodio.\nNa primer, Amal Clooney. Iako je zgodna britanska pravnica izgledala odlično, uprkos činjenici da je promašila temu, neko razočarenje jeste izazvala opredelivši se za korset i pantalone sa šlepom, umesto neke haljine koja bi bila odgovor na zadata: religija + moda + art.\nIpak, na partiju koji je usledio posle formalnog dela, Amal je maksimalno popravila utisak svojim seksi izdanjem koje potpisuje Tom Ford!\nPrelepa crnka se opredelila za crvenu, svetlucavu haljinu koja ostavlja utisak mozaika i efekat je naravno - WOW! Duga, pripijena kreacija je nadograđena crvenim, satenskim Christian Louboutin salonkama, kao i clutch tašnicom u istoj boji.\nI u domenu šminke Amal je ostala dosledna crvenoj - karmin u ovoj boji nije izostao, a duga, puštena i blago talasasta kosa doprinela je da Amal izgleda još izazovnije, ali svakako veoma glamurozno i lepo!\nStil Amal Alamuddin Ličnosti Haljina Crvena Tom Ford Met Gala Fashion Njujork George Clooney


Autor : eVršac jul 04, 2018\nU Svečanoj sali Grada Vršca, uz prisustvo đačkih roditelja, odeljenjskih starešina, članova gradskog veća, Gradonačelnica Dragana Mitrović organizovala je topao prijem za najbolje među najboljima učenike generacije školske 2017/2018. godine.\nZahvalila se na časti i poželela je svima uspešan nastavak daljeg životnog puta, obećavši da će u ime društva i dalje voditi brigu o mladima i pružati logističku podršku kao i materijalnu, a ne samo simboličnu pomoć.\nDodelila je svima knjige kao uspomenu na današnji svečani dan ali i obećala uskoro, kao i ranijih godina, novčanu nagradu za zalaganje i ostvaren sjajan uspeh svih naših najboljih učenika. Upečatljiva je i ubedljiva slika naših mladih snaga okupljenih oko Gradonačelnice.\nU lepom i nadahnutom muzičkom i recitatorskom programu, koga su pripremile profesorke Tatjana Mrđa i Nađa Brankov oslonjene na učenike Muzičke škole „Josif Marinković“ i Hemijsko – medicinske škole, prožimao se duh zajedništva i optimizma koji je podaren našim Učenicima generacije, koji će i dalje pronositi imena svojih škola, ime našeg grada i davati na značaju sebi i svojim rezultatima.Pomenućemo imena svih ovogodišnjih učenika generacije:\n• Višnja Raša iz OŠ „Branko Radičević“ iz Uljme\n• Nikolina Vučinić iz OŠ „Branko Radičević“ iz V. Središta\n• Jovana Brankov iz OŠ „Žarko Zrenjanin“ iz Izbišta• Miloš Todorović iz OŠ „Đura Jakšić“ iz Pavliša\n• Marina Cera iz OŠ „Koriolan Doban“ iz Kuštilja• Bojana Bakić iz OŠ „Vuk St. Karadžić“ iz Vršca\n• Dušan Dakić iz OŠ „Mladost“ iz Vršca\n• Ana Vukov iz OŠ „Paja Jovanović“ iz Vršca\n• Danilo Vlahović iz OŠ „J. Sterija Popović“ iz Vršca\n• Vladimir Sekulić i Adrian – Daniel Božin iz OŠ „Olga Petrov Radišić“ iz Vršca\n• Dani Janoš i Aleksa Belanov iz ŠOSO „Jelena Varjaški“\n• Anja Pavić iz Muzičke škole „Josif Marinković“\n• Nevena Grozdanovski iz Gimnazije „Borislav Petrov Braca“\n• Elena Stojkovski iz ŠC „Nikola Tesla“\n• Kristina Čikara iz Poljoprivredne škole\n• Marija Đorđević iz Hemijsko – medicinske škole\napr 22, 2019 6040 Hronika\nmar 26, 2019 3203 Vesti\napr 05, 2019 3094 Vesti\nmar 25, 2019 3002 Vesti\napr 12, 2019 2670 Vesti\napr 09, 2019 2621 Vesti\napr 18, 2019 2581 Vesti\napr 10, 2019 2371 Vesti\napr 12, 2019 2217 Vesti\napr 08, 2019 2073 Vesti\napr 08, 2019 1853 Vesti\napr 15, 2019 1750 Vesti\napr 08, 2019 1501 Vesti\napr 11, 2019 1486 Vesti\nmar 29, 2019 1138 Vesti\napr 11, 2019 1122 Vesti\napr 01, 2019 1077 Vesti\napr 11, 2019 1055 Vesti\napr 05, 2019 970 Vesti\napr 11, 2019 964 Vesti\napr 09, 2019 963 Kultura\napr 03, 2019 961 Vesti\napr 19, 2019 946 Vesti\nmar 27, 2019 909 Vesti\napr 05, 2019 896 Vesti\napr 04, 2019 879 Vesti\napr 12, 2019 857 Vesti\napr 09, 2019 841 Vesti\napr 12, 2019 832 Kultura\napr 01, 2019 824 Vesti\nmar 27, 2019 814 Kultura\napr 03, 2019 809 Vesti\nmar 30, 2019 808 Vesti\napr 13, 2019 805 Sportske vesti\napr 03, 2019 799 Vesti\nmar 30, 2019 765 Kultura\nmar 27, 2019 757 Vesti\napr 16, 2019 749 Vesti\nmar 29, 2019 721 Kultura\nmar 