Makijaveli je verovao da vladalac treba da bude spreman da žrtvuje čak spasenje svoje duše za dobrobit svog grada. Slobodan Milošević, predsednik Srbije, poznatiji je po tome što žrtvuje druge. On je u novembru dozvolio pristalicama čvrste linije u svojoj vladajućoj Socijalističkoj partiji da ponište pobedu opozicione koalicije Zajedno na lokalnim izborima u mnogim gradovima, uključujući Beograd. (Lokalni izbori održani su 17. novembra 1996. (Prim. autora uz ovu knjigu eseja.)) Učinivši to, nemarno je odbacio svako međunarodno poštovanje koje je zadobio za podršku miru u Bosni, nametnutom od NATO-a.\nOva izborna prevara izazvala je ogromne protestne marševe širom Srbije, pa je krajem februara Milošević doneo lex specialis (sumnjive ustavnosti), kojim je priznao prvobitne rezultate. Njegov autoritet u zemlji bio je ozbiljno poljuljan, ali je slika o Srbiji u svetu upadljivo popravljena. Sve do nedavno, globalno selo je imalo sliku o Srbima kao o ljudima u uniformama i naoružanim, koji se zlobno cere prolazeći kroz zapaljena sela prekrivena mrtvim telima. Ali za razliku od toga, protesti, o kojima su pravljene opsežne televizijske reportaže, pokazivali su mirne građane, od kojih su mnogi mladi, kako zahtevaju poštovanje svugde prihvaćenih pravila demokratije.\nVećina protestanata nisu bili, niti su, pristalice tri opozicione stranke koje sačinjavaju Zajedno. Najjača od njih, Srpski pokret obnove, postojano se udaljavala, iako ne bez padanja natrag, od svoje početne pozicije ultranacionalizma, ali je još veoma tradicionalistička i zalaže se za obnovu monarhije. Njen vođa Vuk Drašković je demagog koji sa svojom dugom bradom i očima uperenim u daleki horizont, bez napora vlada masom na trgovima. Međutim, televizijski ekran ga guši, a oni koji ga omalovažavaju ne dozvoljavaju nikome da zaboravi njegovu komunističku prošlost.\nDemokrate su verovatno najbolje organizovana stranka i po stilu i pojavi najviše zapadna. Ipak, njihov program dobro je zaklonjen klišeima, zajedničkim vladi i opoziciji, o demokratiji, prosperitetu i „ulasku u Evropu". Njihov vođa Zoran Đinđić, čovek dečačkog lica u ranim četrdesetim godinama, gaji predstavu o sebi kao o uspešnom poslovnom čoveku i, mada je po obrazovanju marksistički filozof frankfurtske škole, poseduje klintonovski prezir prema principima. On je zadivljujuće neuznemiren kada ga strani novinari ispituju o podršci njegove stranke vođi bosanskih Srba Radovanu Karadžiću i o njegovom mladalačkom zalaganju za revoluciju.\nMiloševićevi izborni ustupci učinili su Đinđića gradonačelnikom Beograda, što mu daje istinsku vlast i vrlo mnogo briga. Đinđić je proslavio tu „pobedu slobode" time što je skinuo komunističku zvezdu petokraku sa kraljevskog dvorca iz devetnaestog veka u kojem je smeštena gradska skupština. Miloševićeva vlada, koja upravlja mnogim fondovima, pokušaće da ometa Đinđićeve napore u nameri da mu naruši ugled ili da ga, računajući na rđav glas koji uživa kada je lojalnost u pitanju, natera da napusti Zajedno i uđe u savez s njom. Međutim, ako bude imao uspeha kao gradonačelnik, Đinđić bi mogao da postane ozbiljan kandidat za predsednika Srbije na ovogodišnjim izborima.\nGrađanski savez, treći član koalicije Zajedno, ima malo pristalica i više podseća na neku nevladinu organizaciju - recimo na Balkansku sekciju Internacionale za amnestiju - nego na političku stranku. Ali mu je prošlost za poštovanje što se tiče borbe za demokratske reforme i bio je glasan u kritici srpskog nacionalizma od samog početka. Njegov vođa Vesna Pešić, mala žena s odlučnim crtama lica i doktoratom iz sociologije, ima nepokajnički stav po pitanju ulaska Građanskog saveza u Zajedno: po njenom mišljenju, dobici na uticaju pretežu nad izvesnim gubitkom u čistoti.\nVođe Zajedno nisu očekivale dobre rezultate koje su postigle na lokalnim izborima, jer su samo dve sedmice ranije izgubile izbore za Saveznu skupštinu Jugoslavije (Srbija i Crna Gora). One su još više bile iznenađene gnevom masa, koji ih je učinio nacionalno od značaja i međunarodno zapaženim. Mase su bile vođe, a vođe su samo sledile.\nProtestanti su marširali i okupljali se svakog dana tokom tri meseca, ponekad i po pljusku i ledenoj zimi. Tokom prvih nekoliko dana protesta, manje grupe bacale su kamenice i, manje razorno, jaja (premda su neka jaja bila držana u zamrzivaču da bi bila tvrda kao kamen - dokaz da Srbi, iako nisu dobri organizatori, imaju talenta za improvizaciju). Glavne mete bile su zgrade državne televizije - poznate kao „TV Bastilja" - i Politike, najuticajnije novine u Srbiji.\nObe ustanove podržale su Miloševića u toku izborne kampanje i optužile opoziciju za izdaju srpskih interesa. Ispitivanje, u toku jedne sedmice, glavnih večernjih televizijskih vesti, pokazuje da su dale devedeset devet minuta Socijalističkoj partiji Srbije i njenim saveznicima, a manje od četiri koaliciji Zajedno. Protestanti su polupali mnoge prozore, ali malo šta drugo je oštećeno i niko nije bio povređen. Ipak su promiloševićevi mediji opisali protestante kao vandale.\nDemonstranti su hodali svaki dan kroz moj komšiluk, stari grad koji je u centru Beograda. Obično ih je bilo oko sto hiljada, ali ponekad i tri puta toliko. Iz daljine, oni su urlali i bučali poput kakvog prastarog čudovišta koje proždire grad. Na radiju, zvukovi koje su proizvodili bili su zastrašujući. Moj sin Nikola, kome još nisu dve godine, bio je toliko uplašen bukom da bi pokušao da isključi radio. Moja supruga i ja smo ga optužili da je Miloševićev pristalica, ali čim je jednom izašao na ulicu nije se plašio protestanata. Uprkos njihove vike i duvanja u pištaljke i plastične trube, izbliza su oni izgledali kao grupa prijatelja - doduše vrlo velika - koja je krenula u šetnju.\nJednom prilikom posmatrao sam kolonu koja je skretala „kontra desno" - kako su demonstranti u šali govorili da bi izbegli reč „levo" - iz Ulice Srpskih vladara, glavne beogradske avenije, u Ulicu Kneza Miloša, koja vodi uzbrdo prema Saveznoj skupštini. Bilo je ljudi svih godišta. Neki su poveli decu sa sobom, dok su drugi šetali pse. Zastave koje su nosili uglavnom su pripadale opozicionim strankama i sindikatima. Većina transparenata zahtevala je priznanje izbornih rezultata. Bilo je svega nekoliko srpskih zastava i još manje četničkih kapa i drugih simbola srpskog nacionalizma.\nPrimetio sam nekoliko zastava Evropske unije, ali takođe zvezde i pruge američke zastave, britansku zastavu, kanadsku i italijansku. Takođe sam video i jednu nemačku zastavu. Ta donekle nezrela ispoljavanja prozapadnih osećanja razdraživala su mnoge Srbe i bila su iskorišćavana od strane Miloševićeve propagande kao dokaz o nepatriotskoj prirodi protesta. Jedan mladić mahao je zastavom Konfederacije iz Američkog građanskog rata. U Evropi, tu crvenu zastavu sa dve dijagonalne plave pruge ponekad nose fanatični fudbalski navijači, ali poslednji put kad sam je ja video izloženu bilo je početkom devedesetih godina na Harvardu gde sam radio kao istoričar. Studentkinja s američkog juga okačila ju je unutar prozora svoje sobe, i mnogi su je optužili za rasizam. Predsednik Harvarda morao je da se umeša izjavom da svačije pravo na slobodu govora treba da bude poštovano, a studentkinja je umesto izvinjenja pričvrstila ispod zastave: „Ne rasizmu, ne diskriminaciji!"\nPitao sam mladića da li zna da maše južnjačkom zastavom iz Američkog građanskog rata. On mi je rekao da zna i očito nedirnut političkom korektnošću, rekao mi je gde mogu da je kupim. Takođe mi je objasnio zašto je nosi: „Ja sam takođe s juga, s juga Srbije."\nMladi ljudi su se odnosili prema protestu kao da je karneval. Išli su tamo da vide i da budu viđeni, kao na modnu reviju: bilo je žena koje su flertovale s policajcima u punoj protivdemonstrantskoj opremi. Beograđani često tvrde da su „naše žene" najlepše na svetu. To sam obično odbacivao kao tipično balkansko hvalisanje, ali sam iznenada shvatio šta hoće da kažu.\nČak i nekoliko nasilnih sukoba s policijom nije pokvarilo dobro raspoloženje protestanata. Oni su istrajali u zabavljanju sebe i drugih. Dve plavokose žene nosile su transparent koji je uzvikivao „Čak su i plavuše ukapirale", dok je druga parola jadikovala „Ima nešto srpsko u državi Danskoj." Neko je napisao „Srbija je park iz doba Jure", dok je drugi protestant ozbiljno opominjao „Ako zatvorimo oči sada, možda više nikad nećemo progledati." Kaže se da mase ne pišu memoare. Šteta, ovo bi bilo dobro poglavlje.\nDa li su Srbi još uvek nacionalisti? Da li su odustali od borbe za Veliku Srbiju? Ovo su pitanja koja najčešće postavljaju zapadne diplomate, novinari i političari, koji ponekad takođe dodaju s razumljivom gorčinom, da je vrlo malo Srba protestovalo protiv granatiranja Vukovara, etničkog čišćenja muslimana u istočnoj Bosni i opsade Sarajeva - događaja koji su daleko više za moralnu osudu nego vladina krađa nekoliko pobeda opozicije na lokalnim izborima.\nTačno je da se srpske političke i intelektualne vođe nisu preobratile sa megalomanskog koncepta Velike Srbije na prihvatanje sadašnjih granica Srbije. A što još više zabrinjava je da mnogi Miloševićevi protivnici - posebno unutar tako uticajnih bastiona srpskog nacionalizma kao što su Akademija nauka i umetnosti i Udruženje književnika - vide u njemu komunističkog tiranina, a ne nacionalističkog ratnog huškača. Po njima, ciljevi srpskog nacionalizma su plemeniti i pravedni, ali je Milošević, bivši član jugoslovenske, navodno antisrpske komunističke birokratije, pretrpeo sraman neuspeh u borbi da ih ostvari.\nOni takođe okrivljuju za nedostatak prave demokratije u Srbiji osvajanje vlasti 1945. od strane Titovih partizana. Navodno su u posleratnom učvršćenju komunističke vlasti uništene srpske demokratske tradicije. Oni lagodno zaboravljaju na činjenicu da je Jugoslavijom vladala kraljevska diktatura od 1929. i da su one liberalno-demokratske ustanove koje su pod njom preživele bile uništene nemačkom i italijanskom okupacijom i građanskim ratom. U svakom slučaju, Tito je umro 1980. ostavivši nam više od decenije i po da razvijemo pristojne liberalno-demokratske ustanove. Budući da smo bili nezavisna zemlja, nije bilo sovjetske armije da nas spreči da imamo naše „proleće" ili „plišanu revoluciju". Povrh toga, Slovenijom je takođe vladao Tito, a ta zemlja je daleko odmakla na putu da postane članica Evropske unije.\nOpasnost od takvog nacionalističkog antikomunizma je očita. On poziva na produžetak bitke za Veliku Srbiju, samo što ovaj put vođe moraju biti nezagađene komunizmom. Oni bi trebalo da budu srpske patriote, po mogućstvu u obnovljenoj monarhiji. (Princ Aleksandar Karađorđević, poslovni čovek koji sada živi u Londonu, ponovio je svoju spremnost da prihvati krunu, kada su ga vođe „Zajedno" posetile krajem februara. Ali on ne zastupa srpske nacionalističke ciljeve.)\nNo bez obzira na sve, neće biti druge runde srpske agresije na Balkanu. Kada je rat počeo 1991. možda je čak devedeset posto političara i intelektualaca zagovaralo proširenje granica Srbije vojnim putem, uvereni da će pobeda biti laka. I dok srpska elita mora da prođe dug put da postane istinski tolerantna prema ne-Srbima, ona je svakako postala mnogo manje ratoborna.\nDoduše, vrlo malo Srba se javno zapitalo: koliko smo mi krivi za izbijanje rata i za zločine koji su počinjeni? Ipak, u privatnim razgovorima primećujem odsustvo onog ljutitog poricanja na koje sam nailazio kada sam takva pitanja postavljao pre tri ili četiri godine. U to vreme srpski ratnici u Hrvatskoj i Bosni bili su jednostavno heroji i jedino je srpsko stanovništvo bilo nedužna žrtva. Sada ljudi izbegavaju odgovornost ukazujući da niko nije nevin: šta je sa hrvatskim i muslimanskim nedelima, šta s Vijetnamom, sudbinom američkih Indijanaca, bombardovanjem Drezdena, i tako dalje? Mnogi stranci su onespokojeni takvim odgovorima, ali oni predstavljaju korak napred jer prećutno priznaju srpsku krivicu.\nJedna od prepreka srpskom kajanju je popustljivost Zapada prema Hrvatskoj. U jesen 1996, godinu dana nakon što je hrvatska vojska proterala Srbe iz Krajine, Hrvatska je postala član Saveta Evrope. Često se čuju ljudi u Beogradu koji kažu: zašto bi se mi osećali krivi zbog etničkog čišćenja kada ga Evropa nagrađuje?\nIpak, razvoj demokratije u Srbiji sa nezavisnim medijima i slobodnim univerzitetima priprema Srbe za punu težinu onoga što nemački intelektualci zovu „Schuldfrage" (pitanje krivice). Ako pojedinci mogu da uče, mogu i narodi. Oni to samo čine sporije.\nČak i kada bi Milošević izgubio ovogodišnje predsedničke izbore od kandidata koji je srpski nacionalista tipa „hajde da ponovo probamo", novi predsednik ne bi mogao da napravi mnogo neprilika. Kada je rat počeo - u Sloveniji i Hrvatskoj 1991, u Bosni 1992 - većina oficira jugoslovenske armije bili su Srbi u čijim je rukama bilo gotovo svo njeno naoružanje: „neprijatelj" je bio mnogo slabiji. Srbima se činilo da ih više ništa ne može sprečiti da naplate račune jednom zauvek, ali sada nemaju razloga da budu tako samouvereni. Hrvati, pa i bosanski muslimani, poseduju poprilične vojske, dok je srpska privreda i njena vojna moć oslabila pod sankcijama Ujedinjenih nacija. Granice Hrvatske i Bosne su međunarodno priznate (a poslednje takođe zaštićene Dejtonskim sporazumom), tako da bi bilo kakvo posezanje za teritorijom od strane Srbije dovelo do ponovnog nametanja sankcija. Čak ni bombardovanje od strane NATO-a ne bi moglo biti isključeno. A omladina Srbije, koja je ranih devedesetih pretvorila izbegavanje mobilizacije u formu postmodernističke umetnosti, još je manje spremna da gine za srpstvo.\nMnogi na Zapadu smatraju Miloševića komunističkim diktatorom. Uistinu, ne postoji ni jedna demokratska reforma u Srbiji koja je sprovedena na njegov podstrek. Ali pod pritiskom srpskog i međunardnog javnog mnjenja, on je često popuštao. Krajem osamdesetih, Milošević i njegovi socijalisti shvatili su da više nikad ne mogu da povrate monopol na vlast koji su uživali kao komunisti. Stoga su tolerisali opozicione partije, izlazili na mnoge izbore i mnoge dobili. Ali ostali su autoritarni i iskorišćavaju vlast nad privredom i društvom koju su nasledili, uskraćujući opoziciji ozbiljne izglede da osvoji vlast.\nPosle nedavnih uspeha opozicije, međutim, Milošević i njegovi socijalisti su shvatili da njihovoj hegemoniji dolazi kraj. Ako ostanu na vlasti - a još uvek uživaju više podrške u Srbiji od ijedne druge partije - moraće da prihvate mnogo veća demokratska ograničenja svoje vladavine.\nDemonstracije udružene s pritiskom Zapada, mogu se čak pokazati i kao podsticaj potreban Socijalističkoj partiji da se preobrazi u socijaldemokratsku stranku zapadnog tipa. Osnova njenog članstva, koju čine državni činovnici, direktori, privredni stručnjaci, rukovodioci, nije odobrila poništenje izbornih rezultata i bila je pometena protestima. Čak su i neki Miloševićevi bliski saradnici stavili prigovor. Nebojša Čović, popularni gradonačelnik Beograda, javno je priznao da je opozicija osvojila većinu mesta u gradskoj skupštini, pa je zbog toga izbačen iz Socijalističke partije. Zoran Lilić, predsednik Jugoslavije s uglavnom ceremonijalnim dužnostima, često ismevan od strane opozicije kao elegantno obučen Miloševićev lakej, naglasio je u svojoj novogodišnjoj poruci da niko nema pravo da preinači „volju naroda". I pre nedavnih nemira, bilo je mnogo novina i časopisa u Srbiji koji su ili nezavisni ili pripadaju opozicionim strankama. Čini se da je režim bio zadovoljan prednošću koju je imao nad opozicijom kroz svoj upliv na uticajnu i bogatu Politiku, kao i monopolom nad radio i televizijskim stanicama. To se sada menja. U Beogradu, na primer, popularna BK televizija oslobodila se od neizvesne polunezavisnosti i izveštava o političkim događajima na nepristrasan način, dok je televizija Studio B već pozvala nazad neke od svojih novinara-zvezda koji ili su bili otpušteni pod političkim pritiskom, ili su je, zgađeni, sami napustili. U drugim gradovima Srbije, elektronski mediji takođe nadvlađuju ograničenja.\nDanašnja Srbija je zemlja u previranju - termin oprezniji nego „tranzicija" koji koriste politikolozi, a koji je prećutno optimističan oko srećnog završetka putovanja. Nedavna izborna pobeda pomogla je da se stvori istinska politička opozicija. Pre toga je opozicija često ličila na marginalni protestni pokret. Sada ima stvarnu moć da se suprotstavi vladi. Osim u Beogradu, novi opozicioni gradonačelnici izabrani su u Nišu (najvećem industrijskom gradu na jugoistoku), Novom Sadu (glavnom gradu Vojvodine), Kragujevcu (centru središnjeg dela Srbije - Šumadije), i mnogim drugim mestima. Ovo pruža priliku opoziciji da sazri i nauči umetnost i veštinu vladanja, umesto da koristi uvredljiv rečnik i beskorisne pretnje nasiljem.\nNaravno, oči Miloševića i njegove partije, koje ne opraštaju, vrebaće svaki znak nesposobnosti i podmićivanja. Ali opozicija je u boljem položaju da čini to isto i vrati im milo za drago. Zloupotreba vlasti će se smanjiti i to će otvoriti vrata istinskoj demokratiji u Srbiji. Umesto što kukamo kako su demokratski principi opozicije puni zakrpa i njeni standardi tolerancije jadni, kao što čine mnogi ljudi unutar i izvan Srbije, trebalo bi da budemo zadovoljni što je hegemonija socijalista napokon okončana. Dignimo ruke od političkog neoplatonizma, prestanimo da tražimo moralno savršenu opoziciju da zameni moralno nesavršene vladaoce i budimo zadovoljni da se u Srbiji napokon moć suprotstavlja moći.\n"Serbia Grows Up," Prospect, no. 18, April 1997.\nIntervju, 20. jun 1997. Preveo s engleskog Žarko Komatina. Prevod za ovu knjigu eseja je autorov.


