Internirci Jugoistocne Srbije U Norveskoj - LOGOR CRVENI KRST\nInternirci Jugoistocne Srbije U Norveskoj\nPripremajući izložbu „Internirci jugoistočne Srbije u Norveškoj" nastojali smo da prikupimo najelementarnije podatke o internircima i damo ih u vidu spiska. U tom poslu mnogo su nam pomogli preživeli internirci, boračke. organizacije, mesne zajeddice i mesne kancelarije, kao i mnogi pojedinci. Posebnu zahvalnost dugujemo našem saradniku drugu Branku Nožici koji je sve spiskove pripremio.\nMećutim, i pored želje da spisak bude potpun, u tome nismo uspeli, pa ovom prilikom pozivamo sve koji mogu da pruže podatke za lica kojih nema u spisku, to učine preko Narodnog muzeja u Nišu.\nIZLOŽBA: INTERNIRCI JUGOISTOČNE SRBIJE U NORVEŠKOJ\nPovodom proslave tridesgtogodišnjice ASNOS-a i oslobođenja grada, Narodni muzej u Nišu pripremio je izložbu „Internirci jugoistočne Srbije u Norveškoj".\nOva tematska, izložba, koja se svojim sadržajem uklapa u stalnu izložbenu postavku Logora na Crvenom krstu, ima za cilj, da radnim ljudima Niša, a pre svega njenoj mladoj generaciji, preko dokumentarnog materijala, prikaže stradanje i patnje interniraca u dalekoj, ali nama prijateljskoj Norveškoj.\nVrlo ilustrativna, sa preko sto fotografija i nekoliko desetina sačuvanih predmeta, predstavlja i svojevrstan vid negovanja revolucionarnih tradicija narodnooslobodilačkog rata.\nKoristimo priliku da se ovim putem zahvalimo Skupštini opštine Niš koja je obezbedila materijalna sredstva, Opštinskom odboru Saveza udruženja boraca - sekciji interniraca i pojedinačno internircima iz Niša, Leskovca, Prokuplja, Bele Palanke, Gadžin Hana i Svrljiga, kao i drugu Branku Nožici, koji su pružili nesebičnu pomoć da se materijal prikupi i izložba realizuje. Zahvalnost dugujemo i drugu Radisavu Stankoviću, profesoru iz Niša koji je svoje filmove sa Osnivačke skupštine Jugoslavensko-norveškog društva ustupio Muzeju na korišćenje.\nTokom drugog svetskog rata Nemci su iz raziih logora širom Jugoslavije: sa Sajmišta, Banjice, Jasenovca, iz Niša, Gradiške, Šapca i drugih mučilišta, pokupili 4.500 ranjenih i zarobljenih partizana, ilegalnih radnika i pripadnika naroAnooslobodilačkog pokreta i oterali u logore Norveške.\nObale Norveške prema Atlantiku imale su veliki strategijski značaj. Zato su Nemci preduzeli opsežve mere da tu sagrade utvrđenja, baze i puteve prema Finskoj. Zbog toga je na širokom prostranstvu te daleke severne zemlje, od Bergena na jugu, do Karasjoka na severu, bilo 23 logora u kojima su skoncentrisani jugoslo-venski internirci. Pripremana im je teška smrt - postepeno ubijanje užasno teškim radom, glađu i oštrom klimom.\nBili su iz raznih krajeva: iz Šumadije, zapadne Srbije, Beograda, Zagreba, Leskovca, Niša, Toplice i Pomoravlja, sa Kozare, Majevice, Korduna, Banije, Like, iz Slovenije, Bačke, Banata, Srema, Zete, sa Zvečana, Povardarja … Transportovani su u tri grupe i posle kraćih zadržavanja u Austriji i Nemačkoj prebacivani brodovima iz luke Štetin do Norveške. Prva grupa je bila najbrojnija. Imala je oko 3.000 Jugoslovena i u Norvešku je stigla juna 1942. godine. Raspoređeni su u logorima severne Norveške. Druga grupa je stigla oktobra 1942. godine, a treća aprila 1943. godine. Od 23 logora u koje su smešteni Jugosloveni, 13 ih je bilo u severnoj, 9 u srednjoj a 1 u južnoj Norveškoj. U toku rata pojedini logori su ukidani, spajani i iznova formirani, što je zavisilo od broja preostalih logoraša i poslova koje su obavljali.\nPored navedenih logora u kojima su se nalazili isključivo jugoslovenski internirci, Jugosloveni su prebacivani i u druge logore, kao što su Falstat u srednjoj Norveškoj. To je kažnjenički logor u kome su se nalazili Norvežani, Rusi, Poljaci i drugi. Među zatvorenicima bilo je i blizu 100 Jugoslovena. Izvestan broj bolesnih jugoslovenskih interniraca boravio je u odvojenim zatvoreničkim odeljenjima bolnica u Lilihameru i Mirvanu.\nLogore u severnoj Norveškoj držale su SS jedinice, a u srednjoj pripadnici organizacije TOT. Od aprila 1944. godine sve logore preuzimaju redovne jedinice Vermahta.\nŽivot interniraca u koncentraštonim logorima Norveške bio je izuzetno naporan i težak. Smešteni u drvenim barakama po 40-50 u sobi, radili su najteže poslove: u kamenolomima, na seči šume, izgradnji utvrđenja, puteva i železničkih pruga, postavljanju dalekovoda. Teški uslovi rada, loša ishrana i nehigijenski uslovi života doprineli su da su mnogi pomrli, mnogi podlegli pod batinama, a najveći broj su eseoovci pobili. Činjena su razna zverstva i primenjivani različiti metodi mučenja. U logorima je vladao pravi teror. Nisu bila retka ni masovna streljanjag Poznata su tako ona u Korgenu i Ozenu, kada su Nemci u julu 1942. godine ubili 59 zatvorenika, zatim ono u Botnu, gde su za samo dva dana, u novembru 1942. godine i januaru 1943. godine, obesni zlikovci ubili 150 logoraša. Najveće i, po načinu kako je izvršeno, najkrvavije masovno streljanje bilo je jula 1942. godine u logoru Bajsfjord. Streljano je 278 interniraca. Najdramatičniji trenutak je bio kada su oe internirci zabarikadirali i nisu hteli da izađu. Ubitačna vatra iz mitraljza zasipala je baraku, ali ni to nije pomoglo. Internirci su i dalje pružali otpor. Na kraju je komandant logora naredio da se baraka pospe benzinom i zapali. U plamenoj buktinji preostali internirci našli su omrt u najvećim mukama. To je bilo ludačko orgijanje i verovatno najsvirepiji zločinački akt koji su Nemci učinili u Norveškoj. Mnoge su teške dane preživeli internirci. Ubijanje na radilištu je svakodnevna pojava. Za Nemce su logoraši bili „gomila razbojnika i bandita". Broj logoraša se stalno smanjuje. Esesovci ubijaju koga hoće i kako hoće. Iznemogle ubijaju kao „lenjivce". Velike grobnice usred šuma brzo se pune, a nove se stalno kopaju. U nekim logorima pojedince bi obeležavali masnom crvenom bojom celom dužinom nogavice. Tako obeležvni internirac bio je unapred osuđen na smrt. Radio bi najteže poslove, a posle izvesnog vremena Nemci bi ga streljali. U tom stravičnom izmišljanju načina, kako ubiti ljude, nemačkoj mašti nije bilo premca. „Igra štapovima" bila je posebna zabava nemačkih stražara.\nStražar bi bacio štap van kruga radilišta, zatim bi azdvojio nekog od interniraca i tražio da ide po štap. Linija gradilišta nije se smela preći, jer se to smatralo bekstvom, a neposlušnost je takođe donosila smrt. Na ovaj način stradalo je mnogo ljudi. Kupanje u hladnom glečerskom jezeru je takoće jedan od vidova mučenja. Internirce bi terali na kupanje bez obzira na vremenske prilike. Često su morali i led da razbijaju da bi se okupali. Posle ovakvih kupanja mnogi su se razboljevali od zapaljenja pluća i ubrzo umirali. Ostali su najsnažniji i najotporniji a njih je bilo malo. Činjena su i Aruga zverstva: vešanje za noge ili ruke, penjanje uz visoku jelu, posle čega bi logoraš dobijao batine ukoliko ne uspe da se popne.\nNemci su sem masovnih streljanja i na razne druge načine otežanali i onako težak život logoraša. Zimi su, na primer, terali lokraše da rade i na temperaturi i do - 40 stepeni i to po deset sati, dok su se stražari smenjivali na sat. Slabo obučeni, iznemogli od gladi i teškog rada, umirali su i na gradilištima.\nDuga je lista stradanja jugoslovenskih interniraca. O svakom poginulom mogla bi se napisati posebna priča, potresna i teška. Svn internirci sa područja jugoistočne Srbije prošli su kroz Logor na Crvenom krstu u Nišu. Bili su iz raznih krajeva ovot dela Srbije: iz Niša, Leskovca, Toplice, Zaplanja, Bele Palanke, Svrljiga, Lebana, Bojnika, Medveđe, Vlasotinaca, Zaječara i drugih mesta. Iz Niša su 23/24. aprnla 1942, godine transportovani na savsko pristanište i dalje preko Austrije i Nemačke za Norvešku. Bili eu to borci partizanskih odreda ovog kraja, aktivisti NOP-a, mladi skojevci i ilegalci. Njihova sudbina bila je identična sa sudbini ostalih interniraca. Od njih oko 600, jedva je 300 dočekalo slobodu. Otrgnuti su od borbe koju su vodili, ali od nje neće odustati ni u ilegalnim uslovima rada u logorima Norveške.\nMeću internircima u Norveškoj bilo je na desetine članova Partije, skojevaca i veliki broj simpatizera pokreta NOP-a i ilegalnih radnika. To je bila solidna baza koja je doprinela da se vrlo rano po logorima razvije ilegalni rad. Odmah po dolasku u Norvešku, sredinom 1942. godine, otpočeli su sa stvaranjem ilegalnih grupa i partijskih organizacija po logorima. Kako su Internirci bili iz različitih krajeva Jugoslavije, to je otežalonjihov rad i povezivanje, ali vremenom i te teškoće su prebrođene. Išlo se u početku oprezno, pre svega zbog konspiracije i mogućnosti provale, jer meću intervircima bilo je i kriminalaca koji su se i ovde stavili u službu logorske uprave.\nOrganizacije su postavile jasne zadatke: organizovati politički rad na liniji NOP-a, organizovati borbu protiv kriminalaca i stvoriti jedinstvo akcije. U logoru Korgen stvorena je jedna od prvih grupa i partijska organizacija. U Erlandetu je bilo više aktiva koji razvijaju živ politički rad. Izdaju list „Ošišani jež", „Napred iz žica" i druge. Živa politička aktivnost oseća se i u drugim logorima. Naročito je bilo razvijeno pružanje samopomoći. Naime, sva hrana koja bi se dobijala iz paketa preko Crvenog krsta, od Norvežana ili na bilo koji način, deljena je na jednake delove, s tim što su bolesni i iznemogli dobijali više. Ovaj vid solidarnosti duboko ljudski, bio je zastupljen skoro u svim logorima.\nJedna od značajnih političkih akcija je i štrajk u logoru Botn koji je izbio zbog nepravedne deobe paketa Crvenog krsta. Stražari su pakete otvarali, vadili deo sadržaja, i onako prepolovljene nastojali da podele logorašima, što su ovi uporno odbijali. Na kraju su Nemci morali da popuste, pa su internirci dobijali cele pakete. Ova akcija je velika pobeda koju je izvojevala partijska organizacija logora.\nPolitičkim radom bila je obuhvaćena i omladina o kojoj se naročito vodilo računa. Išlo se zatim da se i mali broj nepismenih interniraca opismeni, pa su osnovani analfabetski tečajevi. Po logorima se organizuju i usmene novine, predavanja sa diskusijsm i sve ove aktivnosti korišćene su u političke svrhe. Kao produžena ruka političkog rada, odnosno političke aktivnosti, bio je kulturno-prosvetni rad. U uslovima ilegalnog rada, kulturno-prosvetni rad imao je određen nivo. Po logorima je bilo dobrih horova, orkestara, recitatorskih grupa i dramskih sekcija. Ovaj rad se razvija prema mogućnostima i to preko priredbi koje su vrlo brižljivo pripremane. Obično su bila dva programa. Jedan, dok su Nemci bili prisutni i drugi kad bi oni otišli. U prvom su obično izvođene narodne pesme i igre i muzičke tačke, dok su u drugom delu na programu bile borbene pesme, skečevi iz NOP-a, „Na dnu" od Maksima Gorkog i druge tačke sa političkom sadržinom. Ovakav rad sa političkim akcentom, bodrio je i podizao duh već iznemoglih interniraca. Ton čitavom životu daju ilegalne partijske organizacije. Stvara se zdrav drugarski odnss, što učvršćuje unutrašnje snage u logoru. Njihova aktivnost bila je sastavni deo narodnooslobodilačke borbe naših naroda, jer oni su, iako prostrano udaljeni, radili na liniji NOP-a i duhom bili uvek vezani za nju.\nU svim logorima u Norveškoj internirci su uspostavili od prvih dana prijateljske veze sa norveškim graćanima koji su vrlo brzo postali bliski prijatelji jugoslovenskih logoraša. Međutim, nije sve ostalo na izrazima simpatija, vremenom su organizovane akcije pružanja pomoći u hrani, odeći, lekovima, u organizovanju punktova za prebacivanje begunaca u Švedsku i u svim prilikama kad bi to bilo potrebno. Mnogobrojni su primeri pomoći Norvežana, plemenitih akcija, nesebičnosti i požrtvovanja. I domaći pokret otpora „Hjemmefront" činio je svg da pomogne logorašima. Solidarnost norveškog stanovništva sa Jugoslovenima, Nemci su pokušavali da spreče drastičnim merama, alp su Norvežani nalazili bezbroj načina da pomognu prijateljima između logorskih žica. Svi su pomagali: deca, omladinci, odrasli i time doprineli da se u teškim danima rata stvori jedno novo prijateljstvo. Mnogi su zbog akcija pružanja pomoći oterani u konclogore. Ipak ništa ih nije moglo zaplašiti da nastave jedno plemenito delo koje su sa puno hrabrosti započeli. Velike zasluge ima i Glavni odbor Crvenog krsta iz Tronthajma koji se posebno istakao u snabdevanju logora neophodnim lekovima.\nTeško je izdvojiti nekog posebno, ipak nabrojmo bar nekoliko imena onih koji su se istakli u pružanju pomoći: Menson Benoni iz Korgena, Od Jakobson iz Tronthajma, Kore Neset i Trigve Eikset iz Erlandeta, Peter Rodsej iz Stjerne, Erling Nilsen, Julija Jensen, Gunar Karlgord itd. Daleko je veći broj onih čija su imena nepoznata, a koji su takođe mnogo učinili u opštoj akciji pomaganja interniraca i time doprineli da se u najtežim uslovima rata stvore uslovi za trajno prijateljstvo.\nIz koncentracionih logora u Norveškoj tokom rata pobeglo je uz pomoć norveških patriota u Švedsku oko 100 interniraca. U Švedskoj su lepo primljeni i posle kraćih oporavaka dobili razna zaposlenja od čega su se i izdržavali.\nPobegli internirci su u Uspali 31. januara 1944. godine formirali udruženje „Slobodna Jugoelavija". U Švedskoj izdaju i nekoliko informativnih listova kao što su „Rad u slobodi", „Informativni list" i druge.\nČlanovi udruženja „Slobodna Jugoslavija" učinili su u Švedskoj mnogo na propagiranju istine o svojoj zemlji. Tu svoju aktivnost ispoljavali su organizovanjem raznih kulturno-umetničkih priredbi i gostovanjima po čitavoj Švedskoj.\nU 23 logora od Bergena do Karasjoka, od 4.500 interniraca koliko ih je dovedeno u Norvešku, slobodu je dočekalo 1.500, dok su 3.000 nemački nacisti streljali, obesili, umorili glaću i ropskim radom. Oni su zauvek nestali i svojim grobovima obeležili trnovit put slobode. Pali su kao heroji, a njihovi grobovi ostaće večiti evedoci teških ratnih daia kada su Nemci uništavali živote naših ljudi.\nAa bi sačuvali uspomenu i odužili se oenima izginulih, na predlog interniraca, a uz punu podršku norveških vlasti, podignuti su spomenici u Korgenu, Osenu, Rotvolu, Ejzandu, Brekstatu, Potusu, Polarnom krugu i drugim mestima gde su bili logori, kao i dva centralna groblja u Botnu i Muholtu gde su prikupljeni ostaci izginulih Jugoslovena. Danas se o njihovom čuvanju i održavanju staraju lokalne norveške vlasti.\nPosle kapitulacije Nemačke u logorima su formirani odredi, uvedena vojna disciplina, a u nekim od njih izabrana su i anti-fašistička veća kao politička tela logora. U to vreme kulturni i politički rad je znatno obogaćen. Izdavan je list „Rad u slobodi", kao i nedeljni čaeopis „Slobodna zora". Održavava su predavanja, politički časovi, organizovane sportske i kulturne priredbe. Šira saradnja koja je uspostavljena posle osloboćenja još više je učvrstila već ravije stvoreno prijateljstvo. Internirci su u tim čestim kontaktima širili istinu o Novoj Jugoslaviji o kojoj se u Norveškoj malo znalo. Tako su oni postali prvi ambasadori svoje zemlje u prijateljskoj Norveškoj.\nU Norveškoj i Jugoslaviji su posle rata formirana društva Norveško-jugoslovenskog i Jugoslovensko-norveškog prijateljstva. Cilj oba društva je zbližavanje i razvijanje prijateljstva dva naroda upoznavanjem kulturnih, ekonomskih i istorijskih vrednosti dve zemlje. Mada korevi prijateljstva datiraju iz rata, oba društva svojim programima nemaju zadatak da samo čuvaju staro prijateljstvo i uspomene, već su okrenuta sadašnjici i budućnostk: da šire i razvijaju prijateljstvo, da rade na pozezkvanju mladih i svih graćana Norveške i Jugoslavije. Jugoslovenski i norveški narod vezuje već tradicionalno prijateljstvo skovano u teškim danima drugog svetskog rata i ono duboko prožima našu svest i naša osećanja. Ono se nastavlja i produbljuje na ekonomskom, kulturnom i drugim vidovima saradnje.\nČeste posete naših ljudi i razmena državnih delegacija stalko jačaju i produbljuju mećusobnu saradnju na svim poljima društvenog života.\nI ova izložba je skroman prilog toj saradnji i zahvalnost svim Norvežanima, znanim i neznanim, koji su tokom rata žrtvujući svoje živote nesebično pomagali naše internirce.\nOna je istovremeno i dug izginulim internircima koji su dali svoje živote za Novu Jugoslaviju.\nI z d a v a č: Narodni muzej - Niš\nIzložbu i tekst pripremio: Zoran Milentijević\nNaslovna etrana: Nikola Antov\nTehnički urednik: Miroslav Krstić\nReprodukcije: Nenad Mladenović\nŠtampa: Grafičko izdavačko preduzeće „Prosveta"\npage revision: 2, last edited: 13 Mar 2011 09:34