25, 2019 712 Vesti\napr 02, 2019 703 Vesti\napr 04, 2019 699 Vesti\nmar 29, 2019 683 Vesti\nmar 26, 2019 675 Sportske vesti\napr 03, 2019 674 Vesti\nmar 26, 2019 673 Sportske vesti\napr 06, 2019 646 Sportske vesti\nmar 27, 2019 646 Vesti\napr 02, 2019 642 Kultura\napr 17, 2019 615 Kultura\nmar 25, 2019 609 Sportske vesti\napr 17, 2019 592 Vesti\nmar 28, 2019 583 Vesti\napr 05, 2019 576 Kultura\nmar 28, 2019 573 Kultura\nmar 25, 2019 570 Kultura\napr 16, 2019 569 Kultura\napr 11, 2019 566 Sportske vesti\napr 08, 2019 560 Sportske vesti\napr 09, 2019 559 Vesti\napr 06, 2019 545 Vesti\napr 01, 2019 526 Kultura\napr 19, 2019 526 Vesti\napr 12, 2019 523 Sportske vesti


Pripremi se za maturu!\nKorisnici Odjela odgoja i psihosocijalne rehabilitacije mladih većim dijelom su polaznici srednjeg strukovnog obrazovanja u našoj ustanovi, u usmjerenjeu poslovni tajnik i telefonski operater. Obzirom na strukovno obrazovanje nužna im je dodatna priprema u predmetima koji se plažu na ispitima Državne mature kako bi što uspješnije položili prijavljene ispite.\nObzirom na navedino od velike pomoći bi im bili volonteri za pripremu ispita iz matematike i engleskog jezika - razina B (osnovna).\nOrganizator: Centar Vinko Bek\nDatum početka: 21.01.2019.\nLokacija: Kušlanova 59a, Zagreb\nOrganizator(i): Centar Vinko Bek\nLokacija projekta: Kušlanova 59a, Zagreb\nCiljana skupina: mladi srednjoškolske dobi s oštećenjem vida\nDatum početka: 21.01.2019\nDatum završetka: 01.07.2019\nOd - do: 15.00 - 16.30 ili 16.30-18.00\nPosebni zahtjevi: Poželjno je iskustvo u podučavanju i/ili pripremanju za polaganje ispita Državne mature iz engleskog jezika i matematike. Za potrebe rada s korisnicima bila bi nam potrebna 2 profesora engleskog jezika i 2 profesora matematike.\nKontakt osoba: Martina Smolčić\nDodatne bitne informacije: Volonteri će prije početka rada dobiti svu potrebnu podršku i edukaciju za rad sa slijepim i slabovidnim osobama.\nOčekivani rezultati za organizaciju i korisnike: Uvježbanost u rješavanju zadataka predviđenih za Državnu maturu prema određenim nastavnim cjelinama i postojećim materijalima za pripremu.\nOčekivani rezultati za volontere: Stjecanje iskustva u podučavanju mladih, senzibiliziranje za rad s osobama s oštećenjem vida, upoznavanje rada i specifičnosti ustanove, rad u poticajnom i motivirajućem okruženju.\nKomentar organizatora: Nadamo se da će volonteri prepoznati važnost uključenja u ove aktivnosti s korisnicima našeg centra!


Polovni Isuzu dizel generatori oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Agregati > Dizel generatori > Isuzu\nPolovna Isuzu dizel generatori na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Isuzu dizel generatori za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Isuzu dizel generatori kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne dizel generatori za prodaju kliknite na link.\nIsuzu 4JB1T - 35 kVA Generator - DPX-25011EPA označeno: Da, Motor: Isuzu 4JB1T, Izlaz: 35, 4x1 bkt.: Eurogen, Oznaka CE: Da, Učestalost: 50, Voltaža: 400, Obim rezervoara: 120, Bruto težina: 780, Transportne dimenzije (DxŠxV): 2.2 x 0.9 x 1.45 , Garancija: 1 Year / 500 Hours, Oprema: Rezervoar Baterija Kontrolna tabla Čelična nadstrešnica , Certifikati: EPA CE\nOvde je kompletna lista polovnih Isuzu dizel generatori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Isuzu dizel generatori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Dara Džokiæ: "Aleksiæa znam sa fakulteta, ali ovo ni u noænim morama nisam slutila" - Vesti - Život - B92.net\nGlumica Dara Džokiæ oglasila se, nakon potresnih ispovesti koleginica Milene Raduloviæ i Ive Ilinèiæ, o silovanju i seksualnom uznemiravanju koje su doživele od uèitelja glume Miroslava Mike Aleksiæa.