Nacionalna služba za zapošljavanje - Najnovije - Godina inkluzije i zapošljavanja u opštini Raška \nGodina inkluzije i zapošljavanja u opštini Raška\nKraljevo | Događaj, datum objave: 11. децембар 2019.\nPod snežnim krovom hotela „Grand“ na Kopaoniku, 9. decembra je održana međunarodna konferencija pod nazivom „Godina inkluzije i zapošljavanja“. Organizator konferencije je bila Opština Raška, uz podršku partnera sa kojima sprovodi istoimeni projekat, Zapadnobalkanskog instituta iz Beograda i Centra za socijalni rad iz Raške.\nProjekat predstavlja deo šireg projekta „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“, koji se sprovodi u okviru Nemačke razvojne saradnje. Nosilac realizacije je Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) u saradnji sa Kabinetom potpredsednice Vlade Republike Srbije kao predsednice Koordinacionog tela za praćenje realizacije Strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2016. do 2025. godine.\nNa početku konferencije dobrodošlicu su poželeli predstavnici Opštine Raška, koordinatori projekta, a priliku da se obrati prisutnima imala je i direktorka Filijale Kraljevo NSZ Snežana Prelić.\nOna je iznela koji su najveći problemi koji se tiču integracije teže zapošljivih, posebno osetljivih kategorija na tržištu rada, a ujedno i predloge za prevazilaženje tih problema. „Nisko učešće radno sposobnih Roma, rano napuštanje sistema formalnog obrazovanja, funkcionalna nepismenost, nizak nivo kvalifikacija, kao i nedovoljna spremnost poslodavaca da zaposle Rome, predstavljaju samo neke od problema kada je u pitanju integracija romske zajednice na tržište rada“, ističe Prelićeva.\nPredlozi za poboljšanje njihovog položaja su intenzivnija saradnja sa obrazovnim institucijama, školama za obrazovanje odraslih, podrška projektima kao što su „Pasoš kompetencija“ i „Karavan zapošljavanja“ (kako bi se usluge i informisanje učinili dostupnijim romskoj populaciji).\nIntegrisani pristup pružanja podrške teže zapošljivim kategorijama prilikom uključivanja na tržište rada, ogleda se u interakciji i koordinaciji sa drugim pružaocima usluga, pre svega sa lokalnom samoupravom, NSZ, centrima za socijalni rad, zdravstvenim ustanovama, obrazovnim institucijama, udruženjima. Uključivanje ovih kategorija je način da se smanji rizik od siromaštva i socijalnog isključivanja ali i smanji zavisnost od davanja iz sistema socijalne zaštite. Naravno, treba imati u vidu da među radno sposobnim licima iz ranjivih kategorija postoje neprocenjivi resursi, a njihovo uključivanje u svet rada kroz aktivnu politiku zapošljavanja treba posmatrati kao investiciju.\nPrisutnima su se obratili pomoćnica predsednika Opštine Raška Tijana Pajević Đorđević, koordinator projekta Srđan Vasiljević, predstavnik WEBIN-a Marko Stojanović, Nenad Stojanović iz Zavoda za socijalnu zaštitu, Lucija Vasiljević iz Regionalne razvojne agencije Zasavje iz Republike Slovenije, kao i prof. Radomir Stojanović iz Akademije Zapadna Srbija.\nTreba istaći značaj ovakvog projekta, imajući u vidu činjenicu da on uključuje, pored Roma, i inkluziju ostalih marginalizovanih grupa u Srbiji: OSI, žena iz ruralnih područja, nezaposlenih bez ili sa niskim kvalifikacijama, dugoročno nezaposlenih, mladih bez roditeljskog staranja, korisnika novčane socijalne pomoći.\nCilj je da se doprinese podizanju osetljivosti lokalnih zajednica za potrebe i probleme sa kojima se suočavaju navedene kategorije nezaposlenih.


Sindikat fudbalera » PREDSTAVLJENA FIFPRO GALERIJA: ZASLUŽNI FUDBALSKI AKTIVISTI\nGeneralni sekretar FIFPRO-a Jonas Baer-Hoffmann rekao je: „FIFPRO i naši nacionalni sindikati igrača ponosni su na nasleđe ovih igrača i priliku da su igrali ulogu u mnogim od ovih priča. Pozdravljamo ove muškarce i žene koji su ličnim žrtvovanjem i kolektivnim delovanjem promenili istoriju fudbala na bolje i često čak dosegli daleko izvan granica našeg sporta. Važno je zapamtiti ovu istoriju i podstaći postupke sledeće generacije.\n„Ispoštovaćemo odgovornost koju su nam dali i nastavićemo snažno da predstavljamo današnje fudbalere koji slede isti put zauzimajući se za ono za šta veruju da je ispravno i pošteno. Svi igrači treba da budu slobodni da izraze želju za promenama i podstaknuti ih da svojim glasom traže promene u fudbalu i društvu bez straha od odmazde. Ovo je i danas važno kao i uvek. “\nPredsednik FIFPRO-a Philippe Piat rekao je, „Ovi igrači su oblikovali ono što je FIFPRO danas i zadovoljstvo mi je biti u mogućnosti da se osvrnem na ove pobede koje su postigli za sebe i svoje kolege profesionalce. Postoji još mnogo priča i mi ćemo i dalje bacati svetlo na ove izuzetne pojedince i timove, čija je istrajnost promenila lice fudbala.\n„Rad FIFPRO-a i naših sindikata igrača nikada nije završen, ima još mnogo nepravdi koje treba rešiti. Na isti način na koji smo stajali zajedno sa mnogim od ovih igrača, nastavićemo da pružamo pomoć današnjoj generaciji fudbalera i onim generacijama koje ih prate. “\nPogledaj FIFPRO galeriju