Aluminij: Ne krijemo izvještaj o poslovanju | Poskok.info\nOdbacujemo pisanje Dnevnog avaza od 16. listopada 2019. objavljeno u članku naslova „Uprava Aluminija već 5 mjeseci krije izvještaj“, s obzirom da tekst sadrži neistine o tome kako se skrivaju izvješća zatražena od Vlade Federacije BiH, navodi se u priopćenju Uprave Društva Aluminij. “Naime, uz malo truda lako se može provjeriti kako je evidentno da […]\nOdbacujemo pisanje Dnevnog avaza od 16. listopada 2019. objavljeno u članku naslova „Uprava Aluminija već 5 mjeseci krije izvještaj“, s obzirom da tekst sadrži neistine o tome kako se skrivaju izvješća zatražena od Vlade Federacije BiH, navodi se u priopćenju Uprave Društva Aluminij.\n“Naime, uz malo truda lako se može provjeriti kako je evidentno da je Vladi FBiH traženo izvješće dostavljeno, a to je vidljivo iz akta, naš broj 04-2377/2019, zaprimljenog u FMERI-ju 7.8.2019. godine.\nS obzirom na sugestivan ton i zaključke koje Avazov tekst nedvosmisleno plasira javnosti, ne možemo se oteti dojmu da se radi o smišljenom potezu kako bi se nanijela šteta ugledu naše kompanije, osim ako je autor teksta zloporabljen od strane njegova ”izvora”.\nNa kraju pozivamo sve medijske kuće da, pišući o Aluminiju Mostar, uspostave komunikaciju i s našom stranom kako ne bismo dolazili u ovakve situacije, navodi se u priopćenju.


Call of Duty: Black Ops 4 zvanično predstavljen, imamo prvi gameplay\nNajveći CoD do sada\nPosted četvrtak 17 05 2018 20:18:01\nBlack Ops 4 će biti raj za ljubitelje multiplayera.\nActivision je na specijalnom događaju zvanično skinuo veo sa svega što donosi u Call of Duty: Black Ops 4 i pritom potvrdio mnoge glasine o igri. Kao i prethodni nastavci, najnoviji Call of Duty će ponuditi tri glavna iskustva, ali je veliko iznenađenje da ove godine neće biti singleplayer kampanje. Naglasak je definitivno na multiplayer, što nagoveštava i prvi gameplay iz igre:\nBlack Ops će se i u novom izdanju zasnivati na klasama, a novina je da se više nećete automatski lečiti već da ćete morati da aktivirate poseban predmet ili da zovete Medica, ako ga imate u timu. Activision navodi da je novi Call of Duty ''100% sa nogama na zemlji'' i da neće imati trčanje po zidu, duple skokove i slične vratolomije. Takođe, mapa vam neće biti u potpunosti otkrivena, veće će postojati fog of war mehanika.\nZombi mod je takođe potvrđen, ali još veće ovacije publike desile su se tokom otkrivanja Blackout, trećeg velikog dela Black ops 4. Da, Call of Duty nastavlja da prati moderne trendove i imaće battle royale mod:\nBlackout će takođe uvesti vozila i do sada najveće mape u Call of Duty, a igrači će na u ovo ''ultimativno survival iskustvo'' moći da uđu u koži svojih omiljenih Black Ops likova - kako onih iz kampanja i multiplayera, tako i iz Call of Duty Zombies. Kako navode developeri, u ovom battle royale modu ratovanje će se odvijati na kopnu, vodi i u vazduhu.\nCall of Duty: Black Ops 4 izlazi 12. oktobra za PC, PlayStation 4 i Xbox One. PC verzija će se distribuirati putem Blizzardove Battle.net aplikacije.\nRelease Date: 12 10 2018\nCall of Duty Blackout besplatan za igranje do kraja meseca, dobio novu mapu\nCall of Duty Black Ops 4: počinje operacija Grand Heist\nCall of Duty 2019 će imati singleplayer kampanju\nActivision Blizzard otpustio skoro 800 zaposlenih


POSLANICI NARODNE SKUPŠTINE SRBIJE U POSJETI PRIJEDORU | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti POSLANICI NARODNE SKUPŠTINE SRBIJE U POSJETI PRIJEDORU\nPOSLANICI NARODNE SKUPŠTINE SRBIJE U POSJETI PRIJEDORU\nU radnoj posjeti Prijedoru borave poslanici u Narodnoj skupštini Srbije, koje je danas primio zamjenik gradonačelnika, Žarko Kovačević. Jačanje veza između Srbije i Srpske, naročito između gradova i opština je ono na čemu treba da se radi, poručili su srpski poslanici.\n“Ono što mogu da obećam svim građanima Prijedora i RS je da mogu uvek da računaju na Srbiju i na pomoć naše države. Jer posle mnogo godina, a zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću, imamo jaku i stabilnu Srbiju koja je u mogućnosti da pomogne svim Srbima, ma gde oni živeli”, poručio je Janko Langura, poslanik u NS Srbije.\nOčekuju da je ova posjeta početak jedne intenzivnije saradnje.\n“Nadam se da ćemo u narednom periodu imati još ovakvih susreta, da ćemo posećivati RS i da ćemo imati prilike da ugostimo u Beogradu naše današnje domaćine”, rekla je Ivana Popović, poslanik u NS Srbije.\nIz Gradske uprave zahvalili su na posjeti, uz poruku da je Srbija pokazala da je spremna da pomaže Republici Srpskoj.\n“Želio bih da naši gosti prenesu našu zahvalnost Srbiji i predsjedniku Aleksandru Vučiću na pomoći koju su poslali Republici Srpskoj. Da nije bilo te pomoći, nakon prošlogodišnjeg zamljotresa, Kozarska Dubica i Kostajnica ne bi u tom periodu mogle funkcionisati”, rekao je zamjenik gradonačelnika, Žarko Kovačević.\nPoslanici iz Srbije sutra će prisustvovati liturgiji u manastiru Miloševac, koju će predvoditi patrijarh srpski Porfirije.\nposlanici iz srbije\nPrethodni“RUDAR PRIJEDOR” SUTRA DOČEKUJE “VELEŽ”\nSlijedećiIDUĆE SEDMICE NASTAVAK IMUNIZACIJE


Pokrenuo sam transfer domena iz svog korisničkog profila. Šta je sledeće? – Baza Znanja\nKada se transfer domena pokrene preko naloga korisnika, potrebno je samo sačekati da se on završi.\nDok je domen u procesu transfera, u korisničkom profilu možete pratiti status transfera za vreme trajanja procedure. U slučaju neuspeha transfera domena, primićete obaveštenje preko imejla kao i razlog odbijanja.\nNakon uspešnog transfera domena (.com, .net, .org i drugih top level domena, bez .eu) na navedenu imejl adresu u "Podaci o registru", dobićete imejl za potvrdu i u roku od 15 dana morate potvrditi imejl adresu klikom na dobijeni link. Ako imejl adresa nije potvrđena u navedenom roku, domen će biti suspendovan.\n⇒ Proverite kontakt podatke (Whois) za Vaš domen\nNakon transfera domena, poslaćemo Vam imejl sa potvrdom i novi datum do koga će biti aktivan.\nVažno: Ponekad ovlašćeni registrar odakle će se domen preneti šalje obaveštenje koje ima suprotno značenje - kliknite na link u slučaju da NE želite da se domen transferuje. Ako primite takav imejl, ne morate odgovoriti na njega ili izvršite bilo koju od radnji navedenih u njemu.