\nIzvor: B92, Blic ponedeljak, 25.01.2021. | 14:12\n"Ovo isuviše dugo traje u smislu reakcija. Danima od kada smo saznali za ovaj užas javljaju se ljudi, kako da kažem, mislim da je sada vreme da pustimo da sud radi svoj posao. Ja sam apsolutno zgranuta i potpuno uznemirena sve ove dane i te devojke prolaze kroz jedan pakao. Ovo mora da se uradi jako pažljivo i profesionalno i mislim upravo zbog toga da ne treba da napravimo veæu štetu nego korist", navele je glumica.\nOna smatra da moramo da imamo poverenje i da poverujemo da æe "sud uraditi najbolje što može".\n"To je sada moja izjava. A, na tu temu mogla bih da prièam satima. Ali se sudržavam od raznih drugih komentara, osim toga da mogu da kažem da te devojke ukoliko su to prijavile i rekle šta su rekle i u broju u kojem jesu, a to je veæ ozbiljan broj devojaka, da je to izazvalo jedno veliko uznemirenje u javnosti, naroèito u našoj branši. Ali i celoj javnosti", navela je Dara Džokiæ za "Blic", te dodala:\n"Rekli smo da je veliki šok. Danima ne silazi sa naslovnih stranica, daj da pustimo da sud radi u miru. Nadam se da æe to moæi da se procesuira onako kako treba. Pravedno. Da oni imaju alate i moguænosti da tu stvar spovedu do kraja".\nGlumica je navela da Miroslava Miku Aleksiæa poznaje sa fakulteta, ali da nikada nisu bili bliski.\n"Aleksiæa znam sa fakulteta. Nisam se družila sa njim, nisam bila prijatelj. Ali nisam ni slutila ovo. Znala sam da ima specijalne metode na koje su ti mladi ljudi pristajali. Na tu vrstu vaspitanja. Neko to nije dovodio u pitanje. Neko je voleo da odlazi tamo, neko nije. Ali ni u noænim morama niko nije mogao da pretpostavi, ja nisam. Ovo je kao da je bomba eksplodirala. Veliki šok za sve. Sada je tim devojkama najteže. Samo o tome razmišljam. Pustimo i njih da proðu kroz ovo što moraju da proðu. Strašno. Možda im je sada podjednako teško. Moraju to pred sudom sve da vrate i proðu sve to", poruèila je Dara Džokiæ.


NaslovnaReportažeRaspad Evrope - Laibach u Domu omladine\n„Proroci“ su kasnili, pa su svi pogledi bili upereni u spremnu binu, a nestrpljenje je pretočeno u dozivanje uz aplauze i zvižduke.\nI napokon, nekoliko minuta pre 22 časa pojavio se Spectre logo na video bimu, a zatim i bend. Koncert su otvorili pesmom „Eurovision“ sa aktuelnog albuma. Prvi taktovi dočekani su ovacijama, a cupkanje i čekanje je odmah zaboravljeno. Prostorom je odjekivao mantrički refren, Evropa se raspadala. Ritam koji pomera utrobu, hipnotišući glas Mine Špiler, uz minimalne pokrete na bini i uznemirujuće slike razaranja u pozadini, dovele su prisutne do transa.\nPrvi set je bio rezervisan za novi album. Sa svakom pesmom slobodan prostor se smanjivao, a publika množila, sve dok sala nije bila puna. Nakon nekoliko pesama Milan Fras je lagano napustio binu, kojom je zagospodarila već pomenuta Mina. Pesmom „Eat The Liver“, dominantnom pojavom i zavodljivim glasom začarala je publiku. Sigurnom vođstvu sa bine tu nije bio kraj. Semplovani kompjuterski glas sa bine je poručio: „You are fantastic! We love You!…“\nUsledio je hit „No History“, koji su Milan i Mina otpevali zajedno, zatim se povukli i ostavili publici deset minuta pauze, tek toliko da udahne vazduh i pripremi se za nastavak predstave.\nNakon kratke pauze spektakl se mogao nastaviti. U drugom setu Laibach su počastili prisutne starim hitovima, kao što su „Ti ki izivaš“ i „Brat moj“ sa prvog albuma. Sat vremena nakon početka koncerta, publika je i dalje neumorno pratila Laibach, isto kao i prve minute.\nEnergične pesme smenile su nešto laganije iz filma „Iron Sky“, za koji je bend radio muziku. Na video bimu u pozadini ređale su se ljubavne scene iz filma, uz koje se prostor nežno zatalasao.\nZatišje je kratko trajalo, jer se dominacija nastavila uz „The Whistleblowers“, a temperamentna koračnica je podigla sve ruke u vazduh. To je bio i kraj oficijelnog dela koncerta, a NSK-ovci su se lagano, robotskim hodom, povukli u backstage.\nMeđutim, aplauzi i dozivanje publike su ih vratili na bis. Oproštaj je bio rezevisan za ples u „Tanz mit Laibach“ sa albuma WAT, a zatim je usledio kraj igre uz „Das Spiele ist Aus“ iliti „Game Over“. Poklon ka publici i kraj ispraćen stotinama ruku sklopljenih za aplauz.