Otvoreni Balkan 2021: Jedan glas i šansa za sve » Istraživanja » Ifimes\nMeđunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane, Slovenija, redovno analizira događanja na Bliskom istoku i Balkanu. IFIMES je pripremio analizu aktualne političke situacije na Zapadnom Balkanu povodom nedavno održanog samita u Tirani čelnika regionalne inicijative „Otvoreni Balkan“. Iz opširne analize „Otvoreni Balkan 2021: Jedan glas i šansa za sve“ izdvajamo najvažnije i najzanimljivije dijelove.\nOtvoreni Balkan 2021:\nJedan glas i šansa za sve\nTokom slovenskog predsjedavanja Evropskoj uniji (EU) početkom oktobra 2021.godine održan je neuspjeli Samit EU i država Zapadnog Balkana na Brdu kod Kranja, koji spada u okvir strateške saradnje EU sa Zapadnim Balkanom. Samit je potvrdio riječi predsjednika Srbije Aleksandra Vučića (SNS), koje je izrekao početkom pandemije Covid-19 kada je rekao, da je EU „bajka na papiru“ i poručio da „ne postoji velika međunarodna, niti evropska solidarnost“.\nNezainteresiranost EU za proširenjem potakla je čelnike zemalja Zapadnog Balkana da razmišljaju o budućnosti i potraže optimalna rješenja za kompleksnu situaciju. Shvativši situaciju u kojoj se nalaze njihove zemlje u pogledu proširenja EU na Zapadni Balkan trojica čelnika, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev (SDSM) i premijer Albanije Edi Rama (PS) odlučili su se, da u oktobru 2019.godine „preuzmu sudbinu u svoje ruke“ i pokrenuli su izvornu vizionarsku ideju uspostave „mini Schengena“, koji je krajem jula 2021.godine prerastao u regionalnu inicijativu „Otvoreni Balkan“ i koji ne predstavlja zamjenu za članstvo u EU nego put ka ubrzanom članstvu i iskorištavanju postojećih nedovoljno neiskorištenih potencijala, koji će omogućiti ekonomski prosperitet.\nČelnici inicijative za regionalnu saradnju „Otvoreni Balkan“ sastali su se 21. decembra 2021, u Tirani/Elbasanu, gdje su potpisali nekoliko sporazuma, koji će olakšati promet ljudi, robe, kapitala i usluga između tri zemlje i olakšati poslovanje privrednicima. Potpisali su Sporazum o radnim dozvolama, koji omogućava radnicima iz Albanije, Sjeverne Makedonije i Srbije da lakše dobiju neophodne radne dokumente. Sporazum o integriranim sistemima elektronskih usluga treba da omogući građanima tri zemlje da podnose prijave u drugim zemljama na bilo kom mjestu. Potpisana su i četiri sporazuma iz oblasti veterinarstva i fitosanitarne inspekcije, koji će olakšati promet živih životinja te proizvoda biljnog i životinjskog porijekla.\nDobrosusjedski i bilateralni odnosi ključni za ekonomski prosperitet\nAnalitičari smatraju, da je „Otvoreni Balkan“ balkanska regionalna inicijativa za 21.stoljeće, jer će eliminirati granične kontrole i ostale barijera za lakše kretanje (ljudi, robe, kapitala i usluga) u regionu, omogućiti građanima da putuju samo uz ličnu kartu, kao i da se zaposle bilo gdje ukoliko imaju potvrdu o svojim kvalifikacijama, priznavanje diploma, kao i bolju saradnju u borbi protiv organiziranog kriminala i pomoć u slučaju prirodnih nepogoda. Suočavanje sa pandemijom Covid-19 je pokazalo šta znači međusobna saradnja kao i aktualna energetska kriza i međusobna solidarnost. Razmjena iskustva i pomoć u procesu pridruživanja EU između zemalja regiona je dragocjena.\nInicijativa „Otvoreni Balkan“ – jedan glas i šansa za sve\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je sve članove tzv. Balkanske šestorke (Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Albanija, Srbija), da pristupe „Otvorenom Balkanu“, uz sve razlike koje postoje po pitanju priznanja nezavisnosti Kosova.\nU djelovanju inicijative „Otvoreni Balkan“ kao iskustvo može poslužiti saradnja u okviru tzv. Višegradske grupe država (Mađarska, Poljska, Češka i Slovačka), koje vrlo često zajednički nastupaju u okviru EU sa jasno izraženim zahtjevima i stavovima. Čak štaviše, Višegradska grupa (V4) je formirana zbog toga, da bi te zemlje lakše i brže postale članice EU i NATO, što su i ostvarile. Zbog toga je važno, da zemlje regiona zajednički nastupaju prema EU i/ili drugim vanjskopolitičkim inicijativama sa jednim glasom, jer pojedinačno djelovanje je nedovoljno i ne garantira uspjeh.\nKosovo najizoliraniji prostor u Evropi\nProblemi sa regionalnom saradnjom i dalje su prisutni na Zapadnom Balkanu. Uspostavljanje „Otvorenog Balkana“ odbio je premijer Kosova Albin Kurti (LVV) objašnjenjem, da Kosovo ima jasno zacrtan put, a to je članstvo u EU i NATO. Čak su kosovski zvaničnici uključujući i premijera Kosova Kurtija izjavljivali, da se radi o pokušaju uspostavljanja četvrte Jugoslavije i „velike Srbije“. Slične razloge za odbijanje imao je i crnogorski predsjednik Milo Đukanović (DPS) i jedan dio čelnika u Bosni i Hercegovini. Iznenađuje činjenica da sličnu poziciju zauzima i aktualna crnogorska vlada, koja još uvijek nije napravila jasan otklon od politike i stavova Mila Đukanovića. Jedan dio političkih čelnika u regionu smatra, da se čak radi o stvaranju „velike Albanije“.\nAktuelni predsjednik Albanije Ilir Meta (LSI) je izjavio da, „Velika Srbija nije uspjela, a velika Albanija nije moguća“.\nAnalitičari smatraju, da je Kosovo najizoliraniji prostor Evropi, koji nema uspostavljen bezvezni režim sa državama članicama EU, čak nema uspostavljen bezvizni režim ni sa Bosnom i Hercegovinom što nanosi enormnu štetu Kosovo i njenim građanima. Čelnici Kosova moraju biti svjesni činjenice, da se u regionu mora uspostavljati saradnja i graditi zajedništvo, jer su na svjetskoj sceni takmaci regioni, a ne države. Upravo je EU regionalna integracija, a „Otvoreni Balkan“ je ekonomski klaster u nastajanju. Više nije pitanje, da li će se preostale zemlje pridružiti „Otvorenom Balkanu“ nego kada, jer će svako kašnjenje ogromno koštati njihove privrede i privrednike, koji kao poreski obveznici najviše uplaćuju u budžete svojih država. Neprihvatljivo je, da Kosovo proglašava dvomjesečno vanredno stanje zbog nedostatka električne energije umjesto da se u okviru „Otvorenog Balkana“ solidarno obrati za pomoć.\nNezamisliv je ikakav ekonomski prosperitet, ukoliko dobrosusjedski odnosi nisu izgrađeni i njegovani. Toga su potpuno svjesni čelnici Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije u pokušaju svog historijskog zbližavanja, saradnje i zajedništva kroz regionalnu inicijativu „Otvoreni Balkan“. Perspektiva regiona Zapadnog Balkana je u međusobnom razumijevanju, povezivanju i saradnji, a da bi se to ostvarilo potrebno je osigurati trajan mir i stabilnost. Kada svih šest zemalja Zapadnog Balkana zajednički nastupe sa jednim glasom prema EU, to će predstavljati novi kvalitet i snagu. Neiskorištene su brojne međusobne mogućnosti sinergije i saradnje. Ekonomija obima je važan moment za regionalnu saradnju. „Otvoreni Balkan“ je ekonomski klaster u nastajanju i predstavljat će konkurentsku prednost zemalja i regiona. „Otvoreni Balkan“ je mirovni projekat i predstavlja izbor između prošlosti i/ili budućnosti. Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić je na samitu u Tirani rekao: »Manje razmišljati o prošlosti, više o budućnosti“. U to je potrebno uvjeriti Kosovo, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru.\nLjubljana/Bruxelles/Washington/Tirana, 30. decembar 2021


novinar - Antistres Vodič\nNaslovna / Tag: novinar\nNe propustite svoje kočije sreće\nNovac jeste važan, ali ako pokrećete svoj biznis, onda sa sigurnošću tvrdim da sopstveni posao ni slučajno ne može uspešno da se vodi i razvija ako nema ljubavi prema takvom poslu, ako u njemu ne nalazite zadovoljstvo, napisala je u svojoj prvoj knjizi „Preduzetništvo – moj izbor“, naša sagovornica, Biljana Trifunović, diplomirani ekonomista, sa bogatom biografijom iz oblasti realne ekonomije, ...\tOpširnije »\nKada sam počinjao sa emisijom „Tabloid“, goste smo zvali sa fiksnog na fiksni telefon. Samo su najveće zvezde imale – pejdžer. Svi smo sve tekstove kucali na pisaćim mašinama. TV program se emitovao sa „beta“ i „U-Matic“ traka (Jumatik). Plejbek se pevao uz muziku da gramofonskih ploča, kaseta. Nije postojao Youtube, Facebook, Instagram, Twitter. Ni mejlovi nisu bili „u modi“. ...\tOpširnije »\nPostoji stara mudrost kako ako hoćeš da znaš gde si pošao, moraš da znaš i odakle dolaziš. O Beogradu, varoši sa veoma prepoznatljivim duhom, priča naš sagovornik, autor knjiga o našem gradu…\tOpširnije »\nU ovom izdanju Portreta Plus biće reči o modi, novinarstvu i pozorištu. Gosti su Bojana Jovetić, Ratko Dmitrović i Milica Kralj Bojana Jovetić se nedavno predstavila prvi put u ulozi kreatorke a u emisiji otkriva zašto je ušla u svet mode i govori o svojoj novoj kolekciji i daljim planovima. Ratko Dmitrović, glavni i odgovorni urednik Večernjih Novosti, iznosi nam ...\tOpširnije »\nOni manje – više vole da pevaju i manje – više to i znaju. Nisu pevači, ali se bave nekim drugim zanimanjem po čemu su, kako se to kaže, „poznate ličnosti“. Ujedinila ih je želja da pomognu nekome čiji je život daleko od bajke. I to – pevanjem, da učestvuju u takmičenju u kojem je najmanja bitan pobednik a najvažnija ...\tOpširnije »\nNA SVET GLEDAŠ IZ LEPŠEG UGLA KAD RADIŠ ONO ŠTO VOLIŠ\nPre tri godine proglašen je za najmlađeg novinara u Srbiji, zatim je dobio nagradu za humanost i širenje kulture među mladima, a onda i priznanje grada Užica – Čuvar tradicije Zlatiborskog kraja. I to sve sa samo 22 godine života Nekada nas splet različitih okolnosti pošalje na put koji nismo planirali. Međutim, ispostavi se da se u tome osećamo sasvim ...\tOpširnije »\nNovinar Aleksandar Saša Ignjatović ne tvrdi da njegovi načini na koje pobeđuje stres mogu da pomognu svakome, ali smatra da nema tehnike koju ne treba isprobati. Muzika, dečji smeh, utakmica… pa tako redom… Novinarska profesija važi za izuzetno stresnu. Kad se tome doda suludi ritam života u 21. veku, ekonomska kriza, svi pritisci potrošačkog društva, lična ambicija i jedan tinejdžer ...\tOpširnije »


Radni odnos člana uprave trgovačkog društva - DA ili NE?\nČlanak:Radni odnos člana uprave trgovačkog društva - DA ili NE?\nZakonom o radu propisani su načini i uvjeti za zasnivanje radnoga odnosa. Dioničko društvo i društvo s ograničenom odgovornošću, kao društva kapitala u smislu odredaba Zakona o trgovačkim društvima, moraju imati upravu. Postavlja se pitanje opravdanosti da njezini članovi budu u radnom odnosu. Odgovor na to pitanje, s posebnim osvrtom na položaj ravnatelja ustanove, u ovome se članku iznosi argumentirano, na zanimljiv i transparentan način.


18:00h (UŽIVO, VIDEO) KAKAV SPEKTAKL U RIMU! Novak igra neverovatno, Rafa ga u stopu prati! Đoković - Nadal 4:4\nSKANDAL POSLE VENČANJA U RESTORANU? Marko polio Lunu vodom, pa zbog ovoga 6 134\t327\nLUNA I MARKO STIGLI U RESTORAN NAKON VENČANJA! Đoganijeva besna što se 5 156\t899\nKIJA KOCKAR POKAZALA DEČKA FUDBALERA! Pevačica prvi put javno objavila 404\t875\nANĐELA VEŠTICA IZVADILA SILIKONE POSLE 14 GODINA: Starleta dala savet svim 92\t181\nKRISTIJAN DONEO KONAČNU ODLUKU, OBRATIO SE PORODICI: Kristina grcala u 51\t161\nCECA ODRŽALA PRVI NASTUP NAKON DUGE PAUZE! Ražnatovićka sva u BELOM, pevala 28\t155\nKRISTIJAN OTKRIO SVE TAJNE IZ BRAKA SA SUPRUGOM IVANOM: Nije mi davala 55\t283\nKURIR SAZNAJE! LUNA ĐOGANI I MARKO MILJKOVIĆ SE VENČALI: Poznati par u 5 139\t371\nIKSRENO O SVEMU\nvmilica\t 09.11.2018. 00:17h 09:20h\n"Nijedan, sve je to tako trebalo da bude. Ljudi pišu, na meni je da se ne osvrćem na komentare, trebalo bi da se veruje u ono što ja kažem, ne što drugi iznose".\nSloba je nedavno snimio svoju novu pesmu "Kocka" koja će vrlo brzo ugledati svetlost dana, a mi nismo mogli a da ga ne pitamo da li naziv ove numere insinuira na prezime njegove bivše supruge Kristine Kije Kockar, ili je sve zaista slučajnost:\n"Nema, konotacija i metafora za tu pesmu jeste to da smo spojili ljubav i kocku. Mada, mnogi će se pronaći u njoj", rekao je zagonetno pevač.\nZanimalo nas je i da li Sloba uspeva da isprati dešavanja u drugoj sezoni "Zadruge", u kojoj učestvuje i njegova bivša devojka, Luna Đogani:\n"Slabo pratim dešavanja u "Zadruzi", pogotovo u poslednje vreme jer imam mnogo obaveza oko pesme i spota, eventualno kad mi neko nešto pošalje na Instagramu, onda pogledam. Izbegavam da gledam, iskreno, mnogo me opterećuje to, ne želim da unosim sebi negativnu energiju, da slušam neke gluposti o sebi, jer tamo uglavnom iznose neistine. Ne želim da sebi unosim negativnu energiju time, ne mislim jedinu na Lunu, mnogi su me spominjali u lošem kontekstu", istakao je Radanović.\n"Nisam to ispratio. Ne znam, oboje su odrasli ljudi i mislim da to mogu da ishendluju na pravi način i da izaberu najbolje za sebe", rekao je kratko Sloba.\nSloba Radanović rijalitiLuna ĐoganiDavid Dagojević\n(UŽIVO, VIDEO) KAKAV SPEKTAKL U RIMU! Novak igra neverovatno, Rafa ga u stopu prati! Đoković - Nadal 4:4 23\t28\nSKANDAL POSLE VENČANJA U RESTORANU? Marko polio Lunu vodom, pa zbog ovoga izgoreo od BESA! Đoganijeva se drži za glavu (KURIR TV) 6 134\t327\nLUNA I MARKO STIGLI U RESTORAN NAKON VENČANJA! Đoganijeva besna što se saznalo da se UDAJE, a evo ko je bio sa NJIMA! (KURIR TV) 5 156\t899\nKIJA KOCKAR POKAZALA DEČKA FUDBALERA! Pevačica prvi put javno objavila zajedničku fotku i poljupci PRŠTE! (FOTO) 404\t875\nANĐELA VEŠTICA IZVADILA SILIKONE POSLE 14 GODINA: Starleta dala savet svim devojkama, a evo kako IZGLEDA nakon što ih je UKLONILA! 92\t181\nZOLJOM NA SVADBI SKIDAO JABUKU SA KROVA: Urnebesan snimak kruži društvenim mrežama! Veselje, trubači i ĐURĐEVDAN (VIDEO) 93\t1k


Džanan Musa: Mi ćemo poginuti za BiH ako treba, bilo novaca ili ne!\nNaslovnica Krajina Bihać Džanan Musa: Mi ćemo poginuti za BiH ako treba, bilo novaca ili...\nBihać – Košarkaški savez BiH nalazi se u teškoj finansijskoj situaciji, pa je zbog nedostatka finansijskih sredstava naša reprezentacija koja je ljetos osvojila titulu evropskog prvaka morala da preskoči turnir koji bi im poslužio za pripreme za nastup na Svjetskom prvenstvu.\nNevjerovatno je kolika je nebriga države i društveno odgovornih firmi koje bi morale podržati ove momke. Sve to pogađa naše mlade košarkaše, a jedan od onih koji je dao svoj sud bio je najbolji kadet Evrope Džanan Musa.\n“Bez obzira što smo u slaboj finansijskoj situaciji, što bez gospodina Pere Gudelja ne bi ni igrali to finale Eurobasketa, ne bi ni došli do tog zlata i do te senzacije. Koliko god da je teško, ja na čelu tih momaka zajedno sa stručnim štabom, ovim putem obećavam da ćemo ginuti za BiH dres i da ćemo igrati do zadnje kapi krvi na parketu da predstavimo BiH u najboljem svjetlu na Svjetskom prvenstvu”, napisao je Džanan Musa na svom Facebook profilu.\nMusa je ponovio jedinstveni stav ove ekipe koja je jasno rekla da je spremna da pogine za svoju državu, jer to smatraju prije svega svojom obavezom.\nOlivera 7. siječnja 2016. At 07:11\nLepo je to Džanane što ćete ti i tvoji igrači u ekipi kao i stručni štab ginuti na parketu za BiH. Ta ista BiH je kada ste osvojili evropsku titulu bila ponosna na vas, a vaša zlatna medalja joj je došla kao pravi melem na ranu od sumorne svakodnevnice. Zato se nadam da vas neće zaboraviti ni država a ni društveno odgovorne firme i da će vam omogućiti dostojnu pripremu za Svetsko prvenstvo. Ako pak to bude izostalo, obratite se slobodno Miloradu Dodiku, on ima osećaj za sport i sportske uspehe i verujem da je veći BiH patriota kad je sport u pitanju od celog bošnjačkog rukovodstva na čelu sa Bakirom.