INTERVJU- Bakir Izetbegović: Skupo smo platili očuvanje cjelovite Bosne, ali neće biti više nijednog pomaka na štetu Bošnjaka | Stranka Demokratske Akcije\nReakcije na izjavu o davanju BiH u amanet turskom predsjedniku Erdoganu ne jenjavaju. Ocjenjuju se i kao dokaz “vazalnog odnosa” Vašeg oca, Vas i bošnjačkog naroda prema Erdoganu. Kako komentirate takve optužbe?\n– Radi se o namjerno pogrešnom razumijevanju veoma jasnih i razumljivih stvari. Alija Izetbegović, i svi njegovi saborci, i svi mi njegovi politički nasljednici istrajavamo u borbi za suverenu Bosnu i Hercegovinu. I nikome nećemo predati niti jedan pedalj njenog teritorija niti suvereniteta. Ali su nam u odbrani tog suvereniteta potrebni prijatelji i saveznici. A naši prijatelji su i Turska, i SAD, i EU, i Njemačka, i Velika Britanija, i Francuska i mnoge druge države. Bošnjacima i BiH se nameće lažna dilema da moraju birati između ovih prijatelja, da prijateljstvo s Turskom isključuje prijateljstvo sa SAD i EU. To jednostavno nije tačno. Bili smo i ostat ćemo prijatelji sa svima koji se prijateljski odnose prema nama, koji nas poštuju i uvažavaju, koji nam pomažu da očuvamo i gradimo cjelovitu BiH i podržavaju nas na putu u EU i NATO.\n– Posebna priča su srpski i hrvatski političari koji svako malo idu u Beograd i Zagreb po podršku koja često znači miješanje susjeda u unutarnje odnose Bosne i Hercegovine. Mi se nećemo odreći prijatelja po njihovim željama, kao što se ni oni neće odreći Zagreba i Beograda. Uostalom, odnos Turske prema Bosni i Hercegovini je kroz svo ovo vrijeme bio isključivo jednosmjerna pomoć u skladu sa našim zahtjevima, i fokusirao se na ono što je ovoj zemlji najpotrebnije – EU i NATO integracije, popravak odnosa u regionu i na ekonomsku obnovu i investicije. Nikad nismo dobili niti jedan zahtjev ili prijedlog turske strane koji bi se mogao smatrati paternalističkim ili nekorektnim. Preciznije, Turci ustvari ništa i ne traže i ne očekuju od Bosne i Hercegovine. Osim, vjerovatno, korektnog odnosa i izostanka uvreda i diskvalifikacija.\n– Razgovarali smo o potencijalnoj trasi i modelima finansiranja. U Bosni i Hercegovini postoji pogrešna predodžba da će Turska besplatno izgraditi autoput. Turska je spremna pomoći i dati veoma povoljan kredit kako bi se izgradio autoput po modelu BOT, što znači da bi onaj ko ga izgradi koristio i naplaćivao autoput par decenija, a zatim ga predao državi. Ovakav model će po komercijalnoj logici sam odrediti buduću trasu. Frekvencija prometa prema Tuzli je desetostruko veća od one prema Podrinju i Sandžaku, i ona će očigledno odrediti izbor. To ne znači da se neće graditi brza cesta prema Višegradu i Sandžaku, jer i tu je Turska spremna da pomogne, a i Vlada Federacije BiH je predložila modele izgradnje i finansiranja kroz rebalans budžeta za ovu godinu. Ako nam dežurni kočničari ne prirede još jednu opstrukciju, tunel Hranjen prema Goraždu bi se mogao graditi već idućeg proljeća.\n– Nisu, jer ljudi se ljute kad im kažete neprijatnu istinu. A ovo je naprosto istina – u filmovima koje mi sami o sebi i svojoj borbi snimamo Bošnjaci su uglavnom bespomoćne žrtve, oni su zbunjeni i neorganizirani, oni ne znaju ko je i kako je počeo rat. Nema u tim filmovima branilaca, heroja, onih koji su u jednoj potpuno neravnopravnoj borbi odbranili zemlju. Ne znam zašto je to tako. Zar su priče o herojima zaista neuvjerljive i nezanimljive za evropske i svjetske žirije koji dodjeljuju filmske nagrade? Ili se radi o nečem drugom? Gdje su priče o Midhatu Hujduru Hujki koji gine otvarajući sjeverni prilaz Mostaru, ili o Hamdiji Abdiću Tigru koji fingira izdaju i ulazi među Abdićeve autonomaše, savladava ih i oslobađa Bihać, ili o čuvenom diverzantu Emiru Boguniću Čarliju koji unosi u Sarajevo preko piste, pred očima UNPROFOR-a, protutenkovski raketni sistem tako što je preko njega stavio komade mesa, krvav čaršaf i prikopčao infuziju da to izgleda kao unošenje teškog ranjenika, i time zaustavlja tenkove i spašava grad nakon pada Otesa. Zar herojsko oslobađanje Vlašića koje je po sniježnoj oluji predvodio general Mehmed Alagić nije filmska priča? Sve su to vanredno zanimljive filmske teme i o njima će neko snimiti filmove. Ako naši filmaši i to prepuste Turcima ili nekom drugom, neka se ne ljute i ne nazivaju to vazalstvom.\n– Koaliciju je raskinuo DF, a raskid je uzročen nezrelim ponašanjem ministra Reufa Bajrovića, pa i Emira Suljagića. Ovaj dvojac je rasturio koaliciju, a zatim nastavio rasturati DF pa je istjeran iz stranke. To nas je uputilo na jedinu preostalu alternativu, Radončićev SBB. Nije bilo izbora. I ta koalicija bi funkcionirala, jer kadrovi SBB-a su u principu korektni i dobronamjerni, da nije došlo do naglog pada popularnosti SBB-a i gubitka glasova na lokalnim izborima 2016. Tad se Radončić vratio provjerenoj politici destrukcije, populizma i napada na SDA.\n– Očekivao sam da će Radončić i za državu graditi onako kao što je gradio za sebe – da će graditi autoput, brze ceste, aerodrome, termoblokove. Prepustili smo mu ta ministarstva i direktorske pozicije kako bi imao potrebne poluge, dali smo mu svaku vrstu podrške. Rezultat je, za sada, nula. Ako krene u rušenje rebalansa budžeta, budžeta za iduću godinu, opstrukciju gradnje Bloka 7 u Tuzli, ako sruši akcize, tada će to biti minus, a ne nula.\n– Slijedi usvajanje bitnih odluka, zakona, budžeta. Ako se Radončić upusti u opstrukcije koje će pogoditi građane Federacije BiH, a naročito kategorije poput boraca i penzionera, onda će sam sebi definitivno presuditi na idućim izborima. Narod je već odavno sit njegovih destrukcija, stalnih konflikata i zastoja koje proizvodi.\n– Ne vjerujem da će se lijevo orijentirane stranke upustiti u koaliranje sa SBB-om jer dobro poznaju vlastito članstvo i birače i znaju šta oni misle o Radončiću. Izgubili bi i oni i Radončić.\n– Grade vlastitu poziciju na suprotstavljanju SDA, žele preuzeti dio glasača od SDA, a zatim i pozicije. Bore se za vlast, odnosno za povratak na pozicije koje im je SDA, jednom po jednom, uzela kroz izborne cikluse. Gubili su u političkim borbama sa SDA pa bi se voljeli osvetiti. Suštinskog razloga za nesaradnju sa SDA nema, i kad dođe do formiranja koalicija zaboraviće se predizborne priče. Koalicije se prave sa pobjednicima, političke zavade i animoziteti su prirodna stvar, i oni se brzo prevazilaze.\n– Teško će se doći do rješenja. Atmosfera je loša, nema dovoljno komunikacije, stajališta su jako udaljena. Mada se čini da se radi o sitnicama, radi se o principima, o balansu građanskog i etničkog koji nije nimalo lako postići. SDA će imati prijedlog koji neće ići izvan okvira Ustava Federacije BiH, a to neće biti dovoljno HDZ-u, a oni u sprezi sa SNSD-om mogu zaustaviti svaki prijedlog u Domu naroda.\nOptuživali su vas da “previše popuštate” Draganu Čoviću, da mu je SDA dala sve poluge moći, dok on istovremeno sa Miloradom Dodikom radi na urušavanju države. Da li je zaista “popuštano” predsjedniku HDZ-a i šta se krije iza “harmoničnog odnosa” Čovića i Dodika?\n– Nisam popuštao, ali sam uložio truda u saradnju sa strankama koje su dobile jasnu većinsku podršku birača iz hrvatskog naroda u BiH. Time sam htio relaksirati odnose, pridobiti Hrvate za saradnju na bitnim reformskim i integracijskim procesima, da Bošnjaci ne sarađuju sa malim hrvatskim strankama koje nisu dobile većinsku podršku hrvatskog puka, da ih se time gura u zagrljaj Dodika itd. Dio ovog cilja je sigurno postignut, ali je ostala ta veza sa Dodikom koja zabrinjava. Saradnja nekih hrvatskih lidera sa nekim srpskim liderima koji teže podjeli BiH se desila par puta u posljednih četvrt stoljeća. I nije nam ništa dobro donijela, a najveći gubitnici su redovno bivali Hrvati.\nU javnosti se nameće teza o ugroženosti hrvatskog naroda u BiH. S druge strane, u nekim krugovima se sve češće čuje da su, u stvari, ugroženi Bošnjaci. Da li Bošnjaci svjesno plaćaju “cijenu” cjelovite BiH?\n– Da, Bošnjaci su skupo platili cijenu očuvanja cjelovite Bosne. Ali, neće biti više nijednog pomaka na štetu naroda koji čini polovinu BiH populacije, a sveden je na trećinu utjecaja u skoro svim bitnim segmetnima.\n– U prvi mah će biti prkosnih i inat-reakcija, ali istina i kakva-takva pravda će biti prihvaćene i donijet će relaksaciju na duže staze. I Srbija i Hrvatska su učestvovale u agresiji na BiH, pokušavale su ostvariti velikodržavne planove, to je tako, i od te istine ne vrijedi bježati. Bitno je da se iz počinjenih grešaka izvuku otrežnjujuće pouke i da se nipošto ne krene Mladićevim i Prlićevim stopama, jer će i novi pokušaji i novi akteri završiti isto kao i oni.\n– U vezi Pelješačkog mosta dogovoreno je da se rješenje pronađe u okviru međunarodnog prava, što podrazumijeva i UN Konvencije o pravu mora. Hrvatska i BiH trebaju biti korektni i pametni susjedi i pomoći jedna drugoj. U tom smislu je krenula i komunikacija Evropske unije sa Hrvatskom. Uvjeren sam da ćemo sa Hrvatskom doći do obostrano prihvatljivog rješenja.\n– Ne, angažman hrabre osobe koja zna svoj posao i poznaje problem može donijeti samo opću, ali i korist stranci. Neko je morao zaustaviti nered i poboljšati odnos prema pacijentu u KCUS-u, presjeći koloplet interesa, rastrošnosti, sebičnosti i korupcije koji je KCUS doveo do 100 miliona KM duga. To ne mogu direktori koji mandat završavaju kao vlasnici jahte, ili vile u centru Sarajeva. Sadašnji menadžment Kliničkog centra je uveo red i disciplinu, ubrzao sve procese i smanjio liste čekanja, vratio nevjerovatnih 75 miliona duga.\n– Ovaj, a vjerovatno i sljedeći mandat, će biti upamćeni kao vrijeme u kom se vodila rovovska borba između onih koji nastoje da izgrađuju BiH i zajedničku budućnost u njoj, da je pokrenu na putu prema EU i NATO-u, i onih koji nastoje da je razgrađuju i političkim sredstvima postignu neostvarene ratne ciljeve. Naivan je svako ko potcjenjuje referendume, udare na teritorijalni integritet, na sigurnosni i pravosudni sistem, glorificiranje i nagrađivanje ratnih zločinaca i ratnih, paradržavnih projekata. Uspjeh je zadržati stabilnost, sačuvati koalicije od raspada i postići pozitivne pomake u takvim okolnostima, spriječiti kolaps sistema.


Građani znaju šta su zloupotrebe javnih resursa i smatraju da se ne kažnjavaju iz političkih razloga - JUGPRESS\nGrađani znaju šta su zloupotrebe javnih resursa i smatraju da se ne kažnjavaju iz političkih razloga\nGrađani smatraju da su različite aktivnosti aktuelne vlasti zapravo zloupotreba javnih resursa, rezultati su ankete Regionalne informativne agencije JUGpress. U njoj su često učesnici odgovarali da je zloupotreba javnih resursa : “asfaltiranje puteva pred izbore”, “sve što radi ova vlast”, “nameštanje tendera podobnim firmama”, “partijska zloupotreba resursa lokalne samouprave”, “odlazak na partijski skup pod moranje i o trošku naroda”, “zloupotreba službenog automobila, službene kartice, potpisa kao sredstva plaćanja u lokalnim restoranima u privatne svrhe, službenih prostorija u noćno i neradno vreme”,\nNajveći broj učesnika u anketi zna šta su javni resursi kao i da je njihova zloupotreba kažnjivi po zakonu a kao pretežni razlog zašto se to ne dešava u praksi navode političke interese I uticaj.\nČitava ova anketa, odnosno, svi odgovori na nju, ukazuju na postojanje upadljivog nepoverenja građana ka onima koji rukuju njihovim, našim, zajedničkim javnim resursima. Može se, takođe, zaključiti da je naša čitalačka publika izuzetno zainteresovana za informacije o zloupotrebama javnih resursa.\nNa sajtu JUGpress-a je bila postavljena anketa pod nazivom “Šta su javni resursi i koje su njihove zloupotrebe?” koja istražuje znanje I informisanot građana o ovoj temi, ali se bavi istraživanjem i njihove lične percepcije i stavova.\nPrvo pitanje u našoj anketi je glasilo: “Da li znate šta je zloupotreba javnih resursa?” a većina odgovora na njega je bila potvrdna, njih čak 89,5%, a ostatak su činili negativni odgovori.\nSledeće pitanje je glasilo: “Da li znate za neki primer zloupotrebe javnih resursa?”, a ponuđeni odgovori su ponovi bili “da” i “ne”, pri čemu je 88,9% odgovora bilo potvrdno.\nTreće pitanje je bilo otvorenog tipa i zahtevalo je da ispitanik ili ispitanica upiše svoj odgovor vezan za to: “Za koje zloupotrebe znate? Nabrojte ih.”. Odgovori su, kao što je to skoro uvek slučaj kod otvorenog pitanja, vrlo raznorodni. Neki od odgovora koji se ponavljaju se odnose na različite aktivnosti trenutne vlasti, pri čemu su česti odgovori: “asfaltiranje puteva pred izbore”, “sve što radi ova vlast”, “nameštanje tendera podobnim firmama”, “partijska zloupotreba resursa lokalne samouprave”, “odlazak na partijski skup pod moranje i o trošku naroda”, “zloupotreba službenog automobila, službene kartice, potpisa kao sredstva plaćanja u lokalnim restoranima u privatne svrhe, službenih prostorija u noćno i neradno vreme”, itd.\nNaredno pitanje je pitanje zatvorenog tipa i glasi: “Da li je zloupotreba javnih resursa zabranjena zakonom?”, a ovde je bilo potrebno da ispitanici izraze svoje znanje zaokruživanjem jednog od dva ponuđena odgovora, “da” ili “ne”. Rezultati pokazuju da je 94,7% naših čitalaca dalo potvrdan odgovor, što pokazuje da imamo publiku koja je o ovoj temi dobro informisana.\nPretposlednje pitanje u našoj anketi bilo je: “Da li je zloupotreba javnih resursa kažnjiva?”, pri čemu se ponovo radi o pitanju zatvorenog tipa, sa ponuđenim odgovorima “da” i “ne”. Statistika odgovora pokazuje da je naša publika jako podeljenog mišljenja kad se radi o ovoj temi, pa je 63,2% ispitanika odgovorilo potvrdno, a 36,8% je odgovorilo negativno. Smatramo da jedno od mogućih objašnjenja ovakve polarizacije odgovora može biti u tome što smo pitanje postavili u cilju ispitivanja percepcije naše publike, pa je deo odgovorio da jeste kažnjiva, misleći, pritom, da po zakonu treba da bude, a drugi deo je odgovorio negativno, aludirajući na to da u praksi vrlo često nije kažnjiva.\nOvaj prethodni odgovor nas vodi do našeg narednog pitanja, čiji odgovori nas navode da i prethodne odgovore shvatimo u pravom svetlu, odnosno, u svetlu onoga što ti odgovori znače za one koji su na ova pitanja odgovarali. Pitanje je bilo namenjeno onima koji su na prethodno pitanje odgovorili odrično, a ono glasi: “Navedite zašto nije kažnjiva”, misleći na zloupotrebu javnih resursa. Ovde je dobijeno više različitih odgovora, pri čemu svi gravitiraju ka tome da smatraju da oni koji su na poziciji moći, odnosno na vlasti, imaju moć da zloupotrebe javne resurse, ali takođe imaju mogućnost i da za sebe obezbede odsustvo bilo kakve kazne. Ovde vidimo da ljudi koji su u prethodnom pitanju odgovorili negativno, zapravo smatraju da zloupotreba javnih resursa treba da bude kažnjiva, ali ona to u praksi nije, iz razloga što vlast kontroliše i javne resurse, ali i sudsku vlast, te je najpogodnije sve odgovore koje smo u ovom delu sumirati izrekom koja je upravo bila deo jednog odgovora na ovo pitanje: “Kadija te tuži, kadija ti sudi…”.\nNa kraju ankete smo ostavili svojoj publici prostor za slanje dokumenata, fotografija, snimaka koji mogu biti dokazni materijal i našoj agenciji mogu poslužiti kao izvor za pisanje tekstova.