NAVIKLA SAM 20 GODINA DA PUTUJEM, NE BI ME ČUDILO DA SAM SAD SKRENULA! Vesna i Đole Đogani o KONKURENCIJI i novim poslovima!\nivana bradanji\t 04.05.2021. 16:26h 16:38h\nVesna i Đole Đogani bili su današnji gosti u emisiji "Puls Srbije" na Kurir televiziji.\nNa samom početku pričali su o novoj pesmi pod nazivom "Lockdown".\n"Nama je to izazov, kako ovu priliku da propustimo. Cela naša publika je u lokdaunu, svi su zatvoreni", rekla je Vesna, a potom je Đole dodao:\n"Hteli smo da se malo našalimo, da ljudima u ovoj odvratnoj situaciji pružimo malo smeha i pozitive, da ne razmišljaju samo o lošim vestima. Iz ove situacije će se roditi nešto dobro, verujem u to".\nNa pitanje da li su im mladi pevači konkurencija, oni su odgovorili:\n"Ne smatramo ih konkurencijom, oni su mladi i rade na druge načine. Volimo da budemo u koraku sa mladim ljudima. Mi guramo našu kvalitetnu i dobru priču. A onda čim se pokaže neko nov, onda želimo da budemo u korak sa tim, jer onda mlada publika reaguje na to. Sada nam se svi dopaju, ali ističem Rastu i Džalu i Bubu, Rasta ne sve pesme, ali neke su maestralne", rekao je Đole.\n"Jutjuberi nisu konkurencija muzičarima, oni to rade zbog imidža. To su deca koja tek kreiraju sve i ne zna se koji talenat će da ih oduveče. U trendingu je juče ušao recept za neki kolač", istakla je Vesna.\n"Klinci gledaju taj treninding, a to je nebitno. To je samo interakcija, komentari publike na određenu situaciju koja se našla u tom momentu. A mnogi to gledaju da imaš hit ako si prvi u trendingu. Svako ima svoje vreme i mesto, a mi radimo naše i idemo dalje".\n"Čini mi se da smo razvalili, rekli su da smo imali gledanost blizu 80.000. U tih dva sata sam spojila sve da ljudima nije bilo dosadno, imali smo dinamiku. Razmišljaćemo i o Areni sada.\n"Tiktokerka, influenserka, vlogerka, ja sam sve... Jeste to zanimanje, ali jedan lajfstajl. Žene me pitaju za negu kosu, šminke, ishranu... TikTok mi je pomogao da se oslobodim treme i da se družim sa mlađima.\nĐole sprema film o svom životu\n"Pripremam film gde sam reditelj i scenarista. To je dokumentarni film o mom životu, sad će šesta godina. To je priča o dečaku iz Mirijeva, koji je realizuje svoje snove. Tu su ljudi koji su se našli na tom putu, jedna lepa priča. Radimo neke stavri koje volimo, a nismo imali vremena kad smo nastupali. Radili smo svaki vikend, pripremali se, i opet vikend pa se radi. Sada smo otvorili nove vidike, uživamo u tome.\n"Navikala sam da stalno putujem, već 20 godina ne bi me čudilo da sam negde i skrenula. Energiju sam usmerala gde treba, ali roditeljstvo je danas izazov. Nije lako, ali imamo više vremena da se posvetimo deci", zaključila je Vesna u "Pulsu Srbije.\nOPROSTIO SAM JOJ SVE, IDEMO DALJE KAO PORODICA! Đole Đogani iskreno o Luni, a evo šta je na sve rekla Vesna!\nVesna ĐoganiĐole ĐoganiPuls Srbijepevačicadenser


UN, Vlada i IRB RS zajedno u finasiranju lokalnog razvoja\n16.06.2016. / 9:38\nBANJALUKA, Ministri u Vladi Republike Srpske, predstavnici Investiciono-razvojne banke /IRB/ i UN potpisaće danas u Banjaluci memorandum o saradnji u okviru mehanizma za finansiranje projekata integrisanog i održivog lokalnog razvoja u Republici Srpskoj.\nNovi pokušaj prodaje preduzeća iz Bobar grupe 29. juna\nBIJELJINA, Nakon prve neuspjele aukcije, Osnovni sud u Bijeljini zakazao je za 29. jun javno nadmetanje za prodaju pokretnih stvari Fabrike za proizvodnju i promet drveta i drvne galanterije „BMD“ iz Janje.\n01.06.2016. / 16:33\nBIJELJINA, Punomoćnik Akcijskog i Fonda za restituciju Investiciono razvojne banke (IRB) RS Din Tešić ostao je pri tužbi protiv Bobar banke u likvidaciji, insistirajući na naplati oko 480.000 KM, koliko je likvidacioni upravnik banke Mile Maksimović osporio fondovima na ime\nBANJALUKA, U mjerama i aktivnostima “Toplane” za iduću grijnu sezonu planirano je zaduženje kod IRB RS u iznosu od 91 milion KM, navedeno je u Informaciji o planu poslovanja ovog preduzeće za 2016. godinu, koja će se naći pred odbornicima\n12.05.2016. / 19:18\nInvesticiono-razvojna banka Republike Srpske (IRB RS) objavila je tender za prodaju akcijskog kapitala u akcionarskom društvu NOVA TVORNICA PREČISTAČA Rogatica.\n17.02.2016. / 7:45\nBANJALUKA, Iako raspolaže sa 34,8 odsto akcija u “Krajina osiguranju” Banjaluka, Vlada Republike Srpske nema svog predstavnika u Upravnom odboru ove osiguravajuće kuće, potvrđeno je “Nezavisnim”.