"Living Library" in Tutin / „Živa biblioteka“ u Tutinu – CSSP Civil Society Strengthening Platform\nOf the six attractive titles: “Professor,” “Feminist,” “Why Beat Me When I Love You,” “Volunteer on SOS Telephone,” “Victim of Domestic Violence,” and “Activist,” the book “Why Beat Me When I Love You” which talks about peer and relationship violence drew the most interest.\nThe “Living Library” is an innovative methodology for promoting human rights, equality, and combating racism and xenophobia. The methodology of “Living Libraries” is specific. Books are living people, carefully selected from social groups often subject to prejudice and negative stereotypes. Due to their position in society and belonging to a particular social group, these persons are stigmatized or discriminated against.\nIt functions just like a real library, where readers come to borrow a “book” for a limited time. In this way, in direct communication they convey to readers their life experiences and contribute to the fight against stereotypes, prejudices and discrimination.\nThe Council of Europe project, in which the Commissioner for Protection of Equality has the status of coordinator on the project, aims to reduce the impact of negative stereotypes and prejudices as key causes of discrimination in society. The project is supported by the Ministry of Youth and Sports.\nPrva u nizu aktivnosti pod nazivom “Živa biblioteka“ u okviru projekta Gender Lab održana je 17. Septembra u OŠ “Rifat Burdžević Tršo” u Tutinu, uz podršku udruženja “Impuls” iz Tutina i “Fenomena” iz Kraljeva. U „Živoj biblioteci“ ovom prilikom učestvovalo je više od 170 đaka.\nOd šest atraktivnih naslova: „Profesorka”, „Feministkinja”, „Što me biješ kad te volim”, „Volonterka na SOS telefonu”, „Žrtva porodičnog nasilja” i „Aktivistkinja” najviše interesovanja je izazvala knjiga “Što me biješ kad te volim” koja govori o vršnjačkom nasilju i nasilju u vezama.\n„Živa biblioteka“ predstavlja inovativnu metodologiju za promovisanje ljudskih prava, ravnopravnosti, te za borbu protiv rasizma i ksenofobije. Metodologija „Žive biblioteke“ je specifična. Knjige su živi ljudi, pažljivo odabrani iz društvenih grupa prema kojima često vladaju predrasude i negativni stereotipi. Zbog svoje pozicije u društvu i pripadnosti određenoj društvenoj grupi, ove osobe su stigmatizovane ili trpe diskriminaciju.\nŽiva biblioteka funkcioniše baš kao prava biblioteka, gde čitaoci dolaze da pozajme „knjigu“ na određeno vreme. Na taj način, u direktnoj komunikaciji čitaocima prenose svoja životna iskustva i doprinose borbi protiv stereotipa, predsrasuda i diskriminacije.\nProjekat Saveta Evrope, u kome Poverenica za zaštitu ranopravnosti ima status koordinatorke na projektu, ima za cilj da smanji uticaj negativnih stereotipa i predrasuda kao ključnih uzročnika diskriminacije u društvu. Podršku projektu daje Ministarstvo omladine i sporta.


Moj cvetni svet - My world of pressed flowers: Stambeni krediti\nOznake: Jorgovanka, plate, Stambeni krediti, švajcarac\nDrangulije 28. фебруар 2015. 00:49\nVerujem da ste u pravu! Samo, ne znam da li je iko u ovoj zemlji išta dobio iako jeste bio u pravu- po strani zakona i dokaza, naravno?\nPravda je vrlo subjektivna stvar. I shodno tome sve je nekako promenjivo. (ovo znamo mi koji smo imali nekih kontakta sa zakonom)\nDržim svima vama fige da uspete u tome što pokušavate. Verujem da treba puno živaca, vremena i strpljenja, ali koliko sam mogla do sada da primetim, ne manjka toga :) Što je dobro!\nOndinijana 04. март 2015. 07:13\nNisam baš upućena u ovu problematiku ali mislim da ste vi na neki način prevareni. Kasnije kada su shvatili da može nastati problem trebalo je neko da reaguje i da država ne dozvoli da to ode toliko daleko. Iskreno se nadam da će smisliti nešto da vam sve ovo olakšaju jer niste vi krivi. Pozdrav!


"Misteriozni degustatori" veæ 100 godina obilaze restorane širom sveta - Komentari -Život - B92.net\nŠirom sveta se u reklamama za restorane može èuti i videti kako baš u tom restoranu radi "kuvar sa Mišelinovom zvezdicom".\nIzvor: B92 nedelja, 9.12.2018. | 09:30\nHahahahah, 30e....pa da’l si ikad izasao iz Srbije??!\n(iznogud, 09. decembar 2018 13:56)\nMa ne, napisao je 30 kevra, valjda misli na 30 hiljada evra.\nTeško da to tako funkcioniše, mada ko zna, korupcija nije naš izum. Kako je napisao - èovek jeste kvarljiva roba.\n(only fools and horses, 9. decembar 2018 19:21)\n@iznogud: Ne! Vrtim prasence na ražnju, i dobro mi je!:)\n(Smuleco, 9. decembar 2018 17:38)\nKomentar dana ne na B92 vec na cijelom svijetu "das mu 10, 20 evra i on ti da zvijezdicu"\n(nolov, 9. decembar 2018 16:47)\nKaže se ispravno Miæelijin i tako treba da se piše.\n(Roðžer Milo, 9. decembar 2018 14:11)\nMa da....anonimno. Doðe baja, kaže, napravi mi najbolji obrok koji umeš, daj najskuplje vino, u kovertu stavi 10, 20, 30 kevra, i dobiæeš zvezdicu. A onaj sledeæi "anonimni" koji doðe, je utaljeni sa ovim prvim. Prosto. Ne kažem da je ovako uvek, ali sigurno je da neko od inspektora ne može da odoli iskušenju, i pored verovatno velike plate. Ljudi su generalno, "kvarljiva roba".\n(Smuleco, 09. decembar 2018 10:20)\n(iznogud, 9. decembar 2018 13:56)\nIz takvog restorana ides kuci gladan. 6 raviola punjenih sirom 18 e. Deci vina 11 e. Nikad vise.\n(dado, 09. decembar 2018 11:26)\nKvalitet kosta, ako si mislio da se u takvom restoranu najedes za 30e prevario si se. Za veceru za dvoje treba 300e na takvom mestu...\n(iznogud, 9. decembar 2018 13:54)\nДок се год код нас у свим ресторанима пуши, ништа од звездица. Нико нормалан не воли да једе у огромној пепељари.\n(zigi, 9. decembar 2018 13:18)\nMichelin se izgovara Mišlen i tako treba da se i piše. Ajd' prijatno u nekoj od naših dobrih kafana.\n(Njupadžija Neša, 9. decembar 2018 12:16)\nmoze da kaze ko sta hoce al' razanj je bog kulinarstva, mi smo balkanci i nama te mislenove perverzije ne trebaju, drz'mo se mi nase orginalnosti i tradicije takvi smo najbolji ;)\n(tri raznja, 9. decembar 2018 11:31)\n(dado, 9. decembar 2018 11:26)\nmozda i najbolji posao na svetu\n(Nagijev, 9. decembar 2018 10:36)\nU Sloveniji ima bar 10 restorana, koji bi mogli da budu sa tim Michelin zvezdicama. Ali niko nece. Njihove vezdice, njihova pravila, izgubis dusu. Svaka cast i onima koji imaju te zvezdice, ali nisu bas merilo svih merila.\n(Slovenac, 9. decembar 2018 10:32)\n(Smuleco, 9. decembar 2018 10:20)\nJoš novih 148 sluèajeva koronavirusa u Srbiji, ukupno 1.624


2020 Mart 13 | JZU Kantonalna bolnica Goražde\nObjavljen je tender za dogradnju, rekonstrukciju i adaptaciju prostora za potrebe uspostave dijaliznog centra Goražde. Tendersku dokumentaciju možete preuzeti u nastavku objave. Rok za dostavljanje ponuda je 07.04.2020.g., do 12h. Dijaliza_Predmjer Goražde dializni centar_predmjer vik Goražde_Hemodijaliza_Predmjer_FINAL PREDMJER RADOVA_gradjevinski_gorazde_FINAL Tenderska dokumentacija- rekonstrukcija i dogradnja prizemlja za potrebe dijaliznog centra Goražde\n13. Marta 2020. / Komentari isključeni za Dogradnja, rekonstrukcija i adaptacija prostora za potrebe uspostave dijaliznog centra Goražde / Read More\nAmbasador Narodne Republike Kine u BIH Ji Ping sastao se u Goraždu sa premijerkom Aidom Obucom i clanovima Vlade BPK Goražde nakon cega su zajendo obišli Kantonu bolnicu u kojoj uskoro pocinje gradnja Dijaliznog centra. U ove svrhe Ambasada Kine u BIH donirala je I dijalizni aparat u vrijednosti od 30 000 maraka kao izraz […]\n13. Marta 2020. | Filed under Donacije,Novosti | Read More\nObavještavamo Vas da sve aktuelne informacije vezane za koronavirus (COVID-19) možete pronaci na zvanicnoj web stranici Federalnog ministarstva zdravstva , kao i na zvanicnoj web stranici Zavoda za javno zdravstvo FBiH. Apelujemo ga gradjane da se pridržavaju preporuka nadležnih institucija.\n13. Marta 2020. | Filed under Novosti,Preporucujemo | Read More\nSvjetskoj zdravstvenoj organizaciji je 31. decembra/prosinca 2019. godine prijavljeno grupiranje ljudi oboljelih od upale pluca nepoznatog uzroka u gradu Wuhan, provincija Hubei u Kini. Pacijenti su pokazivali simptome povišene tjelesne temperature, otežanog disanja, a bolest je dijagnosticirana kao virusna upala pluca. Identificiran je novi koronavirus (COVID-19) koji prije nije izazivao bolest kod ljudi. Koronavirusi su […]\nDefinicija slucaja za COVID-19\n(bazirana na trenutnim dostupnim informacijama, može biti predmet revizije kada budu dostupne nove informacije) – 27.2.2020. – Sumnjiv slucaj A. Pacijent s akutnom respiratornom bolesti (povišena temperatura i barem jedan od znakova/simptoma respiratorne bolesti (npr. kašalj, kratkoda daha), I bez druge etiologije koja u potpunosti objašnjava klinicku prezentaciju I historija putovanja ili boravka u zemlji/podrucja […]\nSaniran prijelom natkoljenice kod motocikliste. Nastavljena uspješna saradnja Opce bolnice „Abdulah Nakaš“ iz Sarajeva i Kantonalne bolnice Goražde\nUspostava dijaliznog centra u BPK do kraja godine\nArhiva Odaberite mjesec Mart 2020 Mart 2019 Februar 2019 Januar 2019 Oktobar 2018 Januar 2018 Novembar 2017 Oktobar 2017 Septembar 2017 Juni 2017 Maj 2017 Maj 2015 Januar 2013 Decembar 2012 Juli 2012 Januar 2012 Novembar 2011