http://www.rts.rs/page/stories/sr/story/…vu+fabriku.html\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nObe novootvorene fabrike, koje zajedno zapošljavaju 300 ljudi, rade kao dobavljači kompanije "Fijat automobili Srbija", za model "fijat 500L", a počele su s proizvodnjom u julu prošle godine. Ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić izjavio na ceremoniji otvaranja da će glavni pokretač privrednog rasta Srbije u ovoj godini biti upravo automobilska industrija. Prema njegovim rečima, od kompanije "Fijat automobili Srbija" (FIS) i njegovih dobavljača u 2013. očekuje se dve milijarde evra prihoda od izvoza.\nSvečanom otvaranju fabrika prisustvovali su i predstavnici ambasada SAD i Italije, Grada Kragujevca, kompanije "Džonson kontrolz" i "Fijata". Ambasador SAD u Srbiji Majk Kirbi istakao je da je posvećenost vlade da privuče strane investicije veoma značajna za Srbiju, i da se na primeru ove dve fabrike vidi šta strani investitori mogu da učine za srpsku privredu. Ambasador Italije u Srbiji Armando Varikio naglasio je da veruje u velike potencijale Srbije i da kompanije odlučuju da investiraju u ovu zemlju upravo zbog uverenja da ona pruža brojne mogućnosti za poslovanje. Direktor FAS-a Antonio Ćezare Ferara ukazao je da svi dobavljači te kompanije u Srbiji zajedno zapošljavaju više od 1.200 ljudi, kao i da se 67 odsto auto-komponenti za potrebe fabrike proizvodi u Srbiji.\nFabrika "Džonson kontrolz automotive" je grinfild investicija u parku dobavljača Grošnica, koja za FAS proizvodi sedišta. Investicija je vredna 7,8 miliona evra, a u fabrici je otvoreno 155 novih radnih mesta. Druga fabrika - JCMM je zajedničko ulaganje" Džonson kontrolza" i kompanije "Manjeti Mareli". U njoj će se proizvoditi instrument table, podne konzole, vratne oplate i zadnja krila. Projekat je realizovan u okviru nekadašnje fabrike "Zastava". Investicija je vredna 15 miliona evra, a posao je dobilo 145 novih radnika. Američki gigant "Džonson kontrolz", koji pokriva 30 odsto svetske proizvodnje automobilskih enterijera, i ima više od 50 fabrika širom sveta, jedan je od četiri glavna kooperanta FAS-a.\nhttp://akter.co.rs/26-ekonomija/29975-kg…ve-fabrike.html\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nhttp://www.novosti.rs/vesti/srbija.73.ht…aju-investitore\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nVojvodina se uključila u novi ciklus privlačenja stranih ulaganja, pa je u skladu sa odlukama pokrajinske Vlade napravljen "vojvođanski standard". Njega će svaka lokalna samouprava u Vojvodini morati da ispuni do prvog januara 2015. godine, a to znači da će svaka morati da ima strategiju razvoja 2014-2020, ističe Bugarski.\nPokrajinski sekretar navodi da je cilji da se opštine okrenu građanima i postanu njihov servis i najavljuje uspostavljanje sistema "48 sati". "To znači da svaki građanin putem mejla, faksa, telefonom ili direktno zaposlenima u javnom sektoru može da prijavi svoj problem, a da onda u roku od 48 sati dobije povratnu informaciju šta je uzrok problema i kada se očekuje rešenje problema", objašnjava Bugarski. Pokrajinski sekretar naglašava da su najveće prdnosti Vojvodine u prehrambenoj industriji, odnosno poljoprivredi, a zatim i u mašinskoj industriji, metalskom kompleksu i pratećoj automobliskoj industriji.\nhttp://www.rts.rs/page/stories/sr/story/…i+standard.html\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nMinistar bez portfelja Sulejman Ugljanin posetio je danas Smederevo, gde je najavio da će u Turskoj za dva dana biti održana prva ovogodišnja konferencija mešovite Komisije za privrednu saradnju Turske i Srbije, na kojoj će osnovni cilj biti investiranje u Srbiju.\nMinistar Ugljanin je, u razgovoru s gradonačelnicom Smedereva Jasnom Avramović, rekao da je njegov cilj da na predstojećem mešovitom Komitetu zainteresuje sagovornike iz Turske za moguće partnerstvo i ocenio da bi logično strateško partnerstvo bilo sa nekim od crnomorskih gradova. Ugljanin je rekao da su Turci zainteresovani za partnerstvo u oblasti izgradnje vagona i tom prilikom pomenuo Gošu iz Smederevske Palanke i smederevski Želvoz, piše u saopštenju iz kabineta gradonačelnice.Ministru su predstavljeni razvojni privredni potencijali Smedereva, kao i razvojni projekti u oblasti turizma. "Došao sam u Smederevo da lično vidim prednosti koje ima taj grad. To je izvanredan geopolitički položaj - sa jedne strane imamo Dunav, sa druge strane imamo auto-put, aerodrom, železnicu. Imamo sve moguće preduslove za ekonomski razvoj. Videli smo mogućnosti razvoja Marine, industrijske zone, Tvrđave i to je kovnica novca. Samo te tri stvari mogu da razvijaju celu Srbiju, a ne jedan grad", rekao je Ugljanin. Ministar je izrazio zadovoljstvo onim što je video u Smederevu, a to je, kako je rekao, dobar strateški plan razvoja sa pripremljenim razvojnim aktima. "Ostaje da to iskoristimo, da napravimo jedan tim iz vlade i predstavnika opština, da odemo i u Brisel i pokušamo da nametnemo naše prioritete, kako bi ušli u njihov plan finansiranja, od 2014. do 2020. godine", zaključio je ministar Ugljanin. Gradonačelnica Smedereva je objasnila da su povod za posetu Ugljanina investicije i pronalaženje investitora iz Turske, ali i iz Evropske unije.\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Ekonomija/37174…itora-iz-Turske\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nBEOGRAD, 15. maja 2013. (Beta) - Ministar finansija i privrede Mladjan Dinkić potpisao je u sredu sa izvršnim direktorom Kering grupe, koja je kupila Fabriku kože u Rumi, Žan Fransoa Palusom ugovor o podsticanju direktnih investicija te kompanije, koja će u Rumi uložiti šest miliona evra i zaposliti 120 radnika.\nKering grupa će obnoviti fabriku za proizvodnju kožne galanterije luksuznih brendova, a za svakog novozaposlenog Vlada Srbije je kroz Program finansijske podrške odredila subvencije od 8.000 evra.\nDinkić je nakon potpisivanja rekao da je Srbija dobila još jednog jakog investitora, a fabrika kože iz Rume najboljeg mogućeg strateškog partnera i da će se u Rumi proizvoditi brendovi kao što su Guči i Puma, saopštilo je Ministarstvo finansija i privrede.\n"Ovo je sličan poduhvat u industriji kože i obuće, kao što smo imali svojevremeno kad smo doveli Fijat u Zastavu. Ono što je Fijat za Zastavu to je Kering grupa, odnosno Guči za fabriku kože u Rumi, dakle, najbolji mogući strateški partner", rekao je Dinkić.\nOn je dodao da Vlada Srbije snažno podržava razvoj industrije i da će 120 ljudi ovde imati siguran posao i sigurne plate, a proizvodi brendova poput Gučija i Pume koji će se proizvoditi u Rumi, prodavaće se u celom svetu.\nhttp://www.naslovi.net/2013-05-15/beta/u…iz-rume/5679014\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\n(10)\tPostovi: 79\na to bi otvorilo nova radna mesta,pospesilo razvoj krajeva u ovom slucaju naseg Sandzaka koji ima velike kapacitete i bogatstva al ne i novca za razvoj.\tIdi na vrh ove strane.\nNovi Pazar spada u posebnu grupu opstina za koje je Vlada usvojila meru stimulacije "10000 Evra za svako novo radno mesto"? Zar Novi Pazar nije imao obucarskog giganta fabriku obuce 'Ras' koji je mogao konkurisat za neki slican projekat.\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nDa,nas cuveni"Ras",A gde je cuvena svetska fabrika vune za tkanje itd koja je imala fabrike i po selima znam i da je to sve zatvoreno,a o tekstilu i konfekcijama da i nepricamo!!!\tIdi na vrh ove strane.\nU Subotici je danas, u prisustvu ministra finansija i privrede Mlađana Dinkića, svečano otvorena fabrika Kontitek fluid Srbija, jedna od divizija nemačkog koncerna Kontinental. Dinkić je ovom prilikom ocenio kao najvažniji zadatak Vlade Srbije da "u ovo teško vreme" pomogne ozbiljnim investitorima da podignu fabrike i pokrenu proizvodnju i da je u tom smislu dobra vest da je "čuveni nemački Kontinental" otvorio fabriku u Subotici, dodavši da je to potrebno čitavoj Srbiji. - Nemački Kontinental je zaposlio u Subotici 150 radnika, a u narednih nekoliko meseci zaposliće još 150 i to je ono što treba Srbiji - istakao je Dinkić. U pitanju je investicija vredna oko 10 miliona evra. Radnici koji trenutno rade u fabrici, sastavljaju crevne i cevne sisteme za motore i menjače, a zatim ih dostavljaju evropskim proizvođačima automobila. Godišnje fabrika proizvodi ukupno 1,8 miliona jedinica, od kojih se dobije oko 80 različitih proizvoda. - U strategiji industrijskog razvoja, automobilska industrija ima najveći prioritet, a upravo u ovoj fabrici će se proizvoditi komponente za čuvene brednove kao što su Folksvagen, BMW i Mercedes i to je ono što što želimo da podstaknemo, da se i dalje grade takvi kapaciteti, i u Subotici, i u svom ostalim regiona Srbije - rekao je Dinikić. On je podsetio da je Vlada Srbije usvojila jasnu strategiju privrednog oporavka koja se bazira na rastu izvoza i zapošljavanju. Dinkić je rekao da je u aprilu oboren "apsolutni rekord" u mesečnom izvozu Srbije, jer je u tom mesecu izvezeno roba i usluga u vrednosti od 950 miliona evra, u čemu automobilska industrija učestvuje sa 20 procenata. - Rast izvoza je najsvetlija tačka naše privrede u ovoj godini. U prva četiri meseca izvoz je porastao za 24 odsto, dok je uvoz stagnirao, što znači da je za jednu petinu smanjen spoljnotrgovinski deficit, što nimalo nije lako u uslovima krize u Evropskoj uniji, imajući u vidu da najveći deo proizvoda plasiramo na ta tržišta - naveo je Dinikić. On je izrazio nadu da će Kontinental, po ugledu na neke druge strane investitore, uvidevši prednosti investiranja u Srbiji, nastaviti sa daljim ulaganjima i otvarati nove fabrike. Dinkić je posebno naglasio da Subotica i Subotičani treba da budu ponosni što se Kontinetal odlučio da u ovom gradu započene svoju investiciju i podsetio da je veliki broj kompanija iz Nemačke i drugih država se odlučilo na investiranje u Subotici. - Subotičani treba da budu ponosni na ono što se desilo u poslednjih nekoliko godina u privrednom razvoju jer fabrike koje se ovde nalaze će na dugi rok zapošljavati ljude i garantovati im platu, a Srbiji doneti veliki izvoz - rekao je Dinikić. On očekuje od Subotice da i dalje bude primer drugim gradovima u Srbiji kako se privlače investicije i skraćuju nepotrebne birokratske procedure i najavio da će njegovo ministarstvo "učiniti sve da imamo što više Kontinenatala po čitavoj Srbiji. - To je jedini način da na dugi rok našu privredu podignemo na nivo koji zaslužuje. Treba da se ugledamo na našeg najznačajnig partnera, a to je Nemačka, koja decenijama bazira svoj privredni rast na izvozu. Iako smo manji od Nemačke i nismo dovoljno jaki kao Nemačka, model privrednog rasta Nemačke nešto što je potrebno Srbiji - rekao je Dinikić. http://www.blic.rs/Vesti/Ekonomija/38570…tala-u-Subotici\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\nDragan Markovic Palma : "Ne treba mi nijedna ministarska funkcija niti bilo koja druga, ali hoću da radim za ovu državu, da joj pomognem", istakao je Marković juče pred oko 200 privrednika i zvanica iz Jagodine i gradova Pomoravlja, Beograda, Rusije, Austrije, Arapskih Emirata. On je podsetio da je u organizaciji Skupštine grada Jagodine, u poslednjih nekoliko godina, sa privrednicima ovog grada i Srbije "preko 20 puta boravio u osam gradova Evrope", Beču, Parizu, Moskvi, Minhenu, Milanu, Sankt Petersburgu, Varezu, Veroni, a sada od 19 do 21. juna vodi privrednike u Rim. Rezultat je izgrađena i, u martu, puštena u rad Fabrika cerade za automobile "Andrea confezione Serbia" i juče započeta izgradnja Fabrike kompanije "Nort karton" iz Volgograda. Takođe, Marković najavljuje izgradnje drugih fabrika italijanskih kompanija u Jagodini: Kompanija "Aunde" počeće izgradnju fabrike automobilskih sedišta 22. juna, multinacionalna Kompanija "Vibak" 10. avgusta fabriku BOPP filmova za pakovanje i adhezivnih traka za različite sektore, najveća investicija ove godine u Srbiji vredna 60.000.000 evra. Kupac "Jagodinske pivare" dolazi 10. juna, otkriva predsednik skupštine. Marković je dodao da je dogovor o izgradnji fabrika u Jagodini postignut i sa italijanskim kompanijama "Stone italijana" za obradu mermera, Kompanijom "Dalla Valentina", fabrike za preradu mleka i proizvodnju sira, a Kompanija za preradu i proizvodnju semena "Grupo Manara" traži da na području centralne Srbije zasadi uljanu repicu na 20.000 hektara u saradnji sa poljoprivrednicima. Svoj dolazak je, prema njegovim rečima, najavila je i jedna kompanija za proizvodnju kuhinjskog i kancelariskog nameštaja. http://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php?…2&nav_id=719245 Pazar-dva ministra,jedan reis,vise muftija,tri islamske zajednice,nula fabrika,bezbroj nezaposlenih Jagodina-nula ministara,bezbroj otvorenih radnih mesta i fabrika,sve manje nezaposlenih lica.\tJednom odlazi svako,putem svog zivota,na rastanku samo srce kaze,ja cu se vratiti...\tIdi na vrh ove strane.\nDirektor fabrike Magna siting u Odžacima Zoran Sokolović najavio je danas da će do kraja ove godine u toj fabrici biti zaposleno još 150 radnika i dodao da je u planu zaposljavanje još toliko u 2014.\nSokolović je u razgovoru sa predsednikom Vlade Vojvodine Bojanom Pajtićem rekao da je u toj fabrici presvlaka za automobilska sedišta trenutno zaposleno 150 radnika i da je celokupna proizvodnja namenjena izvozu. "Do kraja godine u fabrici će biti zaposleno 300 radnika, a plan je da ih do kraja naredne godine bude oko 450", rekao je Sokolović. Pajtić je rekao da je ulaganje kompanije Magna siting prva velika investicija u opštini Odžaci nakon gotovo 30 godina.\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Ekonomija/38643…jos-150-radnika\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\ntako malo mesto postalo primer i velikim gradovima,samo dobra organizacija vlasti.\tIdi na vrh ove strane.\nZaječar -- Vlada Srbije i kompanija Gorenje zaključili su predugovor o novim investicijama te kompanije u Srbiji kroz zajedničko ulaganje.\nOčekuje se zapošljavanje 700 novih radnika u naredne tri godine, i povećanje proizvodnje i izvoza. Zajednički\nće se ulagati u proširenje proizvodnje kućnih aparata u Srbiji, u fabrikama u Zaječaru, Valjevu i Staroj Pazovi. http://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php?…8&nav_id=730534\tJednom odlazi svako,putem svog zivota,na rastanku samo srce kaze,ja cu se vratiti...\tIdi na vrh ove strane.\nhttp://www.novimagazin.rs/ekonomija/stize-turski-kapital\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.\n"Veskovini", otvorena je u Šapcu, a proizvodiće mehaničke delove namenjene automobilskoj industriji. Nastavak vesti\nhttp://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php?…8&nav_id=733957\tJednom odlazi svako,putem svog zivota,na rastanku samo srce kaze,ja cu se vratiti...\tIdi na vrh ove strane.\n(26)\tPostovi: 181\n(Radio100+)\tIdi na vrh ove strane.\nKruševac -- Turska "Erste" kompanija u Kruševcu planira da sledeće godine realizuje proizvodnju u vrednosti od osam do deset miliona evra http://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php?…1&nav_id=741513\tJednom odlazi svako,putem svog zivota,na rastanku samo srce kaze,ja cu se vratiti...\tIdi na vrh ove strane.\nhttp://www.gradjevinarstvo.rs/VestDetalj…820&vestid=8043\tJednom odlazi svako,putem svog zivota,na rastanku samo srce kaze,ja cu se vratiti...\tIdi na vrh ove strane.\nhttp://www.kurir-info.rs/lidl-srbija-pov…e-clanak-956139\tUvijek govorite istinu jer samo istinu mozete ponoviti dvaput.\tIdi na vrh ove strane.


Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja | Repository of the Faculty of Food Technology Osijek\nEkstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja\nGrgić, J. (2019). Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nGrgić, Jovana. "Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja." Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nGrgić, J. (2019). 'Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, accessed 17 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nGrgić J. Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY; 2019 [cited 2022 May 17] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nJ. Grgić, "Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja", Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, Osijek, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:937747\nTitle Ekstrakcija bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada primjenom visokonaponskog električnog pražnjenja\nTitle (english) High-Voltage Electric Discharge Extraction of Bioactive Compounds from Tobacco Waste\nCilj ovog rada bio je istražiti učinkovitost ekstrakcije bioaktivnih komponenti iz duhanskog otpada potpomognute visokonaponskim električnim pražnjenjem s obzirom da ovaj tip ekstrakcije na duhanskom otpadu još uvijek nije istražen. Postupak ekstrakcije duhanskog otpada (duhanska prašina, duhansko rebro i refabrikat) proveden je pri različitim procesnim uvjetima: omjer tekuće/kruto (300:1, 500:1, 700:1 mL/g), frekvencija (40, 70, 100 Hz), vrijeme (15, 30, 45 min) kako bi se ispitao utjecaj uvjeta na sadržaj fenolnih komponenti te antioksidacijska aktivnost ekstrakata. Osim toga, tijekom procesa praćene su promjene temperature, pH vrijednosti i elektrovodljivosti. Na osnovu eksperimentalnih podataka dobivenih prema Box-Behnkenovom planu pokusa optimiran je proces ekstrakcije. Značenje predloženog istraživanja ogleda se u maksimalnom iskorištavanju nusproizvoda biljnog podrijetla, a u cilju dobivanja ekstrakata koji se mogu implementirati u druge proizvode i procese. Time je proces prerade duhana zaokružen i ne stvara se velika količina otpada koja predstavlja ogromno financijsko i ekološko opterećenje.\nThe objective of this study was to investigate the efficiency of high voltage electric discharge assisted extraction of bioactive compounds from tobacco waste due to the fact that this type of extraction on tobacco waste has not been researched yet. Tobacco waste (dust, midrib and scrap) were subjected to an extraction process under various different experimental conditions: liquid-to-solid ratio (300:1, 500:1, 700:1 mL/g), frequency (40, 70, 100 Hz) and treatment time (15, 30, 45 min) in order to study the effect of these conditions on the content of phenolic compoounds and the corresponding antioxidant activity of extracts. Temperature change and change of pH value and electrical conductivity of samples after high-voltage electric discharge treatment were also observed. The optimal conditions for the extraction were determined by Response Surface Methodology using the Box-Behnken design. The merit of the proposed research is reflected in the maximum utilization of the by-product of plant origin, in order to obtain extracts that can be implemented in other products and processes. Thus, the process of tobacco processing is rounded up and amount of waste, which is a huge financial and ecological problem, is reduced.\nProject Number: 9909\nCreated on 2019-10-11 06:49:24


Lokalne samouprave Архиве - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: Lokalne samouprave\nU nedelju građani biraju predsednika, poslanike i vlasti u 14 lokalnih samouprava\nIna Dendić 02/04/2022\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Izbori 2022, Leskovac, Niš, Vranje 0\nFoto: Arhiva Dnevnik juga Građani Srbije u nedelju izlaze na birališta, da izaberu predsednika Republike, novi saziv parlamenta i lokalnu vlast u 14 samouprava, uključujući i glavni grad Beograd. Na ukupno 8.255 biračkih mesta, pravo glasa na predsedničkim i parlamentarnim izborima ima 6.501.689 građana Srbije, koji će se opredeljivati između 19 …\nMODEL SEMAFORA U NASTAVI: Šta znači za učenike a šta za nastavno osoblje\nIna Dendić 26/08/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje 0\nFoto:pixabey Nakon sednice Kriznog štaba doneto je uputstvo koje je prosleđeno svim osnovnim i srednjim školama a na osnovu koga će se nastava od 1. septembra odvijati po metodi samafora. Šta zapravo to znači i iz kojih zona će deca moći da idu regularno u školu pročitajte u nastavku. U …\nZamena stare stolarije: Sledeće nedelje ugovori sa lokalnim samoupravama, u avgustu sa domaćinstvima\nIna Dendić 17/06/2021\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac 0\nPredstavnici Ministarstva rudarstva i energetike potpisaće sledeće nedelje ugovore sa sa 66 lokalnih samouprava o zameni stolarije. U avgustu će biti potpisani i prvi ugovori sa domaćinstvima,a sve sa ciljem da trošimo manje energije čime ćemo direktno uticati na životnu sredinu i dobijati niže račune za električnu i toplotnu energiju. Nakon potpisivanja ugovora između …


Tribinom “Alija Izetbegović – naš predsjednik i vrhovni komandant” BZK Preporod Ilijaš obilježio 17. godišnjicu smrti prvog predsjednika samostalne RBiH\nYou are at:Home»ILIJAŠ»Tribinom “Alija Izetbegović – naš predsjednik i vrhovni komandant” BZK Preporod Ilijaš obilježio 17. godišnjicu smrti prvog predsjednika samostalne RBiH\nU organizaciji BZK “Preporod” Ilijaš a povodom 17. godišnjice smrti prvog predsjednika RBiH, Alije Izetbegovića, u nedjelju 18. oktobra 2020. godine u kino sali KSC Ilijaš organizovana je tribina o temi “Alija Izetbegović – naš predsjednik i vrhovni komandant”.\n–Ova tribina bila je u našem planu rada za ovu godinu, imali smo namjeru da naša sala bude puna večeras i da se sjetimo našeg predsjednika i vrhovnog komandanta rahmetli Alije Izetbegovića. Međutim, zbog epidemiološke situacije morali smo organizovati manifestaciju u specifičnim i kontrolisanim uslovima. Ipak se nadam da su svi građani putem live streaminga mogli pratiti tribinu. Već drugu godinu na ovaj način njegujemo kulturu sjećanja na naše velike historijske ličnosti i njihovu ulogu u našoj domovini, kazao je predsjednik BZK Preporod Ilijaš Adis Duraković.\nBZK Preporod BiH pružio je punu podršku ovom događaju, kaže Nermin Hodžić, predstvnik direkcije BZK Preporod BiH.\n–Bošnjačka zajednica kulture Preporod u BiH kao temeljna i najstarija ustanova kulture u Bošnjaka sa najdužom tradicijom, koja datira od 1903. godine od osnivanja udruženja Gajret čiji je Preporod pravni i suštinski sljednik, ima misiju i obavezu njegovanja kulture sjećanja. Njegovanja kako u smislu očuvanja, restauracije i revitalizacije kulturne baštine Bošnjaka ali i domovine BiH. Sjećanje na likove i djela velikana naše historije je neodvojivi dio naše stalne agende. Tako smo jučer obilježili rođendan našeg velikog pjesnika Mehmedilije Maka Dizdara, a danas podržavamo aktivnost obilježavanja godišnjice smrti prvog predsjednika nezavisne RBiH Alije Izetbegovića, mislioca, lidera, sudbinski važnog za modernu historiju Bosne i Bošnjaka kojeg je ova domovina i narod iznjedrili u posljednjim desetljećima, naveo je Hodžić.\nGost predavač bio je naš sugrađanin profesor hafiz Nijaz Aganhodžić.\n-Ja nisam političar, nisam poznavao lično rahmetli Aliju, ali kao dječak kada sam počeo da sazrijevam, želio sam da vidim lidera u svijetu, nekoga ko će biti uzor kao hazreti Omer, takav primjer vidio sam u rahmetli Aliji, lidera i vođu naroda, nekoga ko je moj a ja njegov . Ima u našem narodu hajra, finih insana, ali oni nisu nametljivi, ali zakon je prirode da teške kušnje izbace na površinu mirne ljude, Mi smo danas u iskušenju ali to se ne može porediti sa 92. godinom. Moramo se nadati da i u današnjem vaktu ima ljudi umjerenih, diplomata, visoko moralnih i poštenih vođa, jer kada ih ne bi bilo ne bi vrijedilo ni živjeti, kazao je hafiz Aganhodžić za Radio Ilijaš.\nOvom prilikom je prikazan spot za numeru „Bošnjak“ koja je nastala prema tekstu Muse Ćazima Ćatića, a spot je producirao Eldin Huseinbegović.\nZbog strogih epidemioloških mjera, svi zainteresovani tribinu su mogli pratiti online putem Facebook stranica: ILIJAS.info, Radio Ilijaš i BZK “Preporod” Ilijaš.\nPrevious ArticleNK Ilijaš pobjedom protiv FK Unis nastavio pobjednički niz\nNext Article Pobjeda odbojkaša i poraz odbojkašica u Sportskoj dvorani Ilijaš