\nBANJALUKA, Investiciono-razvojna banka Republike Srpske (IRB RS) tužila je bijeljinsku Bobar banku zbog toga što likvidacioni upravnik banke Mile Maksimović nije dozvolio da, nakon pokretanja likvidacionog postupka, IRB preuzme svoje kredite vrijedne 31,83 miliona maraka koje je plasirala preko Bobar\nIRB bez posrednika plasirala 65,5 miliona KM!\n08.01.2016. / 11:19\n– IRB preko Bobar i Banke Srpske plasirala 130 miliona KM kredita BANJALUKA, Investiciono-razvojna banka (IRB) Republike Srpske bez finansijskog posrednika je u prošloj godini odobrila čak 65,46 miliona KM kredita, što je više od polovine ukupnog iznosa svih plasiranih


:: Smrznuto je zdravo! ::..: Frikom ::\nPočetna Proizvodi Recepti Smrznuto je zdravo Porodični kutak Pitanja i odgovori Alternative content\nPočetna / Smrznuto je zdravo / Znate li šta je gluten?\nZnate li šta je gluten?\nGluten je proteinska komponenta prisutna u pšenici, raži i ječmu – žitaricama koje su u većoj ili manjoj meri prisutne u svakodnevnoj ishrani.\nGluten je proteinska komponenta prisutna u pšenici, raži i ječmu – žitaricama koje su u većoj ili manjoj meri prisutne u svakodnevnoj ishrani. Proteini glutena obezbeđuju elastičnost i „lepljivost“ proizvodima od brašna zbog čega zauzimaju cenjeno mesto u pekarskoj industriji. Gluten, takođe, ima svojstva emulgatora i stabilizatora te je izvrstan nosilac aroma i začina. Zahvaljujući tim svojstvima vrlo često nalazi put do brojnih manje očekivanih namirnica. Primera radi, često se koristi u industrijskim umacima i aromama, a moguće ga je pronaći i u dodacima ishrani ili ružu za usne, zbog čega pokušaj njegovog isključivanja iz ishrane može biti vrlo zahtevan zadatak.\nFama oko glutena nije nastala toliko zbog priče oko celijakije, već zbog značajnih i kontraverznih studija koje tvrde da naše telo ( čak i kod zdravih osoba) nije sposobno tolerisati i svariti gluten u meri u kojoj se nekad smatralo. Zbog toga danas postoji i čitava struja ljudi koje veruje da apsolutno svi pate od nekog stepena osetljivosti na gluten. Gluten kao uzrok zdravstvenih problema\nGluten može ljudskom organizmu naštetiti na dva načina: izazivajući alergijsku reakciju ili intoleranciju koja se u najozbiljnijem obliku naziva celijakija.\nZa alergijsku reakciju zaslužni su proteini žitarica: albumin, globulin, gliadin i glutenin (gluten). Nakon konzumiranja - pogotovo pšenice, dolazi do senzibilizacije organizma i proizvodnje protutela IgE razreda. Svakim sledećim unosom žitarica (bilo kroz probavni sastav, bilo udisanjem), pa čak i proizvoda koje ih sadrže u tragu, iz senzibiliziranih ćelija imunološkog sastava izlaze medijatori upale (histamin i dr.) te izazivaju alergijsku reakciju.\nAlergijska reakcija najčešće se manifestuje svrabom kože, crvenilom, oticanjem usana, mučninom, povraćanjem, grčevima, sekrecijom i nadraženošću nosne sluznice (rinitis) i astmom („pekarska“ astma). U retkim slučajevima, udruženo sa vežbanjem i uzimanjem aspirina, može doći i do anafilaksije koja može završiti smrću. Jedini terapijski postupak jeste – izbegavanje pšenice i žitarica za koje je primećeno da izazivaju alergijske reakcije, tih proizvoda koji ih sadrže.\nZa razliku od alergije koja je vezana uz oslobađanje histamina, celijakija je nasledna bolest imuno-sastava u kojoj gluten biva prepoznat kao štetni faktor te se njegovim unošenjem u organizam podstiče niz reakcija koje uzrokuju upalne procese u tankom crevu. Rezultat tih upalnih dešavanja je uništenje ćelija crevne sluzokože i atrofija crevnih resica neophodnih za apsorpciju i iskorištenje nutrijenata. Posledica toga je malapsorpcija i malnutricija (pothranjenost) i to bez obzira na ukupnu količinu konzumirane hrane. Nadalje, dugotrajno oštećenje sluzokože tankog creva može dovesti do razvoja vrlo teških i po život opasnih bolesti.\nCelijakija je vrlo opasna bolest, nažalost, u većini slučajeva nedijagnostikovana jer se simptomi poput nadimanja i bola u stomaku, hronične diareje, gubitka telesne mase, gasova, umora... olako se pripisuju stresu, neredovnoj ishrani i sedelačkom načinu života. Dodatan problem kod celijakije je što je najčešće prepoznata tek kada je već načinjena velika šteta u tankom crevu. Treba imati na umu da je jedina sigurna terapija kod celijakije stroga (!) bezglutenska dijeta.