DETENHAJM 14. maj – Kuglaški savez Srbije\nDETENHAJM 14. maj\nOdređene seniorske reprezetacije Srbije za Šampionat sveta u Detenhajmu\nSrbija dobila jedan ženski tandem na žrebu kadetskog SP u Detenhajmu\nPejin barjaktar na otvaranju SP u Detenhajmu\nDETENHAJM, 14. maj (Info centar).- Mladi srpski kuglaš Ilija Jevremović, član kruševačkog Car Lazara, osvojio je bronzu na Svetskom kupu za pionire u Detenhajmu u Nemačkoj u disciplini pojedidnačno – za kombinaciju sa 1.117 čunjeva (miks parovi 579, pojedinačno – klasik 538). U disciplini pojedinačno – klasik osvojio je peto mesto i nedostajalo mu je osam čunjeva do bronzu.\nOvo je druga medalja mladog kuglaša, jer je prvog dana u disciplini miks parovi sa Kristinom Trošić, reprezentativkom kostolačkog Rudara, osvojio zlato! Mladi kuglaši Srbije završili su pionirski Svetski kup sa dve medalje – zlatnom u miks paru (Ilija Jevremović i Kristna Triošič) i bronzanom Ilije Jevremovića pojedinačno klasik. U bodovanju za prestižni Kup nacija Srbija je treća iza Mađrske i Slovenije.\n– Nastavili smo tradiciju da u ovoj kategoriji, gde igraju najmlađi kuglaši i kuglašice uzrasta do 14 godina, osvajamo medalje- istakao je Mirko Čukvas, selektor kadeta koji je bio „zadužen“ i za pionire.- Ove dve su veoma važne i za dobru atmosferu, na ovom talasu dobrih vibracija ulazimo u borbe za trofeje u kadetskoj konkurenciji, jer već u ponedeljak 15. maja kadetkinje izlaze na staze u borbi za ekipna odličja.\nIlija Jevremović je, čini se, propustio u pojedinačnom delu šansu za još jedan greofej?\n– Platio je danak neiskustvu, ali i velikim očekivanjima, obzirom na visok rezultat u miks paru. Ova disciplina je prvi put uvedena ove godine i ušli smo u istoriju kao prvi osvajači zlata, što je takođe lepa stvar – naglasio je Čukvas.\nLjubomir Štetin, selektor kadetkinja brinuo je i o pionirkama:\n– Čestitam našoj maloj pionirskoj selekciji na ova dva trofeja. Na svih dosadašnjih pet pionirskih Svetskih kupova osvojili smo medalje! Kristina Trošić je odigrala pod pritiskom, očekivao sam više jer objektivno, vredi za mnogo veće rezultate i uz predan rad pred njom je lepa budućnost.\nKadetkinje, koje su pre dve godine bile vicešampionke sveta, ekipni deo igraće u ponedeljak. Ljubomir Štetin odredio je ovaj sastav: Brigita Zolnai (Vojvodina Novi Sad), Ivana Arsić (Rudar, Kostolac), Milena Jurišić i Vladana Obrenić (obe Kristal, Zrenjanin) i Višnja Živanović (Banat, Zrenjanin).\nREZULTATI, POJEDINAČNI PIONIRSKI SVETSKI KUP- kombinacija, kuglaši: 1. Silvan Menunger (Nemačka) 1.170 (miks parovi 592, pojedinačno – klasik 578), 2. Noel Korba (Mađarska) 1.125 (579, 546), 3. Ilija Jevremović (Srbija) 1.117 (579, 538) itd.\nPojedinačno – klasik: 1. Menunger 578, 2. Jakub Kirilo (Poljska) 557, 3. Korba 546…5. Jevremović 538.\nKuglašice – kombinacija: 1. Iris Zoran (Slovenija) 1.135 (593 i 542), 2. Lisa Gaser (Italija) 1.130 (567, 563), 3. Timea Hegeduš (Mađarska) 1.128 (551, 557).\nPojedinačno – klasik: 1. Hegeduš 577, 2. Gaser 563, 3. Noemi Budoi (Rumunija) 562 itd. Srbija nije imala u finalu predstavnicu.\nBilans medalja na pionirskom Svetskom kupu\nSlovenija 2 1 0 3\nNemačka 2 1 0 3\nMađarska 1 1 4 6\nItalija 0 2 0 2\nUkupno 6 6 6 18\nKolone znače zlatnih, srebrnih, bronzanih, ukupno medalja.\nDETENHAJM, 14. maj (Info centar)- Seniorske kuglaške reprezentacije Srbije završile su pripreme u staroj bazi, Banji Junaković za ekipni Šampionat sveta u u Nemačkoj u Detenhajmu od 19. do 27. maja.\nSelektor muške seniorske reprezentacije Srbije Miloš Ponjavić odredio je ovu devetorku da brani titulu u Detenhajmu: Vilmoš Zavarko, Daniel Tepša (obojica Sport Podbrezova), Uroš Jagličić, Baranj Čongor, Radovan Vlajkov i Miloš Simijonović (svi Beograd), Robert Ernješi i Igor Kovačić (obojica Segedin) i Milan Jovetić (Kordun, Kljajićevo).\nŽensku selekciju vodiće selektor Dragan Fatovič i odlučio se za ovih osam kuglašica: Zorica Barać, Hermina Lukač (obe Kristal, Zrenjanin), Renata Vilov (KSK Austrija), Kristina Ljubenković (Singidunum), Vesna Boškov i Olivera Čikoš (obe Banat, Zrenjanin), Marijana Oros i Maja Đukić (obe Radnički, Novi Sad).\nReprezentacije će krenuti na put ranije, jer je planirano da muška selekcija, trostruki šampion sveta, 17. i 18. maja odigra prijateljske mečeve sa klubom Rotenbergen u istoimenom mestu, dok će seniorke trenirati.\n– Dobro smo radili na pripremama i u kontrolnom meču reprezentacija je, sa šest najboljih rezultata, imala 4.044 čunja što je 32 čunja više od svetskog rekorda Mađara 4.012 – kaže selektor Ponjavić.- Možemo da se i pohvalimo rezultatima pojedinaca: Zavarko 696, Ernješi 688, Baranj 665, Vlajkov 664, Kovačić 652, Jovetič 652, Tepša 639… U Detenhamu se vraćamo na mesto uspeha jer smo 2009. osvojili prvu od tri titule, to su lepe uspomene koje će sigurno biti i dobar motiv i podstrek…\nKuglaši Srbije, branioci titule, su u „B“ grupi sa Poljskom, Slovačkom i Crnom Gorom. Međutim, Crna Gora je otkazala učešće i domaćini su dali šansu, kako kažu, „ambicioznim kuglašima i ekipama koji žele da osete atmosferu na SP“ da se prijave i popunjavaju staze na Šampionatu sveta u utakmicama: 20.maja u 11,30 protiv Češke (žene), 21. maja u 18,30 protiv Srbije (muškarci), 22. maja u 15,00 protiv Italije (žene), 23 maja u 11:30 protiv Poljske (muškarci), 24. maja u 8,00 protiv Bosne i Hercegovine (žene) i 25. maja u 15,00 protiv Slovačke (muškarci). Na sajtu www.sportkegel-wm-2017.de se primaju prijave… Na ovom sajtu je i link za prenose mečeva (lajv) koji će se naplaćivati…\nPraktično, muška reprezentacija Srbije, u prvom meču u nedelju 21. maja od 18,30 časova neće imati zvaničnog protivnika, jer je tada bila planirana utakmica sa Crnom Gorom. Drugi meč u grupi je u utorak 23. maja protiv Slovačke (8,00), a poslednja utakmica je u četvrtak 25. maja protiv Poljske (18,30).\nSastavi ostalih grupa – „A“: Nemačka, Rumunija, Slovenija, Estonija, „C“: Mađarska, Češka, Francuska, Danska, „D“: Austrija, Hrvatska, Italija, BiH.\nDame, koje su na prošlom Šampionatu osvojile sjajno peto mesto, što je jedan od najboljih plasmana u poslednje vreme, su takođe u „B“ grupi sa Hrvatskom, Francuskom i Poljskom.\n– Jedan od ciljeva na ovim pripremama je bio da srušimo 3.600 čnjueva i da napravimo prosek od 600 čunjeva po igračici i to smo i uradili oborivši 3.665 čunja. Ovaj rezltat je najbolji pokazatelj da sa ogromnim samopouzdanjem i optimzmom odlazimo na SP. Čak četiri kuglašice imale su više od 600 čunjeva: Đukić 653, Barać 616, Ljubenković 605, Oros 603… Obaveza je da na SP prođemo prvi krug, u našoj grupi su zvanične šampionke sveta Hrvatice, potom se ukrštamo sa grupom gde su dve moćne ekipe Nemačka i Mađarska, ali kugla je okrugla i zašto da ne verujemo u sebe da možemo priredimo prijatno iznenađenje- optimista je Fatović.\nPrvu utakmicu kuglašice Srbije igraće 20. maja sa Francuskom (15,00), drugu 22. maja sa Poljskom (11,30) a poslednju u grupi 24. maja sa Hrvatskom (18,30), koja brani titulu.\nOstale grupe – „A“: Slovenija, Rumunija, Slovačka, Danska, „C“: Češka, Italija, BiH (Crna Gora odustala), „D“: Nemačka, Mađarska, Austrija, Estonija.\nPosle takmičenja po grupama, u četvrtfinalu (petak 26. maj) je ukrštanje prvi iz „A“ sa dugim iz „C“ i obrnuto, odnosno, prvi iz „B“ sa dugim iz „D“ grupe i obrnuto. Polufinala i finala su istog dana u subotu 27. maja.\nU Detenhajmu 2009. počeo je zlatni niz srpske muške reprezentacije. Osvojena je prva ekipna titula koju su kuglaši sa ovih prostora čekali još od zlata Jugoslavije 1976. u Beču. Vilmoš Zavarko, srpski reprezentativac i najbolji kuglaš sveta je tada sa 728 čunjeva prvi u svetu preskočio „granicu snova“ od 700 čunjeva na zvaničnim takmičenjima i postavio svetski rekord. Tada je bio još junior i ovo je trenutno važeći omladinski svetski rekord…\nSrpski kuglaši bili su šampioni sveta i 2011. u Sarajevu i 2015. u Špajherzdorfu. Na SP u Zalaegersegu 2013. osvojili su bronzu.\nSve ekipne medalje naše muške selekcije na Šampionatima sveta 20 (7-2-11)\nZlato (7): 2015, 2011. i 2009. (Srbija), 1976, 1959, 1957. i 1953. (Jugoslavija).\nSrebro (2): 2004. (SCG), 1955. (Jugoslavija)\nBronza (11): 2013. (Srbija), 2000, 1990, 1988, 1986, 1984, 1982, 1980, 1974, 1972. i 1966. (Jugoslavija).\nRumunija ima sedam zlatnih medalja: 2000, 1984, 1982, 1980, 1978, 1974. i 1966.\nPo četiri zlata imaju Mađarska (2013, 2007, 1988. i 1986) i Slovenija (2004, 2002, 1994. i 1992).\nPo tri zlata imaju Nemačka (2005, 1998. i 1996) i Nemačka DR (1972, 1968. i 1955).\nDva zlata ima SR Nemačka (1990. i 1970)\nTitulu još ima samo Čehoslovačka 1962.\nDo sada je odigran 31 ekipni Šampionat sveta. Od 2005. i Novog Sada igra se u neparnim godinama. Od 2011. se dodeljuju dve bronze.\nDETENHAJM, 14. maj (Info centar).- Žreb je hteo da Srbija dobije da popuni upražnjeno mesto sa jednim ženskim tandemom na kadetskom Šampionatu sveta koji počinje u ponedeljak 15. maja u nemačkom seocetu Detenhajm u blizini Karlseruea.\nU svim ostalim diciplinama, nije bilo sreće da se pruži još neka šansa za trofeje…\nKod kadetkinja u sprintu, Srbija ima dva mesta: Srbija 1 – Italija 3 i Francuska 1 – Srbija 2. Kod kadeta u ovoj disciplini, imamo pravo na dva kuglaša. Dueli su Hrvatska 1 – Srbrija 1 i Rumunija 2 – Srbija 2.\nSrbiju će predstavljati dva ženska tandema a parovi su : Slovačka 1 – Srbija 2 i Srbija 1 – Rumunija. U muškoj konkurenciji Srbija je ostala na jednom tandemu i igraće protiv Francuske.\nU miks tandemima, predstavljaće nas samo jedan mešoviti par, a rival će mu biti miks iz Slovačke.\n-U sprintu, na prvi pogled laki rivali Francuskinja i Italijanka, ali ne treba zaboraviti da kuglašice ovih zemalja uvek prirede po neko veliko iznenađenje na Šampionatima sveta i naše reprezentativke moraju da budu oprezne – komentar je selektora kadetkinja Ljubomira Štetina. – Dobro je što su naše takmičarke u dva dela žreba i mogu da se sastanu tek u finalu. Kod tandema, srpski predstavnici mogu da ukrste koplja u polufinalu, ali tada su već obezbeđene medalje. U našoj reprezetaciji su sve debitantkinje na velikoj svetskoj pozornici.\nSelektor kadeta Mirko Čukvas zadovoljan je, jedino, jer je u sprintu žreb „razdvojio“ naše predstavnike da se ne sastanu u prvoj fazi:\n– Sprint je uvek neka vrsta lutrije, potrebno je i malo sportske sreće i nadam se da će biti uz nas. Šteta što nismo dobili još neko mesto, bilo je dosta upražnjenih posle otkaza obe selekcije BiH U tandemima, rivali su nam uvek neugodni Francuzi. Upozoriću igrače da moraju da budemo maksimalno motivisani i da odigraju bez opuštanja – podvukao je Čukvas.\nSelektori će odrediti imena takmičara i takmičarki u tandemima po završetku ekipnog dela.\nRaspored takmičenja u Detenhajmu na kadetskom SP je – 15. maj: ekipno – kadetkinje, 16. maj: ekipno – kadeti, 17. maj: tandemi (kadeti i kadetkinje), 18. maj: miks tandemi i pojedinačno – sprint, 19. maj: finale pojedično – klasik. Podeliće se medalje i u pojedinačnom – za kombinacija. Računaće se rezultati iz ekipnog dela i pojedinačno – klasik.\nNa prošlom kadetskom ekipnom i pojedinačnom Šamponatu sveta 2015. u Špajherzdorfu u Nemačkoj, srpski mladi kuglaši i kuglašice osvojili su ukupno sedam medalja, tri zlatne, dve srebrne i dve bronzane. Zlatom su se okitili Hermina Lukač (pojedinačo – klasik), Marko Antić i Sebastijan Molnar (tandem), Marko Antić i Hermina Lukač (miks tandem), srebrne medalje pripale su Kristini Ljubenković (pojedinačno za kombinaciju) i ženskoj reprezentaciji u kojoj su bile Hermina Lukač, Kristina Ljubenković, Angela Zolnai, Ana Boškov i Olivera Čikoš, dok su se bronzama okitili Kristina Ljubenković (pojedinačno – klasik) i Hermina Lukač (pojedinačno -za kombinaciju).\nDETENHAJM, 14. maj (Info centar).- Kadetski reprezentativac Srbije Dušan Pejin nosio je srpsku zastavu na svečanom otvaranju kuglaškog Šampionata sveta u nemačkom seocetu Detenhajmu.\nU defileu pred prepunim gledalištem, bili su srpske kadetkinje i kadeti sa predstavnicima još 12 zemalja.\nUgledne zvanice pozdravili su direktor takmičenja Harald Sajc, gradonačelnica Detenhajma Ute Gibelbeker, predstavnici opštine I lokalne samouoprave kao i i potpredsednik Međunarodne kuglaške federacije na devet čunjeva Jirži Jančalek (Češka). Izveden je i bogat kulturno umetnički program.\nDetenhajm, selo sa oko 6.400 stanovnika u okrugu Karslrue u pokrajini Baden Vinterberg, je drugi put u poslednjih deset godina domaćin Šampionata sveta. Prvi put je Detenhajm ugostio najbolje svetske kuglaše u maju 2009. u školskoj dvorani pored koje je i bazen. Seniori Srbije su osvojili prvu od tri šampionske titule upravo 2009.\nTakmičenje na kadetskom Šampionatu sveta počinje u ponedeljak 15. maja kada će se srpske kadetkinje, vicešampionke sveta iz Špajherzdorfa 2015. boriti za ekipne medalje. Po završetku kadetskog prvenstva, od 19. maja do 27. mama odigraće se ekipni seniotski Šampionat sveta.\nKuglana je montirana u školskoj dvorani koja može da primi oko 2.500 gledalaca, i ima osam staza proizvođača Alborna. Staze i daske položnice su zelene boje koja je preovladava i na čeonom delu kuglane a kugle su tamne boje.