Sigma 50-100mm f/1.8 DC HSM ART za Nikon je jedinstven objektiv na tržištu koji predstavlja idealan izbor za fotografisanje portreta jer pokriva mogućnosti fiksnih objektiva žižnih daljina 50mm, 85mm i 100mm. Namenjen je fotoaparatima sa APS-C senzorom. Pripada Sigminoj ART seriji objektiva što...\n128.030 RSD € 1,085 Prebaci u EUR\n134.432 RSD € 1,139


Stanivuković: Dodik ispred zastava Turske i BiH, zastavu RS nije imao na reveru\nGradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković danas se obratio javnosti u okviru manifestacije “Kočićev zbor” i tom prilikom je rekao da je “kod Kočića jazavac mogao na sud, a danas na sud ne mogu oni sa najgorim krivičnim djelima”.\nStanivuković je kazao kako ne zna da li je Kočić “imao plan za naš narod“, ali da zna da “ovi danas ga nemaju”.\n– Kod tebe Kočiću jazavac je mogao na sud, a danas na sud ne mogu oni sa najgorim krivičnim djelima. Šta bi rekao za vrijeme kada se najvećim patriotizmom smatra nošenje zastave na reveru… i to ponekad – upitao je gradonačelnik Banjaluke.\nDraško Stanivuković je pojasnio na koga se ova izjava odnosila…\n– Dodik je otišao ispred zastava Turske i Bosne i Hercegovine. Zastavu Republike Srpske nije imao ni na reveru, a nekad je smatrao to vrhuncem patriotizma. Njegovo jedinstvo traje sedam, osam dana pa onda opet ide po svome – zaključio je prvi čovjek Banjaluke.


OKUPLJANJE Nakon jučerašnjih sukoba\nVlada saopćila da je stanje ranjenog stabilno\nGrađani ispred škole ranjenog demonstranta: Nosili slike incidenta\nStotine stanovnika Hong Konga okupile su se danas ispred škole osamnaestogodišnjeg demonstranta kojeg je policija tokom jučerašnjih sukoba s demonstrantima ranila iz vatrenog oružja.\nLjudi okupljeni ispred škole koju pohađa mladi Cang Či-kin skandirali su: "Nema nereda, samo tiranije", i nosili slike jučerašnjeg incidenta koji je bio snimljen. Vlada Hong Konga saopćila je da je njegovo stanje stabilno. On je prvi demonstrant koji je ranjen pravom municijom od početka sukoba prodemokratskih demonstranata i policije u Hong Kongu. Policija je saopćila da se njen pripadnik koji je pucao, plašio za svoj život nakon što su mu demonstranti prišli i da je "u veoma kratkom vremenu donio odluku da puca u napadača".\nDemonstranti, s druge strane, tvrde da je policajac ušao u bliski sukob i potom izvadio pištolj. Jučer su se stotine hiljada ljudi okupile na ulicama Hong Konga, dok je u Pekingu velikom vojnom paradom obilježena 70. godišnjica proglašenja Narodne Republike Kine.\nJučerašnje nasilje na ulicama Hong Konga bilo je najžešće od početka protesta prije skoro četiri mjeseca. Bolnice su navele da su primile više od 70 povrijeđenih, dok je policija saopćila da je povrijeđeno 25 njenih pripadnika. Policija navodi i da je uhapšeno 160 osoba, kao i da su policajci pucali šest puta.\nHong Kong Tsang Chi-kin Kina


Značaj razvoja talenata i ubrzane promene na tržištu rada, tema prvog AFA Talent Development Foruma\n10. jun u 3D okruženju\nKako objasniti činjenicu da su talenti najveća vrednost kompanija i da na tržištu vlada borba za njima, dok istovremeno svedočimo velikom rasipanju talenata i nemogućnosti da ih pronađemo, razvijamo i zadržimo u firmama, ali i u zemlji?\nPrepoznajući značaj i važnost ove teme, AFA zajednica, uz podršku i partnerstvo kompanije IKEA i brojnih drugih partnera, organizuje prvi Talent Development Forum, 10. juna u virtuelnom 3D prostoru, koji će postati tradicionalno mesto okupljanja svih relevantnih aktera na tržištu rada - od poslodavaca, preko studenata, univerziteta i edukativnih institucija do vlade i donosioca politika.\nU toku je i istraživanje stavova poslodavaca, studenata i profesora koje će biti predstavljeno na Forumu, i biće polazište za pokretanje dijaloga između mladih, fakulteta i kompanija o izazovima sa kojima se suočavaju usled konstantnih promena na tržištu rada i pojave potpuno novih zanimanja, izazvane ubrzanom digitalizacijom svih društvenih procesa.\nNa Forumu ćemo imati prilike da iz prve ruke, od najboljih studenata, pobednika i šampiona raznih svetskih takmičenja sa različitih univerziteta, čujemo koje su to potrebe i očekivanja mladih od kompanija ali i obrnuto - imaćemo prilike da čujemo primere najbolje prakse u privlačenju, zadržavanju i razvoju talenata. Kompanije koje se istaknu sjajnim praksama moći će da osvoje nagrade u različitim kategorijama (najbolje kompanije za razvoj talenata, najistaknutiji mentori, najbolje talent inicijative, najbolji primer partnerstva kompanija…). Više o nagradama i prijavama saznajte ovde.\nPored toga, Forum će okupiti i naše profesore sa najprestižnijih svetskih univerziteta kao i najprogresivnije predstavnike akademske zajednice iz Srbije koji će predstaviti najuspešnije metodologije i pristupe u razvoju studenata koji ispunjavaju zahteve tržišta rada 21.veka. Takođe, tema će biti i nova zanimanja budućnosti i veštine koje će biti neophodne u globalizovanom svetu koji se razvija na bazi inovacija i tehnologija.\n„Pored toga što je cilj uspostavljanja ovakvog događaja razmena iskustava i najboljih praksi“, kaže programska direktorka Foruma, Žaklina Nikolić Kušić, “težimo i da okupimo zajednicu koja će se baviti iznalaženjem rešenja i načinima za prevazilaženje rastućih izazova s kojima se suočavaju mladi, poslodavci, obrazovne institucije i celo društvo, usled sve intenzivnijih promena na tržistu rada koje obuhvataju ceo svet, a trka i “rat za talentima” je globalnih razmera i niko nije i neće biti pošteđen.“ Izazovi koje donosi novo doba a koji se reflektuju na tržište rada mogu se rešavati samo kroz sinergiju svih aktera, kako bi se poduprlo formalno obrazovanje pod naletom potreba za novim veštinama i znanjima i kreirala relevantna radna snaga za 21. vek i doba automatizacije.\n„Prema istraživanju koje smo moje kolege sa FEFA i ja sproveli, u Srbiji više od 50% kompanija ima poteškoće da zaposli mlade talente, a 75% njih ima generalno dugoročne poteškoće da zaposli visokokvalifikovani kadar“, Kaže Jelisaveta Lazarević, AFA Head of corporate partnerships i PhD student i asistent na FEFA. “Dodatno, današnje generacije nisu posebno zadovoljne državnim i biznis liderima, nemaju visoko mišljenje o njihovom uticaju na razvoj društva i poboljšanje sveta, a i ne smatraju ih previše pouzdanim.“ U prilog tome govori istraživanje kompanije Deloitte (2019) koje pokazuje da 76% mladih smatra da se biznisi fokusiraju na svoje sopstvene agende, a ne na stvari koje mogu da doprinesu unapređenju šireg društva, a tek svaki drugi milenijalac smatra da kompanije imaju pozitivan uticaj na šire društvo.\nKompanija Ikea je među prvima podržala i ovu inicijativu.\n“Kao dugogodišnji strateški partner AFA zajednice, poponosni smo što možemo da podržimo prvi Talent Development Forum. Kao kompanija kojoj je razvoj zaposlenih jedan od prioriteta poslovanja, radujemo se što ćemo podeliti svoja znanja, iskustva i veštine ali i što ćemo zajedno sa ostalim učesnicima foruma pokušati da pronađemo rešenja za savremene izazove koji postoje na tržištu rada, naročito one izazvane tehnološkim inovacijama i novim načinima poslovanja”, poručuju iz kompanije IKEA.\nKako bismo dobili sveobuhvatnu sliku trendova i praksi, AFA sprovodi istraživanje HR i employer branding praksi, kao i teme obrazovanja za potrebe današnjeg tržišta, koje se tiču identifikovanja, privlačenja i razvoja talenata na domaćem tržištu rada. Upitnici namenjeni studentima, kompanijama i profesorima su dostupni na sajtu do nedelje, 6. juna. Rezultati istraživanja biće predstavljeni na Talent development forumu, koji će moći da prate i svi učesnici istraživanja.\nUvidi iz istraživanja, i dijalog mladih, kompanija, profesora i institucija predstavljaće značajne smernice za dalje delovanje zajednice okupljene kroz Forum, koja je spremna da se u sadašnjosti i u budućnosti sistemski i odgovorno bavi najvažnijim resursima društva i najsnažnijom polugom ekonomskog i drustvenog razvoja – talentima, i ovim putem pozivamo sve zainteresovane poslodavce da se priključe i daju doprinos ovom važnom izazovu.\nTakođe, pozivamo i sve zainteresovane kompanije i fakultete da nam se jave putem sajta i sa nama podele primere dobre prakse, kako bi se kandidovali za nagrade i priznanja koja ćemo svečano dodeliti na Forumu.\nAFA je globalna zajednica eksperata i biznis lidera iz različitih oblasti i predstavnika akademske zajednice, vlade, kompanija i organizacija koja je posvećena ekonomskom osnaživanja žena kroz inovacije i tehnologije, koji su glavni pokretači ekonomskog i društvenog razvoja. Omogućavanjem podjednakog uključivanja žena u kreiranje nove digitalne civlizacije, AFA osnažuje novu generaciju inovatora koja doprinosi stvaranju inkluzivnog i samoodrživog društva i dobrobiti čovečanstva.\nViše informacija o Talent Development Forumu možete naći na: https://talent.afa.co.rs/


Sa kopačima na Rači\nsubota, 16 Novembar 2013 07:24\nŠećan Alić 1995. je bio u koloni smrti iz Srebrenice ka slobodnoj teritoriji. Ovaj bivši radnik šumarije utočište je našao u Zenici, gdje je radio fizičke poslove, bio noćni čuvar... Muka ga je, kako kaže, natjerala da odnedavno pokušava za život zarađivati kao kopač na deponiji Rača kod Zenice.\nRano jutro, dok radnici „Arcelor Mittala“ idu ka svojim pogonima, druga grupa "radnika" već se raspoređuje po brežuljcima ostataka berne, s pogledom na „Mittal“. Na deponiji Rača decenijama „Željezara“, a danas „Arcelor Mittal“, odlažu željezarski otpad - pepeo, trosku i druge produkte topljenja željezne rude, koje potom prekopavaju stotine ljudi, u potrazi za bernom, komadima željeza koje potom prodaju.\nRijetko se koji želi fotografirati, a tek poneki spreman je progovoriti s novinarima. Kažu, nisu ovdje što žele, što im je lijepo. Većina, bivši radnici te iste „Željezare“ ili radnici ugašenih firmi. Susrećemo i cijele porodice. Svi prekopavaju ostatke, hrpe, u potrazi za komadima željeza ili bilo čega sličnog, pogodnog za prodaju. Nekad bude, kažu, i dvije hiljade kopača.\n- Cijena željeza stalno raste, ali to se ne odnosi na nas, mi svoje iskopamo, sto kila, nekad nam treba i cijeli dan za to, dobijemo 10 KM, za marku deset kila. Neki su od toga napravili biznis pa su na Rači mašine, bageri, kamioni... jedno vrijeme su se prepriječili i primorali nas da njima dajemo, a onda oni preprodaju. Ono što ja iskopam za 10 KM, oni za to preprodajom dobiju 30 - kaže Sabahudin Hinović, koji tu kopa s tri sina, a svi su bez posla.\nMlađi, izdržljiviji, ne čekaju da otpad stigne do Rače. Već na „Mittalovoj“ kapiji "zaskaču se“ i prekopavaju sadržaj kamiona. Kada nađu komad berne, bacaju ga iz kamiona na asfalt, a za kamionom idu drugi, koji kupe bernu. U svakodnevnoj "borbi" da se dođe do komada željeza za prodaju, svake minute riskiraju život, baš kao i oni koji kopaju metrima u prava pravcata brda, tražeći ostatke.\nSvi kopači kažu - ovo je sramota Zenice, sramota države. Ipak, kada im ne pomaže niko, traže da ih puste da barem ovako prehrane svoje ukućane.\nTona otpadnog željeza doseže i do 600 KM, a ovdje leže stotine hiljada tona željeza pomiješane s desetinama miliona tona troske. Kilogram po kilogram, tonu po tonu, kamion po kamion, voze na otpade, a od topljenja starog željeza istovremeno im stižu opet nove hiljade tona berne... I tako ukrug.\nSenaid Doglod školovao se za vozača, ali je nakon srednje škole već dvanaest godina na birou.\n- Ovdje dolaze i penzioneri, stariji, mlađi, dolaze iz drugih krajeva Zenice, pa i iz drugih gradova. Rado bih bio negdje drugo, ali ovako jedino imam jesti, ako neću da kradem - kaže nam Senaid.\nOdron na Rači, zatrpan put\nRača: upozorenje iz Općine\nRača:Sahva umjesto MLM-a\nUpozorenje: Iskop na Rači\nSDP o Rači i odgovor MLM-a\nViše iz kategorije: « AMZ: Promocija novog projekta ArcelorMittal:Filter na Visokoj peći »