\nNepodnošljivost glutena i stvaranje antitela na gluten ne dovode u svakom slučaju do uništavanja crevnih resica i dijagnostikovane celijakije. Zanimljivo je da nova istraživanja otkrivaju da u određenim dozama gluten kod svakoga može prouzrokovati probavne tegobe kao što su bol, nadimanje, zatvor ili proliv i umor. U tom je slučaju reč o preosetljivosti na gluten, relativno novom pojmu koji je doveo do popularizacije bezglutenske ishrane i među osobama koje ne boluju od celijakije.\nPotrebno je naglasiti da bezglutenska dijeta nije nimalo štetna za organizam, a gluten kao protein nije esencijalan i aminokiseline koje ga sačinjavaju su zamenjive brojnim drugim prehrambenim izvorima.\nOdstranjenje glutena iz ishrane zahteva malo angažmana i edukacije. Jasno je da iz ishrane traba izbaciti sve proizvode od pšenice, ječma i raži (bulgur, pir, couscous!), ali problem mogu predstavljati brojne druge namirnice gde je gluten „skriven“ i u najmanjim količinama. Gluten npr. može biti prisutan u prehrambenim proizvodima kao temeljni sastojak ili dodat kao derivat ukoliko se hrana obradi, te je od izrazite važnosti pažljivo pročitati deklaraciju na proizvodu. Skriveni izvori glutena uključuju aditive, konzervanse i različite stabilizatore koji se nalaze u obrađenoj hrani, lekovima i sredstvima za održavanje higijene usta.\nProizvodi kojih se takođe treba kloniti jer često sadrže određenu količinu glutena su: • umaci za salate, senf, kečap, umak od soje, neke vrste sirćeta • suhomesnati proizvodi\n• gotove supe i instant umaci • pivo\n• čips s raznim ukusima\n• čokoladno mleko, preparati s kakaom, aromatizovana kafa • mnogi aromatični sirevi poput gorgonzole, roqueforta i sl. • sladoled, • voćni jogurti • neke čokolade, praline i slatkiši.\nBudući da se brašno i žitarice često koriste pri pripremi jela, treba voditi računa o metodama pripreme, posebno u restoranima. Takođe, prilikom pripreme, na primer kukuruznog hleba, često dolazi do kontaminacije pšeničnim ili ražanim brašnom, a poznato je da su i male količine glutena problematične za obolele.\nOboleli od celijakije često ne mogu biti sigurni da li konzumiraju gluten ili ne, budući da proizvođači nisu nužni da na deklaraciji navedu da li proizvod sadrži gluten ili ne. Kao oznaka bezglutenskih proizvoda na deklaraciji piše reč “bezglutenski”, ili znak precrtanog žitnog klasa.\nNamirnice koje su dozvoljene u bezglutenskoj ishrani uključuju pšenicu, kukuruz, heljdu, proso, amarant, kvinoju , zob (ukoliko nisu kontaminirani pšenicom i drugim izvorima glutena), voće, povrće te mleko i mlečne proizvode ukoliko im nisu dodati aditivi glutena, a isto vredi i za meso, živinu, ribu, jaja i soju.\nCelijakija zahteva antioksidanse\nIstraživanje objavljeno 2009. godine u časopisu „Clinical Biochemistry“ donosi dobre vesti za sve obolele od celijakije. Pronađeno je, naime, kako sluzokoža creva obolelih sadrži puno veću količinu (80-100 puta) štetnih produkata oksidacije nego sluzokoža zdravih ljudi. S obzirom na znatno smanjeni nivo antioksidanata u sluzokoži, svakodnevna konzumacija antioksidanata bi mogla znatno doprineti poboljšanju imunološko-crevnog statusa, smatraju autori istraživanja.\nKljučni antioksidant – glutation – može se regenerisati i pomoću ostalih antioksidanata unešenih probavnim sastavom, stoga se obolelima preporučuje njihova svakodnevna konzumacija u povećanoj količini. Budući da osobe koje izbegavaju gluten smeju bez straha konzumirati sveže ili smrznuto voće i povrće kao jedan od najboljih izvora raznih antioksidanata, čini se da bi ove namirnice trebale činiti temelj osoba na bezglutenskoj ishrani.\nMeđu potrošačima vlada uvreženo mišljenje da povrće zamrzavanjem gubi znatan ude...\nPopularne dijete - UN dijeta\nDijeta traje 90 dana (zbog čega je u svetu poznata kao 3MD ili 3 Months Diet – D...\nPočetna Proizvodi Recepti Smrznuto je zdravo Pitanja i odgovori Porodični kutak RECEPT DANA Tortice od Frikom Meksičke mešavine povrća sa sosom od paradajza\nOd mleka, brašna i jaja napravite smesu za palačinke koja mora biti gusta. Posolite i pobiberite. Frikom Meksi...\nPROIZVOD NEDELJE Fitness mešavina\nFrikom Fitness mešavina sadrži kelj, boraniju zelenu, tikvicu, celer i šargarepu. Mešavina povrća sadržana u proizvodu o...\ncopyright 2011 Frikom. Sva prava zadržana.