Ukazao je i da na ovoj sednici niko nije pozvao druge zemlje da priznaju Kosovo\nObjavljeno: 01.11.2019. 07:50h\nDačić je u izjavi za Tanjug, posle sednice SB UN o situaciji na KiM, rekao da je primetna velika razlika u tome kako su sednice izgledale pre nekoliko godina, a kako sada.\n"Očigledno da je Srbija veoma ojačala svoju spoljnopolitičku poziciju, da su aktivnosti predsednika Aleksandra Vučića i njegovo učešće na jednoj od prošlih sednica SB i naša sveukupna politika doprineli da se bolje razume situacija oko KiM", rekao je Dačić.\n"Promenile su se stvari, ali mi ne možemo da budemo zadovoljni situacijom na KiM, kako se ispunjavaju sve međunarodne obaveze koje je Priština preuzela i zato je neophodno da se o KiM raspravlja stalno na SB", rekao je Dačić.\nGovoreći o toku sednice, Dačić je rekao da je pozvao međunarodnu zajednicu da se izjasni o pokušaju insceniranja navodnog trovanja članova CIK prilikom prebrojavanja srpskih glasova, navodeći da jasno je predočen zaključak prištinskih lekara da nema reči o trovanju.\nDačić je na sednici pozvao međunarodnu zajednicu da se izjasni i o stavovima Aljbina Kurtija, koji govori da će Briselski sporazum biti mrtvo slovo na papiru, zapitavši "šta to znači, zašto smo uopšte pregovarali?" Dačić je rekao da se osnovna poruka sednice SB UN odnosila na objavljivanje internog izveštaja Unmika o incidentu u maju, kada su prištinske snage bezbednosti praktično lišile slobode i primenile silu prema pripadniku Unmika i jednom lokalnom službeniku, nanevši im teške telesne povrede.\n"Glavni zaključak je da se poziva Priština da kazni sve odgovorne. To je jasan odgovor na sve one priče kada je Vljora Ccitaku pokušala da opravda ovakav gest Prištine", rekao je Dačić u izjavi.\n"Mi smo izneli sve primere za kršenje ljudskih prava Srba na KiM, da predočimo kakvim se lažima Priština služi, počev od priče o dekolonizaciji pa do priče da nisu imali pravo na korišćenje svog jezika i pisma u bivšoj Jugoslaviji", rekao je Dačić.\nJA DA BRANIM INTEGRITET TZV. KOSOVA OD KURTIJA? DAČIĆ OŠTRO: Hoće da bude premijer tzv. Kosova bez zastave\nKURTI ĆE BITI PORAŽEN AKO BUDE IGRAO PROTIV MENE: Predsednik Vučić zagrmeo!\nIvica DačićKosovoKiMKosovo i MetohijaSednicaPromenaNezavisnost KosovaSB UNPrištinaSpoljna politikaMinistar spoljnih poslova


Poslanicima DF Zogoviću, Mandiću i Kneževiću određen pritvor, štrajkuju glađu - Novinar.rs\nPoslanicima Demokratskog fronta (DF) Milunu Zogoviću, Andriji Mandić i MIlanu Kneževiću određen je pritvor do 72 sata posle saslušanja u Osnovnom državnom tužilaštvu Crne Gore. Kako su objavile podgoričke Vijesti, oni su započeli štrajk glađu.\nPoslanik DF-a Slaven Radunović rekao je da su Mandić i Zogović odlučili da od danas štrajkuju glađu. On je dodao da je u toku državni udar, a da određivanje pritvora njegovim kolegama znači osvetu prema najvećem opozicionom bloku, prenose Vijesti.\nIspred Osnovnog državnog tužilaštva u Podgorici okupljen je veliki broj pristalica DF, koje su uzvikivale “Mićo” i skandirale “MIlane, Milane”, kada je Knežević izvođen iz policijske marice. Dok ga je policija uvodila u zgradu Tužilaštva, on je okupljenim pristalicama poručio “nema predaje”.\nKako prenosi agencija Fonet, Osnovno državno tužilaštvo Crne Gore ranije je saopštilo da će poslanici Demokoratskog fronta (DF) Andrija Mandić, Milan Knežević i Milun Zogović biti saslušani u svojstvu osumnjičenih, posle čega će državni tužilac, kako se navodi, odlučiti o daljem postupanju.\nPrema oceni Tužilaštva, Zogović je osumnjičen za napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti, a Mandić i Knežević za sprečavanje službenog lica u vršenju dužnosti. Svoj trojici stavlja se nateret da su napali predsednika parlamenta Ivana Brajovića i sprečćavali ga da radi.\nPoslanici DF su uhapšeni u četvrtak uveče zbog incidenta na sednici Skupštine Crne Gore na kojoj je usvojen Zakon o slobodi veroispovesti.\nIncident se dogodio tokom rasprave o Zakonu o slobodi veroispovesti kada su privedeni svi poslanici Demokratskog fronta.\nKnežević: Kandidovaću se za predsednika CG! Iza Informera stoji Beba Popović; Đukanović je pomogao Vučiću da dođe na vlast.\nPosted in REGIONTagged #ANDRIJA MANDIĆ #CRNA GORA #DEMOKRATSKI FRONT #MILAN KNEŽEVIĆ #ZAKON O SLOBODI VEROISPOVESTI\nSrbija kreće u poteru: Građani se organizuju i kreću u potragu za Monikom\nSrbija kreće u poteru: Građani se organizuju i kreću u potragu za Monikom Posle više od 8 dana bezuspešne policijske potere za otmičarem Ninoslavom Jovanovićem, poznatijem kao “Malčanski berberin”, za […]


Pankrti – Nadlanu.com\nObjavljeno 11. dec 2007. / 08:36:30\nKada bismo se, kojim slučajem, vratili u osamdesete godine 20. veka, ovaj tekst bi u glasniku lokalnih dušebrižnika za tekovine socijalističke revolucije počeo konstatacijom da je situacija urgentna i da je potrebno preduzeti sve neophodne mere kako bi se preispitalo ko to i s kojom namerom uništava sluh socijalističke mladeži. Nema više crvenih pionirskih marama, nema SKOJ-a, ostali su "Pankrti", duh pobune i nepristajanja na lagane melodije. Studentski kulturni centar i Beograd se dobro drže, uprkos svemu.\n- Pa, lutko, kako si mislila da dođeš na pank koncert, a da te ne zgaze i ne poliju pivom - opominju matori pankeri sve one koji su bili nespremni na šutku u prvim redovima. Kružok neizlečivih opozicionara svakoj ljudskoj gluposti, pijane i senilne “bagre”, raste i posle 30 godina. U prvim redovima su oni koji još nisu shvatili da se karijera ne gradi u školi, nego na ubrzanom kursu za mlade političke lidere i ne na pank koncertu, nego na nekom splavu.\nTo nije shvatio ni Pero Lovšin ni “kopilani”. Pero ima 52 godine i umesto da, kao neki njegovi nekadašnji kritičari, ali i oni s kojima je vodio “rovovsku borbu” protiv primitivizma i ludila jedne ideologije bude ministar inostranih poslova, savetnik predsednika ili bar stručnjak za marketing, on se latio mikrofona. Ne zna da svira osim ako mu se pri ruci ne nađe flaša viskija, da zagrebe žice po gitari.\nDobro, pa niko ne može sve da ima, ali malo je onih koji su spremni da plate cenu života van sistema i bez psihijatra. Vremenu se opire polet, kao i onda kad su slovenački “Pankrti” “izazivali fizičku i duhovnu lenjost kod mlade generacije”, “pljuvali po socijalizmu” i svojim nastupima vređali “građansku uljudnost”.\nDevojke s crnim karminom na ustima, cokule, poneka štiklica i obavezne pocepane pantalone i čarape, zihernadle, pivska isparenja, čudne frizure, ali i mnogo “umivenog sveta” i onih koji se uporno bore protiv malograđanske uljudnosti pozdravlja dizajner Mirko Ilić rečima: "Pankrti – Jugoslavija: 1:0."\nMalo evociranje prošlih dana, tek da se zna da “nikad nije bilo da nekako nije bilo”, neizbežno pominjanje legendarne Azre i Džonija Štulića, još neizbežnije ovacije na pomen ovih imena i koncert posle jednog sata čekanja može da počne. Solidan odziv Beograda, mada se pamte i bolji dani. Možda je u pitanju zimski umor, ili je "mrtvom panku" ponovo odzvonilo. I pored svega, našlo se dosta onih koji pamte muziku prvog pank benda iza "gvozdene zavese".\n- Pozdrav za Beograd, Crvenu zvezdu, Partizan… Promenili su nam se stari gospodari, došli su neki novi, opasniji i gluplji od starih - priča lider "Pankrta" Pero Lovšin, a peva "Gospodar", "Lepi i prazni", "Ljubljana je bulana", "Totalna revolucija", "Hleba i igara", "Anarhist", "Osmi dan", "Jest sam na liniji"…\nI pored jezičke barijere, neke pesme publika peva na slovenačkom jeziku. Svirka bez pardona, bez pauze, za one koji više vole da skaču nego da igraju na kocertu. Pa, za promenu, i to je dobro, pomalo uspavanu beogradsku publiku naterali su da skače Boris Krambeger, Bogo Pretnar, Slavc Colnaric i nekadašnji gitarista Peti Smit, Ivan Kral. Iskusni muzičari znaju posao, sviraju i vezanih očiju…\nOko dva sata prašenja, pesme sa svih albuma. Muziku koja para bubne opne, i uz koju nema spavanja i zevanja, vreme nije pregazilo. Nađe su tu još pokoja crvena zvezda petkokraka, onako iz fazona ili iz čuvenog inata svima. Dva bisa i za kraj - "Bandiera rossa".\nIako je sve manje "čiroki" frizura - pa ko će da zaposli nekog s krestom na glavi? - još ima onih koji ne pristaju da žive na Orvelovoj farmi, gde su sve životinje jednake, a samo svinje malo jednakije od drugih. "Pankrti" su se vratili da nas podsete i na to.\nLjubljana je bulana i Beograd je bulana.\nFotografija: Sanja Knežević


Tanji od dlake, jači od čelika: Objavljen PRIRUČNIK za proizvodnju materijala BUDUĆNOSTI - Bizlife.rs\nGrafen se zbog neverovatne snage i širokog spektra upotrebe smatra materijalom budućnosti, a evropski istraživači su upravo objavili priručnik za njegovu proizvodnju.\nPriručnik je objavio konzorcijum Graphene Flagship sastavljen od univerziteta i kompanija. Osnovan 2013. godine, jedan je od tri velika naučna projekta koja finansira EU sa budžetom od više od milijardu evra do 2023. godine.\nKonzorcijum se nada da će priručnik povećati „prisutnost“ materijala koji ima potencijal za revoluciju svih industrija.\nGrafen je sloj atoma ugljenika dobijen iz grafita, koji možemo naći, na primer, na vrhu olovke.\nUređen po uzorku saća, on je 200 puta jači od čelika, tvrđi od dijamanta i prenosi i toplotu i struju bolje nego bilo koji drugi materijal, uključujući zlato ili bakar. A takođe je milion puta tanji od dlake.\nSedamdeset istraživača učestvovalo je u izradi besplatnog priručnika na 500 stranica.\n“To je velika knjiga koja obuhvata opis mnogih najvažnijih metoda za proizvodnju grafena i drugih dvodimenzionalnih materijala”, rekla je za Mar Garcia Hernandez iz Graphene Flagship-a.\nIstraživači iz Graphene Flagship-a pokazali su da postoji najmanje 1.800 različitih slojevitih materijala, ali dosad je samo nekoliko zaista istraženo.\nFleksibilnost, provodljivost i otpornost ovog materijala odlike su koje znače da se on može koristiti u raznim industrijama kao što su vazduhoplovstvo, astronomija, medicina, energetika ili elektronika.\nInače, prve prototipne oblike proizvoda napravljene od ovog metala počeli su da izrađuju Airbus, Fiat-Chrysler, ABB grupa, ali i Siemens.


Kandidat za Vrhovni sud Bret Kavano (desno) sa predsedavajućim senatskog Odbora za pravosuđe Čakom Graslijem, republikancem iz Ajovedanas na Kalitol hilu (Foto: AP/Andrew Harnik)\nPretres za potvrdu nominacije Breta Kavanoa za sudiju Vrhovnog suda SAD imao je buran početak, s obzirom da je nekoliko demonstranata glasno protestovalo zbog njegeove nominacije, dok su manjinske demokrate neuspešno pokušale da odlože proceduru, dok se dokumentacija na više hiljada strana o Kavanoovom radu u Beloj kući u prošlosti ne objavi.\nDemokratski zakonodavci žalili su se da zvaničnici Bele kuće pod rukovodsvom predsednika Donalda Trampa ne omogućavaju pristup dokumentaciji s početka 2000-ih, kada je Kavano služio kao administrativni sekretar u administraciji republikanskog predsednika Džordža Buša mlađeg. Senatori Demokratske strane kažu da žele da iskoriste taj materijal da bi se informisali pore nego što budu ispitivali 53-godišnjeg sudiju apelacionog suda.\n"Apelujem na vaš osećaj pristojnosti i poštenja", rekao je demokratski senator iz Nju Džersija Kori Buker predsedavajućem Odbora Čarlsu Grasliju, tražeći da se glasa o odlaganju pretresa. Međutim, republikanac iz Ajove odbacio je Bukerov i zahteve ostalih demokrata u Odboru, o tom da li bi trebalo odložiti pretres dok se više dokumenata ne obelodani.\nGrasli je rekao da je već dostupno više dokumenata o karijeri Breta Kavanoa u Vašingtonu, nego što je to bio slučaj sa drugim kandidatima za Vrhovni sud, uključujući i 300 njegovih odluka kao sudija Apelacionog suda u Vašingtonu. Pošto je odbacio mogućnost odlaganja pretresa, Grasli je održao svoju uvodnu reč, dok je obezbeđenje nastavilo da izbacuje demonstrante koji su ga uzvicima ometali.\nJedna od demonstranata na današnjem pretresu o nominaciji sudije Kavanoa za Vrhovni sud\nOdbor za pravosuđe primio je 415 hiljada stranica dokumentacije o vremenu koje je kandidat za Vrhovni sud proveo u Beloj kući za veme predsednika Buša, ali 147 hiljada tih stranica su i dalje zapečaćene za javnost. Zvaničnici Trampove administracije rekli su da Odboru neće omogućiti pristup skoro 102 hiljade stranica zbog osetljivosti sadržaja, a u ponedeljak uveče predali su 42 hiljade stranica.\nKavano: Ja sam na strani zakona\nKavano je predstavio svoju porodicu u prepunoj prostoriji, ali je uglavnom ćutao dok su demokrate neuspešno pokušavale da izdejstvuju odlaganje pretresa.\nPred današnji pretres, Bela kuća je objavila neke delove Kavanoove planirane uvodne reči, u kojoj tvrdi da će biti objektivni arbitar prilikom donošenja odluka o slučajevima pred najvišim sudom u SAD.\n"Dobar sudija mora da bude neutralni i neopredeljeni arbitar, koji ne favorizuje jednu ili drugu stranu ili politiku", navodi se u izvodima iz uvodne reči, u kojima Kavano proglašava da "slučajeve neće procenjivati prema ličnim ili političkim preferencama".\n"Ja nisam sudija koji je na strani tužioca ili okrivljenog. Nisam za odbranu ili tužilaštvo. Ja sam sudija koji je na strani zakona".\nUkoliko bude potvrđen, Kavano će zameniti sudiju Entonija Kenedija, umerenog konzervativca, koji je u nekim važim slučajevima, glasao zajedno sa liberalnim sudijama i doprineo očuvanju prava na abortus, gej prava i takozvane afirmativne akcije, kako bi se povećao broj pripadnika manjinskih zajednica na univerzitetima.\nMeđutim, nezavisni analitičari suda veruju da Kavanoove odluke na položaju sudije federalnog apelacionog suda u Vašingtonu, predstavljaju nagoveđštaj da bi on potpuno mogao da promeni ideološku ravnotežu i najviši pravosudni organ u SAD preusmeri u konzervativno telo u narednih nekoliko decenija.\nBela kuća se nada da će Senat u punom sastavu potvrditi 53-godišnjeg Kavanoa za devetog člana najvišeg američkog suda tokom ovog meseca, na vreme da bi popunio prazninu ostalu posle penzionisanja sudije Kenedija, kada sud započne novi mandat 1. oktobra.\nMeđutim, demokrate su od početka obećale da će se boriti protiv Kavanoove nominacije, strahujući da bi njegovo doživotno postavljenje moglo da osigura da Vrhovni sud decenijama bude snažno konzervativan.\nDemokrate će verovatno pokušati da predstave Kavanoa kao nekog ko je previše povezan sa Trampom i ko će se truditi da vodi konzervativnu agendu u visokom sudu. Od republikanaca se očekuje da će pokušati da oslikaju kandidata kao nezavisnog mislioca i principijelnog pravnika.\nJedna od glavnih tema o kojoj će Kavano biti temeljno ispitan biće odluka Vrhovnog suda iz 1973. u slučaju Ro protiv Vejda, u kome je ženama dato pravo na abortus.\nKavano, koji se borio za zaštitu prava na život, nije rekao da li veruje da je taj slučaj zaključen ispravno i nije verovatno da će to uraditi tokom pretresa.\nDruga ključna tema biće Kavanoovi pogledi na izvršnu vlast. Kavano je zagovarao da predsednik treba da bude oslobođen građanskih parnica, krivičnog gonjenja i istraga dok je na dužnosti. Taj stav oblikovan je njegovom ličnom umešanošću u istragu kada je radio za nezavisnog istražitelja Kena Stara, tokom istrage predsednika Bila Klintona, kasnih 1990-ih godina.\nTo pitanje bi moglo da bude značajno za Trampa, ukoliko visoki sud bude pozvan da donosi presudu u vezi sa istragom specijalnog tužioca Roberta Milera o vezama Trampove administracije sa Rusijom, koja je u toku, ali i nekoliko građanskih tužbi protiv Trampa koje su na čekanju.\nKavano će se takođe suočiti sa teškim pitanjima o kontroli čovekove okoline, afirmativne akcije ("pozitivne diskriminacije") i o konfliktu između religijskih verovanja i prava homoseksualaca.\nKavanoov učinak sudskih mišljenja pokazuje da je on konzervativac, koji se protivi abortusu i koji podržava korporacije protiv vladinih regulativa. On je i katolik koga podržavaju evangelističke hrišćanske grupe.\nVećina nezavisnih analitičara Vrhovnog suda predviđa, sudeći prema stotinama odluka koje je Kavano napisao na apelacionom nivou sudstva, da će on, ukoliko njegova nominacija bude potvrđena, češće biti na strani konzervativaca, a ne kao sudija Kenedi, koji je povremeno znao da stane na stranu svojih liberalnih kolega u najvišem sudu.\nEventualno glasanje punog Senata o Kavanou trebalo bi prema očekivanjima da bude tajno, u situaciji u kojoj republikanci, posle smrti republikanskog senatora Džona Mekejna, imaju tesnu većinu od 50 prema 49. Međutim, guverner Arizone Dag Dusi ima obavezu da prema zakonima države imenuje drugog republikanca kao zamenu Mekejnu. On je rekao da očekuje da će to uraditi narednih dana.\nArhiva - Predsednik Donald Tramp razgovara sa sudijom Bretom Kavanom o njegovoj nominaciji za Vrhovni sud, u priusutvu Kavanove porodice, u Istočnoj sobi Bele kuće, 9. jula 2018.\nUkoliko svi republikanci, njih 51, budu podržali Kavanoa, on bi mogao da postane 114. sudija Vrhovnog suda. U ovom momentu, ni jedan republikanac nije rekao da će glasati protiv Kavanoove nominacije, dok ni jedan demokrata nije rekao da je će je podržati.\nOd demokrata se očekuje da većinom glasaju protiv Kavanoove nominacije, mada trojica demokratskih senatora, koji su glasali za prvu Trampovu nominaciju za sud, za Nila Gorsača, tek treba da se oglase, da li se protive ili podržavaju Kavanoa, posle pretresa o potvrdi imenovanja.\nDemokratskim predstavnicima u Senatu Džou Doneliju iz Indijane, Hajdi Hajtkamp iz Severne Dakote i Džou Mančinu iz Zapadne Virdžinije, predstoje teške bitke za ponovni izbor, u novembru, u državama u kojima je Tramp na izborima 2016. lako pobedio. Oni bi mogli da se suoče sa pritiskom glasača da podrže Trapov izbor za sudiju.


Press Online :: Nedeljnik :: Zašto Srbi treba da navijaju za Hrvatsku / print=true\n06. 06. 2012. - Autor: Piše Veljko Miladinović\nZašto Srbi treba da navijaju za Hrvatsku\nNavijanje „protiv Hrvatske", navijačko pravo koje ni Haški tribunal ne može da oduzme, u sledećim kvalifikacijama biće logično samo po sebi, ali ako je verovati zakonitostima moderne fudbalske istorije, za srpsku reprezentaciju biće najbolje da Hrvatska na ovogodišnjem EP postigne značajan uspeh\nRetki su Srbi koji će zaista „zapeti" za „kockaste", ali ako oni doguraju do četvrtfinala, to bi moglo da bude dobro po nas\nMožda je istorija i u fudbalu, kao i u „stvarnosti", učiteljica života, ali rezultati na velikim takmičenjima reprezentacija koje smo zvali „našim" pokazuju da mi od istorije nismo mnogo naučili. Ponavljanje istih boljki zbog kojih izostaju veliki rezultati, nefunkcionalni odnosi u ekipi i ciklična propuštanja velikih takmičenja odlikuju istoriju srpsko-jugoslovenskog fudbala.\nEvropa slavi početak novog kontinentalnog šampionata, a srpska fudbalska reprezentacija priprema se za početak kvalifikacija za naredni mundijal, sa prepoznatljivim optimizmom koji poziva na „vostajanje fudbalske Serbije".\n3 puta su reprezentacije Jugoslavije i Srbije bile svetski prvaci u fudbalu - ali samo na nezvaničnoj listi koju vodi sajt UFWC uz podršku kultnog fudbalskog magazina „FourFourTwo", i gde se vlasnik titule postaje kao u boksu - pobedom nad aktuelnim prvakom\nSudbina, kako zna da se poigra sa Balkanom, Srbiji je u kvalifikacionoj grupi kao glavnog konkurenta dodelila Hrvatsku. Sportskim rečnikom „večitog rivala", a narodnim jezikom - koliko god to zvučalo suprotstavljeno modernim regionalnim trendovima - najvećeg neprijatelja. Koliko god se prostor bivše Titove države svakodnevno pročišćava od međunacionalnih tenzija, ovakva podela karata za ekstremnije navijače jeste situacija „dva u jedan" - ne mora se odvojeno navijati „za Srbiju" i „protiv Hrvatske".\nTo navijanje „protiv Hrvatske", navijačko pravo koje ni haški tribunal ne može da oduzme, u kvalifikacijama biće logično samo po sebi.\nIpak, ako je verovati zakonitostima moderne fudbalske istorije, može se očekivati da će za srpsku reprezentaciju biti najbolje da Hrvatska na ovogodišnjem evropskom prvenstvu napravi značajan uspeh. Jer za reprezentacije srednjeg evropskog kalibra kao što su Srbija i Hrvatska važi da posle velikog uzleta dolazi pad. A iskustva naše reprezentacije od raspada SFRJ upravo pokazuju da u preko 90 odsto slučajeva dobro prolazimo u kvalifikacijama ako nam je glavni konkurent u grupi ekipa koja je na prethodnom velikom takmičenju ostvarila uspeh. U skladu sa našim mentalitetom, valjda, kada smo mi favoriti, uglavnom sledi neuspeh.\nTako je bilo u prvim kvalifikacijama posle skidanja sankcija, za SP u Francuskoj 1998. Reprezentacija koja se tada zvala SRJ u grupi je bila sa favorizovanom Španijom i Češkom i jurila je bar drugo mesto. A Česi su na prethodnom prvenstvu Evrope u Engleskoj zasenili Evropu i plasirali se u finale. SRJ je dva puta pobedila Češku i preko baraža otišla na prvenstvo. U sledećim kvalifikacijama igrali smo čuvene duele sa Hrvatima, koji su na SP 1998. bili treći na planeti. Kako se to završilo, ne treba ni podsećati.\nEP 1996. Češka 2. mesto\nkvalifikacije za SP 1998. Češka 3. mesto u grupi, SRJ 2. mesto\nSP 1998. Hrvatska 3. mesto\nkvalifikacije za EP 2000. Hrvatska 3. mesto u grupi, SRJ 1. mesto\nEP 2000. Slovenija ispala u grupi, Rusija nije učestvovala\nkvalifikacije za SP 2002. Rusija 1. mesto, Slovenija 2. mesto, SRJ 3. mesto\nSP 2002. Italija ispala u osmini finala od Južne Koreje, Vels nije učestvovao\nkvalifikacije za EP 2004. Italija 1. mesto, Vels 2. mesto, SCG 3. mesto\nEP 2004. Španija ispala u grupi (Izuzetak potvrđuje pravilo)\nkvalifikacije za SP 2006. SCG 1. mesto, Španija 2. mesto\nSP 2006. Poljska ispala u grupi\nkvalifikacije za EP 2008. Poljska 1. mesto, (Portugal 2. mesto), Srbija 3. mesto\nEP 2008. Francuska ispala u grupi, Austrija ispala u grupi\nkvalifikacije za SP 2010. Srbija 1. mesto, Francuska 2. mesto, Austrija 3. mesto\nSP 2010 Italija ispala u grupi, Estonija nije učestvovala\nkvalifikacije za EP 2012. Italija 1. mesto, Estonija 2. mesto, Srbija 3. mesto\nSP 2014. Kvalifikacije\nHrvatska, Srbija, Belgija, Škotska, Makedonija, Vels\nSuprotno ovim slučajevima, kada smo mi bili favoriti u grupi jer smo igrali sa reprezentacijama koje su na prethodnom takmičenju doživele debakl, uglavnom smo igrali loše. Tako su nas u kvalifikacijama za SP 2002. „tukli" Rusi i Slovenci, a za EURO 2004. Italijani. Fudbalska logika „ranjenog lava" možda najbolje objašnjava taj fenomen.


Železnička stanica Čoka\nŽeleznička stanica Čoka na pruzi Segedin - Novo Miloševo (Karlovo) i Čoka - Subotica.\nŽeleznička stanica Čoka nalazi se na pruzi Segedin - Novo Miloševo (Karlovo), koja je otvorena 1897. godine. Tokom Prvog svetskog rata, 1915. godine, otvorena je i pruga Čoka - Senta - Subotica. Pruga od Čoke prema Segedinu zatvorena je za saobraćaj i uklonjena 1978. godine.\nŽeleznička stanica u Čoki izgrađena je po jednom od tipskih projekata, koji su korišćeni u tadašnjoj Austrougarskoj. Za razliku od većine zatvorenih železničkih pruga i stanica u Vojvodini, putnički vozovi još uvek povezuju Čoku sa Suboticom i Zrenjaninom.\nPanorama železničke stanice Čoka\nNakon više od sto godina od izgradnje, na železničkoj stanici u Čoki sačuvan je deo prošlosti. Između ostalog, još uvek se koristi mehanički čekrk za upravljanje rampom.\nMehanički čekrk za spuštanje i podizanje rampe na obližnjem pružnom prelazu\nZa nadzor i održavanje pruge služile su dresine - mala šinska vozila, pokretana ručno. Dresine su korišćenje u periodima, van voznog reda, kada je pruga bila slobodna. Bile su smeštene na većim železničkim stanicama, u namenskim šupama, kraj poslednjeg koloseka. Na prugu su izvlačene preko poprečnih šina.\nPoprečne šine za izvlačenje dresina na kolosek\nŽelezničke stanice organizovane su po tadašnjim, važećim standardima i propisima. Osim stanične zgrade, obavezni objekat bio je stanični klozet. Najčešće je građen po nekom od tipskih projekata.\nStari klozet na železničkoj stanici Čoka\nRazvoj i širenje železničke mreže pratila je izgradnja industrijskih postrojenja i robnih magacina na stanicama i pored pruga. Najčešće su građene ciglane i silosi.\nNovi silos u blizini stanice u Čoki\nSvaki službeni objekat na železnici označen je jedinstvenu oznaku. Broj jednog od železničkih magacina na stanici u Čoki je: 11918-6.\nŽeleznički magacin na stanici u Čoki\nBroj koloseka pokazuje da je železničko čvorište u Čoki bilo jedno od značajnih na teritoriji Banata.\nStanični koloseci u Čoki\nU vreme rekonstrukcije pruga i oživljavanja železničkog saobraćaja moguće je da će stanicom u Čoki uskoro prolaziti novi, brzi vozovi. Samo, bilo bi lepo da nove vozove dočeka sadašnja, istorijska zgrada železničke stanice. Lepša je od novih!\nJesenja panorama železničke stanice Čoka