PRESS PHOTO SRBIJA 2015 - Ozonpress :: internet portal\nCentar za razvoj fotografije je otvorio 17. godišnji konkurs PRESS PHOTO SRBIJA 2015. Cilj konkursa je afirmacija i promocija fotografske kulture. Na konkursu mogu učestvovati svi koji su objavljivali svoje fotografije u medijima u toku 2014. godine. Poslednji rok za prijem fotografija je 28. jun 2015. Radovi koji se šalju na konkurs ne moraju biti prethodno objavljeni. Pravo učešća imaju državljani Republike Srbije i oni koji rade za medije na teritoriji Republike Srbije.\nDetaljno uputstvo I neophodni formulari za učešće na konkursu se nalaze na sajtu www.crf.rs na linku PRESS PHOTO SRBIJA.\nProjekat PRESS PHOTO SRBIJA 2015 podstiče autorski rad među fotografima kroz nacionalni konkurs za najbolju medijsku fotografiju. U kontekstu kakav je srpski – sa niskim nivoom medijske pismenosti i odsustva javne debate o etičkim principima u medijima, konkurs PRESS PHOTO SRBIJA 2015 predstavlja jedno od najefikasnijih sredstava za skretanje pažnje na kvalitetne I društveno-odgovorne načine rada u javnoj sferi i medijima pružajući priliku fotoreporterima da njihova dela budu predstavljena na izložbi kojom se projekat PRESS PHOTO SRBIJA 2015 finalizira. Centar za razvoj fotografije se godinama trudi da unapredi svest medijskih konzumenata o progresivnoj dokumentarnoj fotografiji. Poštovanje etičkog kodeksa i podizanje kvaliteta u oblasti koju možemo nazvati savremenim umetničkim stvaralštvom primarni su ciljevi 17. Konkursa PRESS PHOTO SRBIJA 2015.


d2m – Страна 6 – Aran italijanski nameštaj\nSva snaga 7 proizvodnih pogona u Italiji\nby d2m on 2017-08-23 with Нема коментара\nSvakoga dana se proizvede 250 kuhinja. Projektovanje i realizacija kompletne kolekcije ARAN odvija se u regiji Abruzzo, unutar 7 velikih proizvodnih pogona, visoko automatizovanih i efikasnih. Svaki proizvodni pogon poseduje sertifikate, a to su: ISO 9001, OHSAS 18001 i ISO 14001. 1- … Detaljnije\nNovina za kupce koji traže savremenu kuhinju po ekonomičnoj ceni\nby d2m on 2017-08-16 with Нема коментара\nModel MIA redizajniran i osavremenjen. Jedan od prvih modela i model sa najnižom cenom-MIA, sada je osavremenjen u skladu sa novim trendovima: uvedene su nove boje (Silk white, Shade Portland, Light Portland, New Zealand oak, Moresco oak, Scratched oak) i … Detaljnije\nStakleno magnetna obloga za kuhinju – Magnetolab\nby d2m on 2017-08-09 with Нема коментара\nPomoću specijane staklene obloge izmedju donjih i visecih elemenata, moguće je na lep i praktičan način ulepšati i opremiti kuhinju. Ova obloga ima u sebi ugradjenu metalnu foliju na koju se lepe razni magnetni dodaci za kuhinju: nosači za noževe … Detaljnije\nKrivine kao detalji u modernim kuhinjama – model Terra\nby d2m on 2017-08-02 with Нема коментара\nZahvaljujući tehnologiji, talasasta vrata su dostupna i na kuhinjskim elementima Aran. Terra model odlikuju minimalizam, svedene boje, vrata bez ručica, ali taj dizajn je obogaćen varijacijama krivih elemenata koji će razigrati svaki prostor.\nNastanak i razvoj brenda Aran je zaista fascinantan\nby d2m on 2017-07-26 with Нема коментара\nProtagonista je Renzo Rastelli, self – made man koji je svoj uspeh izgradio od nule. Počeo je da se bavi kuhinjama u dobi od 20 godina, u vreme kada su ga svi poznavali kao profesionalnog fudbalera. Osniva kompaniju Newform Cucine … Detaljnije\nby d2m on 2017-07-19 with Нема коментара\nSvakoga dana Aran kreira kuhinje tumačeći snove i potrebe porodica iz celog sveta, dok istovremeno štiti svoju životnu sredinu. Sa više od 39,000 prodatih kuhinja godišnje, kompanija je postala stabilna i priznata u svetu. Briga o dizajnu, kontinuirana potraga za … Detaljnije\nGalerija kuhinja “Bellezza Italiana”- novi sveobuhvatni katalog\nby d2m on 2017-07-12 with Нема коментара\nNaš novi katalog sada je dostupan online. Naziv ovog kataloga koji predstavlja potpuno nov pristup prezentaciji naših kolekcija je “Bellezza Italiana”. On pruža kompletan pregled ponude ARAN CUCINE, obuhvatajući i Sipario, kuhinju koju je projektovao japanski dizajner Makio Hasuike i … Detaljnije