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Izbor kriterijuma za definisanje preduzeca prema velicini\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Društvene nauke > Menadžment > Izbor kriterijuma za definisanje preduzeca prema velicini\nPuna verzija: Izbor kriterijuma za definisanje preduzeca prema velicini\n29-05-2010, 02:56 PM\nU savremenoj poslovnoj teoriji, zakonodavstvu, korporativnom poslovanju i preduzetničkoj praksi ustaljeni su pojmovi i termini malih, srednjih i velikih preduzeća. Ukoliko želimo utvrditi osnovne kriterijume izbora za datu klasifikaciju, potrebno je razumeti i utvrditi suštinu određenja pojma preduzeća, te saglasno metodologiji društvenih nauka, napraviti kompletnu analizu problematike diferencijacije i sagledati njenu unutrašnju strukturu.\nPri tome, treba imati u vidu da postoje različiti načini za klasifikaciju preduzeća, najčešće korišćeni indikatori jesu: karakteristike transformacionog procesa, veličina, pravni oblik, uloga u privrednom razvoju, statistički pokazatelji i dr. Međutim, savremena poslovna praksa kao najčešće korišćen metod navodi klasifikaciju preduzeća prema veličini, naglašavajući da svaki region ili zemlja (npr: EU, SAD, Japan, V. Britanija, itd) koriste različite merne jedinice za klasifikaciju, što dodatno govori u prilog kompleksnosti analize date problematike. U tom kontekstu, rasprava koja se tiče kriterijuma za klasifikaciju preduzeća prema veličini, trebala bi da obuhvati sledeće ključne tačke analize:\n-Teorisko određenje pojma preduzeća,\n-Osnovne karakteristike preduzeća,\n-Klasifikaciju preduzeća prema veličini,\n-Izbor indikatora veličine na konkretnim primerima drugih zemalja,\n-Prednosti i nedostatke date klasifikacije.\nPOJAM I OSNOVNE KARAKTERISTIKE PREDUZEĆA\nPostojanje preduzeća proističe iz potrebe da se ekonomska aktivnost obavlja racionalno. Suština preduzeća jeste povezanost, odnosno sadejstvo između ljudskih, materijalnih i finansijskih elemenata poslovanja. Preduzeće se posmatra i preko kombinovanja faktora proizvodnje u posebnu jedinicu koja će obavljati proizvodnju dobara ili pružanje usluga uz obezbeđenje odgovarajućeg menadžmenta. Shodno tome, postoje različiti pristupi definisanju preduzeća. Najednostavnija definicija prema francuskom ekonomisti Kursel – Senej-u bi glasila, da pod preduzećem treba razumeti svaku ljudsku aktivnost koja koristi razne sile da bi ostvarila određeni cilj. Slično prethodnom, profesor Kostić navodi sledeću proširenu definiciju preduzeća. Prema Kostiću: „Preduzeće je skup ljudi koji, koristeći sredstva za proizvodnju, svojim organizovanjem aktivnosti obavljaju određene funkcije u svojstvu organizovane samostalne ekonomske celine.” Prof. Vesna Milićević u kontekstu definisanja preduzeća, za razliku od prethodno navedenih definicija, uključuje pojam tržišta. Preduzeće posmatra kao poseban organizacioni oblik čija svrha postojanja je vezana za pribavljanje finansijskih sredstava i drugih resursa, kao i za organizovanje procesa proizvodnje ili procesa pružanja usluga radi njihove realizacije na tržištu i ostvarivanja profita.\nUzimajući u obzir izložene apekte, jedinstvena definicija pojma preduzeća koja bi u sebi sažimala sve prethodno navedene pojmove, mogla bi se formulisati kao samostalna organizacija ekonomskih resursa, koja transformiše uložene resurse u rezultate i na taj način stvara vrednost na tržištu u cilju ostvarenja profita. Nameće se zaključak da se kao sastavni elementi preduzeća pojavljuju ljudi, sredstva, organizovana aktivnost, samostalna ekonomska celina i cilj.\nKao osnovne karakteristike preduzeća teoretičari navode ekonomske, pravne i organizacione karakteristike i to sledećim redosledom:\n-Ekonomske – preduzeća su bazični ekonomski subjekti jer realizuju ekonomske ciljeve koji proizilaze iz društvene podele rada jer:\n-Kreiranjem novih proizvoda i usluga zadovoljavaju potrebe društva,\n-Efikasno koriste resurse,\n-Nosioci su naučno-tehnološkog razvoja,\n-Nosioci su proizvodnje i prometa,\n-Nosioci su razvoja društva i dr.\n-Pravne – preduzeća su pravna lica, subjekti u pravu, što se postaje osnivanjem i registracijom kod privrednog (trgovinskog) suda. Na ovakav način se definišu:\n-Materijalni i personalni sadržaj (imovina i osnivači),


Bioenergičar Muhamed Omerović pomaže ljudima putem live-seansi (FOTO / VIDEO)\nMuhamed Omerović, Sarajlija s adresom u Holandiji, školovani je pravnik i bivši sportski novinar koji se, nakon teškog životnog iskustva, posvetio liječenju bioenergijom koju emituje iz svog tijela.\nAutor J.A. - Objavljeno 2018-06-09 20:37:00\nSada je otišao i korak dalje.\nPutem svog Facebook profila nedavno je uspješno realizirao grupni tretman na daljinu, a sve zaiteresirane poziva da se pridrže live streamu na njegovom FB profilu u nedjelju 10. juna u 20 sati.\nMeđu njegovim klijentima su najčešće sportisti i osobe koje imaju različite vrste bolova, a pokretanjem online seanse svojom bioenergijom želi besplatno pomoći što većem broju ljudi.\nGrupna terapija namijenjena je svima koji imaju bilo kakvu vrstu bola i problema.\n„Ovo je izvanredna prilika da testiram kod kojih bolova, bolesti i tegoba je moguće pomoći. Pri tome mislim i na ljude sa psihičkim problemima kojima, inače, ne preporučujem da dolaze direktno kod mene na tretman “face to face”. Veoma je bitno da prate moja uputstva kad im se obraćam. Najvažnija uputstva će biti uvijek i napisana tako da svako ko se uključi treba prvo to pročitati. I ono što je najbitnije, da nikako ne stavljaju ruke na bolno mjesto prije nego što ja to kažem, jer može se desiti da im zbog toga ne bude moguće pomoći“, kaže Omerović.\nOmerović sa Ivicom Olićem koji mu se također obraćao za pomoć\nSam tretman traje 30 minuta, po potrebi i više, govori Omerović pojašnajvajući kako je došlo do ideje online seanse.\n„Već nekoliko godina imam ideju da napravim grupni tretman. Meni je zaista žao svakoga ko trpi bol. Znao sam ostavljati jelo, ustajati iz kreveta u bilo koje doba noći jer su ljudi trebali moju pomoć. Znao sam da ovo može funkcionisati, radio sam grupnu terapiju, a da ljudi toga nisu bili ni svjesni“, kazao je Omerović za Radiosarajevo.ba.\nMuhameda i na aerodromima zamole za pomoć oni koji ga prepoznaju\nJedina razlika je bila, pojašnjava Omerović, u tome što je uputstva davao pojedinačno, a sada to radi za sve istovremeno.\n„Naravno razlika je u broju ljudi koji učestvuju. Ranije je to bilo 10 do 12 osoba, a sad je u pitanju nekoliko stotina, a može biti i par hiljada, čak i par stotina hiljada. Rezultati su zaista fascinantni. Kod ovakvih terapija bio bih zadovoljan i da uspjeh bude 50 posto. Važno mi je dam sam probio led. Od druge isto što samo s većim brojem učesnika“ poručuje Omerović.\nSa novinarom Vlastimirom Mijovićem, kojem je pomogao, postao je veliki prijatelj\nZa svoje virtualne prijatelje grupne tretmane putem live streama ovaj bioenergičar i dalje će raditi besplatno.\n„Radit ću ih kad god budem bio u mogućnosti. Ako se nađem u prilici da sam negdje u nekoj emisiji uživo ili da se vozim u autu sam i da znam da neću biti ometan, očekivati je da će biti i uživo tretmana. Neka bude 20 osoba i neka im bude bolje, sevap je“, ističe Omerović.\nPogledajte prvi online seansu i komentare koje su oni učestvovali ostavili nakon nje na Muhamedovom Facebook profilu.\n#bioenergičar #muhamedomerović #live-seanse #facebook\nMože li se predozirati marihuanom? (...\nAutor: J.A. - Objavljeno 2018-06-19 11:18:00\nRođena je sa CRVENIM MRLJAMA po tjel...\nKad je Hanter rođena, kompletna bolnica je u jednom trenutku bila tiha. Doktori nikada nisu vidjeli nešto slično.\nAutor: J.A. - Objavljeno 2018-06-17 17:22:00\nZašto umjetne trepavice nisu baš naj...\nOštećenje ljepila pri visokim temperaturama\nAutor: A.P. - Objavljeno 2018-06-17 13:38:00


Direktor kancelarije za komunikaciju sa medijima Sajma turizma u Beču, mag.Paul Hamerl uputio je poziv Srbiji da, na sledećem sajmu učestvuje na Sajmu, čak i kao zemlja partner\n-Prošle godine nam je zemlja partner bila Poljska, ove godine Španija i te zemlje su u tom trenutku najzastupljenije na Sajmu. Srbija bi mogla sledeće godine da predstavi sve svoje regije pojedinačno, jer vaša zemlja ima izuzetnu istoriju, kulturu, gastronomiju, folklor... – kaže mag. Paul Hamerl.\n-Sajam u Beču je prava prilika za predstavljanje Srbije jer je ove godine akreditovano 800 medija iz 80 zemalja. Broj posetilaca je veći od 150.000 a Austrijanci su poznati kao narod koji voli putovanja i upoznavanje novih turističkih destinacija. Jedna Austrijska porodica troši u proseku 2.750 evra za odmor, tako da su naši turisti jako traženi gosti u bilo kojoj zemlji – objašnjava gospodin Hamerl ističući da Austrija nema problema što njihovi građani posećuju druge destinacije jer su i sami izuzetno razvijena turistička zemlja sa preko 143 miliona noćenja u prošloj godini.\nsajam turizma Beč Srbija Novi Sad turisti


Umro velemajstor Milan Matulović\nZVEZDA OD SJAJA DO OČAJA I NAZAD: Crveno-beli nakon TRILERA za Hičkoka 11 58\t247\nNenad Kis\t 09.10.2013. 19:05h 00:44h\nBio je jedan od vodećih jugoslovenskih velemajstora od 1960. do 1970, državni prvak i reprezentativac, pobednik međunarodnih turnira, učesnik pet šahovskih olimpihada i četiri evropska šampionata\nU Beogradu je posle duže bolesti preminuo šahovski velemajstor Milan Matulović (78), saopštio je Šahovski savez Srbije. Bio je jedan od vodećih jugoslovenskih velemajstora od 1960. do 1970, državni prvak i reprezentativac, pobednik međunarodnih turnira, učesnik pet šahovskih olimpihada i četiri evropska šampionata.\nNa olimpidama je, od 1964. do 1972, osvojio po dve srebrne i bronzane medalje, kao i tri medalje za uspeh po tablama - jednu zlatnu i dve srebrne medalje. Od 1961. do 1973. osvojio je tri srebrne medalje na četiri evropska šampionata.\nVrhunac njegove karijere bilo igranje na osmoj tabli, protiv bivšeg svetskog prbaka Mihaila Botvinika, u meču SSSR protiv "ostatka sveta".\nPamti se i da je 1958, u Beogradu, odigrao prijateljski meč protiv tada 15-godišnjeg Bobija Fišera i izgubio sa 1,5:2,5 (dve pobede Fišera, remi i pobeda Matulovića). Titulu intermajstora osvojio je 1961, a velemajstora 1965. godine. Vreme i mesto komemoracije i sahrane "Doktora" - kako su šahisti zvali velemajstora Milana Matulovića, biće naknadno objavljeni.\nZVEZDA OD SJAJA DO OČAJA I NAZAD: Crveno-beli nakon TRILERA za Hičkoka savladali Budućnost i poveli 2:0 u seriji! 11 58\t247


Bosna i Hercegovina 2020: Posrnulo pravosuđe „rak rana“ bh. društva - Ifimes\nPosrnulo pravosuđe „rak rana“ bh. društva\nU Bosni i Hercegovini su održani lokalni izbori 15.novembra 2020.godine na kojima su izabrani nosioci funkcija na lokalnom nivou.\nRezultati lokalnih izbora predstavljaju uvod u tektonske promjene na političkoj sceni Bosne i Hercegovine. Talas političkih promjena preselio se iz Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu, a najizrazitiji je bio u entitetu Republika Srpska gdje je vladajući režim Milorada Dodika i njegov Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) doživio snažan politički udarac od strane opozicije i to je bilo najvidljivije u Banja Luci, najvećem gradu u Republici Srpskoj te važnim ekonomskim centrima Bijeljina, Derventa i Brod. Poslije pada režima Mila Đukanovića (DPS) u Crnoj Gori pad Dodikovog režima postao je neminovan. Dodik je pokazao poniznost i „udvarački“ odnos prema potpredsjedniku Evropske komisije i visokom predstavniku za vanjsku i sigurnosnu politiku Josepu Borellu prilikom nedavne posjete Sarajevu tražeći financijsku pomoć EU, koja može produžiti za kraće vrijeme vladavinu njegovog režima. Postavlja se pitanje, da li će međunarodna zajednica i ovoga puta financijski pomoći Dodiku i spasiti financijskog kolapsa njegov režim? EU i Međunarodni monetarni fond (IMF) moraju kreditne aranžmane uvjetovati reformom pravosuđa i vladavinom prava, jer će u suprotnom to biti uzaludno potrošen novac za očuvanje režima.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine na lokalnim izborima vladajuća Stranka demokratske akcije (SDA) doživjela je težak poraz u Sarajevu od četiri političke stranke popularno nazvane „Četvorka“: Socijaldemokratska partija (SDP), Naša stranka (NS), Nezavisna bosanskohercegovačka lista (NBL) i Narod i pravda (NiP). SDA je izgubila brojna (grado)načelnička mjesta što će uzdrmati poziciju predsjednika SDA Bakira Izetbegovića i dovesti do unutarnjih previranja u SDA te potrebnog temeljitog reformiranja SDA i njenog kadrovskog osvježenja.\nIako se radilo o lokalnim izborima, njihov značaj prevazilazi lokalni nivo, jer će se rezultati lokalnih izbora neposredno odraziti na parlamentarne izbore u BiH, koji će se održati 2.oktobra 2022.godine, ali i na lokalne izbore u Mostaru, koji će se poslije 12 godina neodržavanja konačno održati 20.decembra 2020.godine.\nIzvještaj Misije OSCE u BiH smatra, da kao ključni faktor, koji mora biti razmotren je pojava nezakonitog ili neetičnog ponašanja pojedinih sudija i tužilaca, koji potencijalno manipuliraju ishodima u predmetima visoke i korupcije srednjeg nivoa,nespremnost VSTV BiH da podrži profesionalne i etičke standarde i osigura odgovornost u okviru pravosuđa.VSTV BiH je pokazao nedostatak odgovornosti i upitna su imenovanja nosilaca pravosudnih funkcija. Afera „Potkivanje“ u čijem centru se našao predsjednik VSTV BiH Tegeltija prikazuje sumornu sliku o trenutnoj situaciji u okviru VSTV BiH. U maju 2019.godine, Ured disciplinskog tužioca (UDT) – jedinica u okviru VSTV BiH, nadležna za pokretanje disciplinskih postupaka protiv sudija i tužilaca, koji se terete za kršenje etičkih kodeksa i povrede profesionalnih dužnosti – podnio je disciplinsku tužbu protiv predsjednika VSTV BiH Milana Tegeltije u vezi sa video snimkom na kojem je prikazano kako je neprimjereno komunicirao sa strankom u postupku, koji je u toku.\nZakonodavna vlast treba dati prioritet usvajanju izmijenjenog i dopunjenog zakona o VSTV BiH kako bi se uvele reforme usmjerene na jačanje integriteta u pravosuđu i disciplinskih postupaka – uključujući osiguravanje pune funkcionalne nezavisnosti UDT-a od VSTV BiH i uvođenje eksternog mehanizma za odlučivanje po tužbama - kako bi se osigurala odgovornost nosilaca pravosudnih funkcija uz očuvanje uloge te institucije kao garanta sudske nezavisnosti;\nLjubljana/Brisel/Sarajevo/Banja Luka, 26.novembar 2020\n Preporuke Venecijanske komisije (2012 i 2014); donošenje novog zakona o VSTV-u je također među preporukama datim u Mišljenju Komisije i Analitičkom izvještaju.\n Izvor: The former Yugoslav Republic of Macedonia: Assessment and recommendations of the Senior Experts' Group on systemic Rule of Law issues 2017, link: https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/2017.09.14_seg_report_on_systemic_rol_issues_for_publication.pdf