Švajcarska Srbiji poklanja 150.000 franaka, a samo 21 opština se javila da uzme pare! | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.10.2019. • 19:09 Srbija Danas/Telegraf\nŠvajcarska Srbiji poklanja 150.000 franaka, a samo 21 opština se javila da uzme pare!\n- Pozvali smo 41 lokalnu samoupravu, a javilo se njih 21, sa planom kako će zajedno sa građanima uraditi nešto za unapređenje opština i gradova u kojima žive. I do sada je bilo primera da se finansiraju projekti koje građani izglasaju, ali nije bilo formalno usvojenih programa koji podrazumevaju zajednički rad lokalne samouprave i građana za neko javno dobro - rekao je dr. Branislav Milić, stručnjak na švajcarskom programu "Reforma poreza na imovinu“.\nOpštine koje su se javile za švajcarski program:\nTrstenik, Svilajnac, Bor, Batočina, Rača, Užice, Mali Zvornik, Sombor, Topola, Ljubovija, Apatin, Rekovac, Kula, Nova Varoš, Ćuprija, Bač, Vrnjačka Banja, Vlasotince, Pirot, Vranje i Bojnik.\nNISU ZAVRŠILI POSAO U ROKU: Koridori Srbije raskinuli ugovor sa italijanskim Elefom\nPrvi put u Srbiji - interaktivni 3D ikonostasi!\nLEPE VESTI! Srpska rakija ide u Rusiju bez carinjenja, a pregovara se i sa Indijom\nOD BEOGRADA DO NOVOG SADA ZA SAMO 30 MINUTA! Najveći i najvredniji infrastrukturni projekat u Evropi\nbudžet opština Srbija Švajcarska franak


Vila Aris - Pefkohori - Balos Travel letovanje 2020\nVila Aris – Pefkohori\nVila Aris se nalazi u širem centru Pefkohorija, na oko 330 metara udaljenosti od plaže...\nVila Aris se nalazi u širem centru Pefkohorija, na oko 330 metara udaljenosti od plaže…\nLokacija: Vila Aris se nalazi u širem centru Pefkohorija, na oko 330 metara udaljenosti od plaže.\nVila poseduje dvokrevetne i trokrevetne apartmane koji sadrže spavaću sobu sa dva ležaja, dok se još jedan ležaj nalazi u kuhinjskom delu, kao i trokrevetne studije. U sklopu vile se nalazi veliko dvorište sa baštom. Apartmani koji su smešteni u prizemlju imaju prostranu, neograđenu terasu. Svaki apartman sadrži osnovno opremljenu kuhinju sa frižiderom, rešoom, posuđem i escajgom srazmerno broju ležajeva, kupatilo, terasu, TV, kao i ima klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu najma apartmana. Tokom boravka gosti vile sami održavaju higijenu u apartmanima, a promena posteljine se vrši jedanput u toku boravka.\nGPS KOORDINATE: 39°59'09.8"N 23°37'02.7"E\nVila Aris - Pefkohori


Slovenačka Nuba negirala nezakonito poslovanje\nDA LI IH PREPOZNAJETE: Policija intenzivno traga za OVOM DVOJICOM muškaraca 3 14\t19\nPOGLEDAJTE SNIMAK KOJI JE GODINAMA BIO ZABRANJEN: Zvezdan Jovanović priča 6\t86\n12.10.2012. 17:08h 18.02.2016. 20:10h\nKompanija je na sopstveni zahtev uputila zahtev slovenačkoj policiji da se izjasni da li je "Nuba savetovanje i investiranje" bila predmet interesovanja i istražnih postupaka tamošnje policije\nBEOGRAD - Slovenačka kompanija "Nuba savetovanje i investiranje", koje se poslednjih dana preko svog preduzeća u Srbiji "Nuba invest" dovodi u vezu sa nezakonitim poslovanjem, negirala je sve optužbe.\nKako se ističe u saopštenju, nakon medijskih napisa da je novac iz kredita za postavljanje optičkih kablova u Srbiji prebacivala na račune svojih firmi na of šor destinacijama i da je bivši ministar životne sredine i prostornog planiranja Oliver Dulić favorizovao firmu "Nubu invest" prilikom izdavanja dozvola, rukovodstvo kompanije zatražilo je od slovenačke policije da odgovori da li je bila predmet istrage.\nKompanija je, kako se navodi u saopštenju, na sopstveni zahtev, posle objava o nezakonitom poslovanju o kome se nedeljama izveštava u srpskim medijima, uputila zahtev slovenačkoj policiji da se izjasni da li je "Nuba savetovanje i investiranje" bila predmet interesovanja i istražnih postupaka tamošnje policije.\n"U zvaničnom dopisu istražnih organa nedvosmisleno je odgovoreno da kompanija nikada nije bila predmet interesovanja policije države Slovenije. Iako kompanija nikada u svom poslovanju nije neetički i protivpravno poslovala, ni na tržištu Srbije ni na tržištu EU, našli smo se u sred afere.\nMi smo ugledna kompanija koja poštuje zakon i posluje isključivo u skladu sa odredbama zakona države u kojoj posluje", kaže se u saopštenju.\nTakođe se dodaje i da je "Nuba invest" u Srbiji gradila najsavremeniju telekomunikacionu mrežu po visokim evropskim standardima kakva ne postoji u regionu.\n"Kao investitor kompanija je do sada povezala tri velike deonice u Srbiji i pritom je uložila više od 40 miliona evra, a za vreme investiranja upošljavala je više od 1.000 ljudi", navedeno je u saopštenju.