Komentari na "Spomenik Stefanu Nemanji je naš dug prema osnivaču srpske države: Vučić obišao Savski trg" - Telegraf.rs\n11/08/20 | 12:57 ≫ 14:11\n- Verujem da će pred novogodišnje praznike trg zasijati punim sjajem - rekao je Vučić\n11. avgust 2020 | 22:17\nStefan Nemanja je zaslužiio jedan ovakav spomenik.\nOvakvu zahvalnost Stefan Nemanja apsolutno zasluzuje.\nTako i treba,istorija je tu da se pamti\n11. avgust 2020 | 17:30\nStefan Nemanja zaslužuje da mu se na ovaj način zahvalimo.\nStefan Nemanja je jedan od najznacajnih srpskih vladara i jedan od utemeljivaca Srpske pravoslavne crkve, zasluzuje u velikoj meri da mu bude podignut spomenik u znak secanja na ovakvog velikana.\n11. avgust 2020 | 15:28\nNe počiva Srpska istorija od Nemanjiča, valjda smo i ranije postojali. Posle pada Rimskog carstva oko 1400 te godine, prvi Srpski vladar se zvao Svevlad. I zašto se uči onda u školama samo od Nemanjiča?\n11. avgust 2020 | 14:31\nSTAJE pret stefana\nPola Beograda nema kanalizaciju.\nŠta je Botovi lupate minuse a šta nije tačno?!\n11. avgust 2020 | 14:10\nSpomenik kao simbol nase istorije i kulturne bastine! Beograd se razvija kao i svaka jedinica lokalne samouprave!\n11. avgust 2020 | 13:58\nPredsednik Aleksandar Vučić ulaze sav svoj trud da svi građani Srbije budu ponosni na svoju zemlju. Idemo ka pravim putem.\n11. avgust 2020 | 14:09\nA u Palmira Toljatija muk. Dole žuti padeži! Narod ih neće!\nSvako ulaganje u glani grad direktno pospesuje turizam. Privlaci kako domace tako i strane turiste.\nKad se temeljno i domacinski radi rezultat ne moze da izostane\nPojedinci nisu verovali da će Beograd na vodi da bude izgrađen i da će građani uživati. Gledajte sada svi koji niste verovali kako je lepo., odličan projekat, nadamo se da će i u budućnosti biti što više ovakvih projekata.Savski trg postaje najlepši u Beogradu. Nekada zakrčen saobraćajem, autobusima iz svih pravaca, sada će biti mesto susreta mladih. Radovi se privode kraju.\nMilorad BG airmax\nUveren sam da će sve biti odrađeno na svetskom nivou....\n11. avgust 2020 | 13:31\nSavski trg već sada izgleda svetski samo na slikama, a najviše me raduje to što će biti posađeno preko 300 stabala.\nJel sme da se zna koliko je kostala izrada?\n11. avgust 2020 | 13:37\nBesplatno za tvoju informaciju\n11. avgust 2020 | 13:25\nRekonstruisani Savski trg će biti ponos Beograđana jer će tu biti najveća i najmodernija pešačka zona u prestonici.\nBravo! Svaka čast! Žutima krivo što se oni nisu setili prvi.\nRadovi se izvode po svetskim standardima, zaista impresivan plan.\n11. avgust 2020 | 13:10\nSigurna sam da će sve biti odrađeno na svetskom nivou.\n11. avgust 2020 | 13:03\nIzgradjuje se maksimalnom brzinom i stvarno se postiye veliki uspeh.\nPotpuno je izmenjena slika grada oko bivše železničke stanice. Nekada su tu titnjili autobusi, tramvaji, vladala je neopisiva gužva u saobraćaju. Sad dobijamo Savski trg, jedan od najlepših u Beogradu.\n11. avgust 2020 | 12:55\nJelice,dušo bolje kaži gradi se Beograd a ne lupaj to da se Srbija gradi,pa pogledaj kako je južnije ako imaš oči.\nVeoma važan projekat i radovi za Beograd i Srbiju.\n11. avgust 2020 | 12:41\nOvo je za svaki vid pohvale.\n11. avgust 2020 | 12:40\nOva investicija kao svaka druga u naš Beograd predsatvlja budućnost.\nTo je u opisu njegove pozicije, sve treba da se pregleda, tako je predsednice!\nKoju budućnost li ima moj grad bez investicija,neznam ni sam da li je u Srbiji i koliko još,otpisani smo ko stara kanta.\nVučić je uvek u toku sa svim događajima u Beogradu i Srbiji !\nJos jedan vazan projekat koji ce ubrzo biti zavrsen.\nSve pohvale za Aleksandra Vučića, našu državu, koja odgovorno radi svoj posao.\n11. avgust 2020 | 12:31\nNasa zemlja se sve vise gradi. Bravo!\n11. avgust 2020 | 12:29\nObilazio ja juče... Nemo' da ideš džabe... Niš' naročito...\n11. avgust 2020 | 12:24\nBolje da obiđe pola Srbije i da vidi kako narod živi na ivici bede !\n11. avgust 2020 | 12:38\nPolako sa Srbijom,prvo BG pa kad se završi onda ide na sever,jug je van plana.\n11. avgust 2020 | 12:23\nNeka obiđe Trg Republike. Tamo je ponovo rekonstrukcija tj. ponovno preslaganje kocki. Možda može da da instrukcije kako da se to uradi.\nHoće li biti direktan prenos? Živ nisam....\n11. avgust 2020 | 12:17\nBolje neka obidje bolnice da vidi kako su zapustene i koliko u njih treba da se ulozi love!\n11. avgust 2020 | 12:25\nLicemerno nema sta!!\nŠta će ti bolnice,u Beogradu ih ima dovoljno.


sdcafe | Dani Slovenačkog filma Dani Slovenačkog filma\nPrve programske večeri biće prikazan kratkometražni film „Bik“ (12 minuta) u režiji Bojana Labovića. Lik u tom filmu, osećajući se premladim da bi ostario i prestarim da bi počeo ispočetka, poželi da otvori limenku goveđeg ragua. U tom trenutku pogleda kroz prozor i vidi bika...\nNakon filma „Raj“ biće prikazan film „Stric Geza ide u Zaturce“ (49 minuta), koji su režirali Jože Glažar i Štefan Kardoš. Centralni lik ovog filma je porodični pripovedač, Geza. Tokom porodičnog druženja, u kome stric Geza ima istaknutu ulogu, javlja se ideja o izletu u Zaturce, u Ukrajini...\nvece gluposti od ovih komentara nisam procitao!lepo je kao sto je dobar kompletan repertoar!!!!!cutite tamo i gledajte rijaliti!za bolje i niste!!!!!\nZasto bas slovanacki film u Smederevu? Ko bira ili bolje ko namece izbor? “Godpoda” iz CZK svakako da samo statiraju ili servisiraju selekciju ali svakako ne kreiraju. Biciklisti iz CZKa uturili tek da se nesto prikazuje...\nI pored potrebe da sada zivimo normalno i saradjujemo sa Slovenijom na svim poljima ne mogu da zaboravim njihovu sramnu ulogu u raspadu Jy i podlu i nepostenu igru prema Srbiji od 1918 g.


ŠOK Marej u suzama najavio kraj karijere: Ne mogu više... - MaxBet Sport\nŠOK Marej u suzama najavio kraj karijere: Ne mogu više…\n11.01.2019. Ažurirana vest: 11.01.2019. u 09:24\nFrustriran povredom kuka: Endi Marej (Foto: Beta/AP)\nTeški dani su pred Endija Mareja. Nekadašnji najbolji teniser sveta prošle godine je pauzirao osam meseci, imao je operaciju kuka. Vratio se ove godine, igraće na Australijan openu naredne nedelje, ali…\nŠkot je frustriran, ne ide oporavak kako je zamislio. Najavio je da će turnir u Melburnu možda da bude njegov poslednji u karijeri. On je hteo da se oprosti u Londonu na Vimbldonu, ali nije siguran da će moći da izdrži do leta.\n– Ne osećam se dobro. Dugo se borim, i u poslednjih 20 meseci konstantno osećam snažan bol. Mislim da sam već pokušao sve što je bilo moguće da se oporavim, da dovedem kuk u dobro stanje, ali ništa nije pomoglo. Vimbldon je mesto gde želim da završim karijeru, ali nisam siguran da ću u toj nameri uspeti. Ne mogu zauvek da nastavim ovako kada ne znam da li postoji trenutak kada će bol proći – rekao je Marej u suzama na konferenciji u Melburnu i dodao:\n– Mogu da igram, ali uz određene granice. Ali uz ta ograničenja i bolove ne mogu ni najmanje da uživam u treninzima i mečevima – istakao je Marej.\nNekada prvi reket sveta nikada nije osvojio Australijan open iako je igrao čak pet finala. Otvoreno prvenstvo Australije igraće se od 14. do 27. januara, a protivnik Mareja u prvom kolu biće Španac Roberto Bautista Agut, koji je osvojio turnir u Dohi početkom godine.\nTagovi:Australijan OpenAustralijan Open 2019.Endi MarejtenisTeniserTop3\nNikad ga nisam voleo, ali uvek je teško videti ovako nešto…\n11.01.2019. at 11:32\nVerovatno najteži trenutak u karijeri jednog sportiste.\n11.01.2019. at 12:40\nNajgore je kad se ne pitas ti, nego telo…\n11.01.2019. at 19:48\nDžabe sve, ja neću zaboraviti njegovo ponašanje i izjave, kao i ponašanje njegove publike na vimbldonu… Uvek će mi biti engleski… da ga ne nazovem.\n12.01.2019. at 04:04\nNajgori neprijatelj jednog sportiste. Igraćeš dok god ti ona bude dozvoljavala. Povreda..


Značajno je unaprijeđen rad tužilaštava u pogledu efikasnijeg vođenja i završavanja istraga, ali moramo biti svjesni da ima i opravdanih kritika, posebno kada je riječ o kvalitetu i brzini vođenja istraga. Napravljen značajan pomak u radu na predmetima ratnih zločina, kao i predmetima organizovanog i privrednog kriminala. U saradnji sa policijom otkriveno je i procesuirano više grupa osumnjičenih za krivična djela pranja novca, trgovine drogom, falsifikate javnih isprava, trgovinom ljudima, krađom automobila i dr. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nTužilaštva nisu najslabija karika u lancu pravosuđa ili institucija koje se bore protiv kriminala, ali jesu dežurni krivac i alibi za sve one koji ne rade svoj posao kako treba. Ne tvrdim da nemamo slabosti i da nema propusta u radu tužilaca, ali ne stoji ocjena da su uvijek tužioci krivi što neka istraga nije završila podizanjem optužnica ili osuđujućom presudom. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nTo se ne dešava često, ali kada se desi, iz razumljivih razloga, izaziva veliku pažnju javnosti. Pravo je tužioca da podnese prijedlog za određivanje pritvora osumnjičenom, s tim da tužilac mora da navede i zakonske razloge za određivanje pritvora. U određenim slučajevima sudije ne dijele naše mišljenje, pa u skladu sa svojim ovlašćenjima ne određuju pritvor. Ovdje moram istaći da je pritvor jedna restriktivna mjera privremenog oduzimanja slobode nekom licu, koje je samo osumnjičeno da je počinilo neko krivično djelo i da i tužilac, a posebno sud, mora da vodi računa da li stvarno postoje razlozi za nečije zadržavanje u pritvoru. Tužilac se ovdje često nađe u veoma delikatnoj situaciji kada zbog težine djela i odjeka izvršenja nekog krivičnog djela u javnosti imamo očekivanje i javnosti i oštećenih da će se osumnjičeni zadržati u pritvoru. Sa druge strane tužilac ima zakonska ograničenja i sve veće insistiranje sudova, pa i pojedinih međunarodnih organizacija, na zaštiti ljudskih prava i sloboda u skladu sa Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i sloboda.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPritisci na tužilaštva vrše se na razne načine. To se ne čini na taj način da neko tužioca pozove i kaže mu ili zaprijeti da mora na određeni način riješiti neki predmet ili na drugi način koji bi podrazumijevao postojanje dokaza da se vrši pritisak. Pritisci na tužilaštva ostvaruju se uglavnom putem medija tvrdnjama kako tužioci iz određenih razloga ne žele da otvore neku istragu ili nekog optuže, da su ti tužioci nesposobni, korumpirani, da ne rade posao za koji su dobro plaćeni i sl. Iza ovakvih izjava i natpisa stoje oni koji imaju određeni interes da se u javnosti stvori utisak da su neka lica kriminalci, a da ih tužilaštva ne žele da gone, te se na taj način nastoji izvršiti pritisak na tužioce. Ovdje svakako treba razlikovati korektne i konstruktivne kritike na rad tužilaštava koji se mogu čuti ili pročitati u medijima ili ukazivanje na kriminalne radnje pojedinaca gdje stvarno postoji sumnja da je počinjeno krivično djelo. Druga vrsta pritisaka vrši se na način da se direktnim ili indirektnim prijetnjama pokušaju zaplašiti tužioci. U određenim slučajevima te prijetnje su bile veoma ozbiljne zbog čega su tužioci morali imati, a neki i sada imaju, fizičku zaštitu. Posao tužioca je takav da podrazumijeva da on mora da izdrži sve napade i pritiske, te da svoje odluke donosi prije svega u skladu sa zakonom.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nU našoj svakodnevnici možete čuti da korupcija postoji svagdje. Za ovih šest godina nisam dobio, ne prijavu, već bilo kakvu informaciju da je neki tužilac korumpiran. Volio bih kada bi mi neko dostavio takvu informaciju i sve bih preduzeo da mi u Republičkom tužilaštvu provedemo tu istragu. Evo, koristim priliku da pozovem sve one koji znaju da neki sudija ili tužilac, lično ili preko nekog trećeg lica, traži novac za neku svoju uslugu iz domena njegovih ovlašćenja, da me lično o tome obavijeste.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />


Ksenija iz grupe Hurricane pozitivna na koronu: “Bila sam malaksala, sad sam na terapiji! Otkrila i kako se zarazila” – Haber.ba\nKsenija iz grupe Hurricane pozitivna na koronu: “Bila sam malaksala, sad sam na terapiji! Otkrila i kako se zarazila”\nPjevačica Ksenija Knežević, članica grupe “Hurricane” saopštila je da je zaražena korona virusom.\nKsenija Knežević - Objektiv\nKsenija se nakon saznanja da je bila u okruženju ljudi koji su pozitivni na koronu i nakon prvih simptoma odmah testirala, a na osnovu rezultata, prije dva dana, 18. novembra.\n“Bila sam malo malaksala kada sam osjetila prve simptome i zbog toga sam odlučila da se testiram. Saznala sam da sam bila u okruženju ljudi koji su pozitivni, što je pokazao i moj test“, rekla je ona i dodala:\n“Meni je sada bolje jer pijem lijekove i na terapiji sam. Nadam se da ću uskoro da se vratim svim aktivnostima, a do tad gledam moje Uraganke preko televizije“, zaključila je Kneževićeva.\nIvana Nikolić i Sanja Vučić iz grupe nisu se testirale na korona virus, jer se osjećaju dobro, a sa Ksenijom u fizičkom kontaktu nisu bile dvije sedmice, prenosi “Telegraf“.\nTeme:COVID-19, Hurricane, koronavirus, Ksenija Knežević


Ambasadu Bosne i Hercegovine u Skoplju posjetili predstavnici kompanije Lanaco informacione tehnologije iz Banja Luke - Embassy of BiH in Republic of Macedonia\nAmbasadu Bosne i Hercegovine u Skoplju posjetili predstavnici kompanije Lanaco informacione tehnologije iz Banja Luke\nHome » Ambasadu Bosne i Hercegovine u Skoplju posjetili predstavnici kompanije Lanaco informacione tehnologije iz Banja Luke\nAmbasadu Bosne i Hercegovine u Skoplju 16. maja 2018. godine posjetili su predstavnici kompanije Lanaco informacione tehnoligije iz Banja Luke, predvođeni menadžerom sektora za razvoj poslovanja Draganon Ninićem.\nAmbasadorica Babić je izrazila zadovoljstvo zbog posjete Ambasadi i istaknula da je uvijek zadovoljstvo ugostiti predstavnike bosanskohercegovačkih kompanija, razmijeniti mišljenja i informacije, te pružiti podršku uspostavljanju poslovnih veza i poslovanju kompanija u Republici Makedoniji.\nMenadžer Ninić se ambasadorici Babić zahvalio na ukazanoj podršci aktivnostima kompanije u Republici Makedoniji kao i na prijemu.\nAmbasadu Bosne i Hercegovine u Skoplju posjetili predstavnici kompanije Lanaco informacione tehnologije iz Banja Luke2018-05-182018-05-18http://ambasadabih.org.mk/wp-content/uploads/2017/07/logo-amb.pngEmbassy of BiH in Republic of Macedoniahttp://ambasadabih.org.mk/wp-content/uploads/2018/05/img-605cf1da7fd77934ac22ff41e12d47d5-v.jpg200px200px


Uskoro počinje realizacija Projekta izgradnje vangradske dionice GGM-a - Akta.ba\n31.08.2019. 09:11 Izvor: / Akta.ba\nU kabinetu gradonačelnika Zenice Fuada Kasumovića jučer je potpisan Protokol o zajedničkom učešću u realizaciji Projekta izgradnje vangradske dionice GGM-a, između Grada Zenica i Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline Zeničko-dobojskog kantona.\n"Raduje me što smo otvorili prostor za saradnju. Ovo nije jedini projekat u Zenici za koji je Vlada ZDK odobrila sredstva. Tu su još projekti rekonstrukcije lokalne ceste Zenica-Babino-Arnauti, kao i rekonstrukcija i izgradnja regionalne ceste na putnom pravcu Čajdraš-Ovnak. Radi se o preko četiri miliona KM odobrenih sredstava", kazao je Fuad Kasumović, gradonačelnik Zenice.\nGradonačelnik Kasumović je pohvalio aktivnosti ministra Isaka u dosadašnjem obavljanju funkcije, pri čemu je posebno istakao zalaganje mladog ministra u pravilnoj raspodjeli sredstava za realizaciju infrastrukturnih projekata na području Zeničko-dobojskog kantona.


Razgovori o drveću | Nauči.rs\nRazgovori o drveću\nSuliman i još tri člana Sudanskog filmskog kluba odlučuju da obnove stari bioskop. (Talking About Trees, 2019)\nNjih ujedinjuje ne samo ljubav prema filmu i strastvena želja za obnavljanjem starog filmskog fonda kako bi još jednom skrenuli pažnju na istoriju sudanskog filma, već i činjenica da su svi studirali u egzilu.\nNeumorno pokušavaju da pridobiju vlasnike bioskopa na svoju stranu i da ponovo učine bioskop funkcionalnim, ali svaki put nailaze na veliki otpor. U međuvremenu, sede zajedno i razgovaraju o prošlosti, o progonu i torturi kroz koje su prošli kao umetnici disidenti. Čitaju stara pisma koja su napisali tokom vremena provedenog u egzilu i sanjaju o Sudanu u kom umetnost i intelektualna misao mogu biti slobodni.\nPetak, 27. avgust, RTS 2 u 19,50 i RTS 1 u 02,35\nTagged dokumentarni filmovi, gledaj online, preporuka, rts, tv program\n← 27. avgust 1955. – U Velikoj Britaniji prvi put objavljena „Ginisova knjiga rekorda“\n28. avgust 1988. – Tokom aero-mitinga u bazi Ramštajn u Nemačkoj. Poginulo 75 ljudi, a 346 ranjeno →


Na današnji dan, 4. marta | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI Na današnji dan, 4. marta\nDanas je četvrtak, 4. mart, 63. dan 2021. godine. Do kraja godine ima 302 dana.\n1193– Umro je arapski državnik i vojskovođa Saladin, sultan Egipta i Sirije, osnivač dinastije Ejubida, koji je 1187. porazio krstaše kod Hatina i osvojio veliki deo Sirije i Palestinu s Jerusalimom. Tako je posle 88 godina okončao franačku okupaciju Jerusalima, što je izazvalo Treći krstaški rat. Važio je za mudrog i verski tolerantnog vladara. Saladin je do danas ostao mitska ličnost arapske istorije i kulture, iako po etničkom poreklu nije bio Arapin nego Kurd.\n1461– U engleskom “Ratu ruža” Edvard od Jorka preuzeo je presto kao kralj Edvard IV.\n1678– Rođen je italijanski kompozitor i violinski virtuoz Antonio Vivaldi. Po profesiji bio je sveštenik u Veneciji. Tipičan je predstavnik zrelog baroka. Nije bio poznat samo kao sjajan i veoma plodan kompozitor već je oduševljavao savremenike i izvanrednim izvođačkim umećem. Dela: “Četiri godišnja doba”,”L’estro armonico”, “Il cimento dell’armonia e dell’inventione”, niz koncerata za violinu, flautu, fagot.\n1789– U Njujorku je osnovan prvi Kongres SAD.\n1801– Tomas Džeferson je postao prvi predsednik SAD inaugurisan u novom glavnom gradu Vašingtonu.\n1832– Umro je francuski orijentalista Žan Fransoa Šampolion, osnivač egiptologije. Uspeo je da 1822. dešifruje hijeroglife sa ploče pronađene 1799. u egipatskom mestu Rešid. I to tako što je primetio da se na toj ploči nalaze tri identična teksta na trima različitim jezicima, od kojih je jedan bio grčki.\n1852– Umro je ruski pisac Nikolaj Vasiljevič Gogolj, otac ruske realističke proze. U romanu “Taras Buljba” prikazao je borbu Kozaka protiv poljskih i turskih osvajača. U zbirkama pripovedaka “Večeri na salašu kraj Dikanjke”, “Mirgorod”, “Petrogradske priče”, “Arabeske”, delu “Mrtve duše”, komedijama “Revizor” i “Ženidba”, oslikao je neveselu stvarnost njegove zemlje. Opterećen opštim stanjem ali i sopstvenim delom, piše “Izabrana mesta iz prepiske sa prijateljima”, pokušavajući da na mračnu sliku baci svetle tonove i stvori pozitivne junake. Pred smrt je uništio rukopis drugog toma “Mrtvih duša”. Intimno bio je izrazito religiozan, čak mistik, pisao je teološke tekstove, pa i tumačenja liturgije. Na osnovu Gogoljevog dela, Visarion Belinski je formulisao principe naturalne škole ruske književnosti, a Nikolaj Černiševski ga je smatrao osnivačem “satiričnog ili tačnije rečeno kritičkog pravca ruskog realizma”.\n1857– Mirom u Parizu završen je Britansko-persijski rat i šah Persije morao je da prizna nezavisnost Avganistana, što je London iskoristio da se s manje teškoća usmeri na pokoravanje te zemlje (Britancima to nije nikada u potpunosti uspelo).\n1908 – Umro je srpski pisac Simo Matavulj, član Srpske kraljevske akademije, jedan od najistaknutijih predstavnika srpskog realizma. Pisao je bogatim i sočnim jezikom pripovetke iz života rodne Dalmacije kao i Beograda u kojem je docnije živeo. Imao je veliki dar posmatranja kao i sposobnost živopisnog slikanja i ljudi i njihovog okruženja. Prevodio je francuske pisce Mopasana, Zolu, Molijera. Dela: romani “Bakonja fra Brne”, “Uskok”, zbirke pripovedaka “Iz primorskog života”, “S mora i planine”, “Beogradske priče”.\n1913– Rođen je američki filmski glumac Džulijus Garfinkl, poznat kao Džon Garfild, koji je najčešće igrao uloge društvenih autsajdera i buntovnika. Bio je veliki prijatelj socijalističke Jugoslavije i pomogao je da se SAD u Drugom svetskom ratu okrenu ka Josipu Brozu Titu i njegovom Pokretu, a pred kraj rata se na tlu Jugoslavije borio protiv nemačkih nacista. Filmovi: “Četiri žene”, “Huarez”, “Načinili su me zločincem”, “Morski vuk”, “Oni žive opasno”, “Poštar uvek zvoni dva puta”, “Humoreska”, “Telo i duša”, “Snaga zla”, “Džentlmenski sporazum”, “Veliki nož”, “Imati i nemati”.\n1932– Rođen je poljski pisac i novinar Rišard Kapušćinjski, verovatno najprevođeniji poljski autor, knjige su mu objavljivane na tridesetak jezika. Rođen je 1932. u Pinsku (danas Belorusija). Proslavio se reportažama o Kongu krajem pedesetih. Tokom brojnih boravaka u Africi, Južnoj Americi i Aziji, bio je svedok više građanskih ratova, revolucija i svrgavanja režima. Više puta bio je kandidat za Nobelovu nagradu za književnost. Najpoznatije knjige: “Jedan dan života”, “Fudbalski rat”, “Car”, “Šahinšah”, “Beležnica”, “Lapidarijum”, “Imperija”, “Ebonovina”, “Putovanja s Herodotom”.\n1933– Frenklin Ruzvelt je položio zakletvu kao 32. predsednik SAD i pod pritiskom ekonomske krize objavio je “Nju dil”, čija je suština bilo intervenisanje države u rastrojeni privredni sistem.\n1941– Jugoslovenski knez-namesnik Pavle Karađorđević, pod velikim pritiskom sastao se u Berhtesgadenu sa vođom Trećeg rajha Adolfom Hitlerom, koji je insistirao da Beograd pristupi Trojnom paktu, a Nemačka i Italija bi navodno garantovale integritet i nezavisnost Kraljevine Jugoslavije.\n1941– Britanska mornarica je u Drugom svetskom ratu napala nemačke snage na okupiranim norveškim Lofotskim ostrvima i potopila 11 nemačkih brodova.\n1945– Progoneći nemačke trupe, sovjetska Crvena armija je u Drugom svetskom ratu izbila na Baltičko more, presecajući, na taj način nemačku Pomeraniju.\n1952– Kina je optužila SAD da su u Koreji počele biološki rat.\n1954– Umro je srpski filozof, matematičar i paleontolog Branislav Petronijević, profesor Velike škole, potom Beogradskog univerziteta, član Srpske kraljevske akademije. U Prvom svetskom ratu prošao je sa srpskom vojskom povlačenje preko Albanije. Doktorirao je filozofiju u Lajpcigu. Stvorio je originalni filozofski sistem, u koji je uz metafiziku uključio teoriju saznanja i filozofiju prirode. Pisao je na nemačkom i francuskom. Dela: “Principi metafizike” , “Istorija novije filozofije”, “Univerzalna evolucija”, “Članci i studije”, “Empirijska psihologija”, “O vrednosti života” (sa kratkom autobiografijom, objavljeno posthumno).\n1965– Sirija je nacionalizovala devet naftnih kompanija, uključujući dve američkih naftnih koncerna.\n1967– Umro je srpski pisac Vladan Desnica. Pravo i filozofiju je studirao u Zagrebu i Parizu. Direktni je potomak legendarne ličnosti srpske epike Stojana Jankovića. Njegova dela su duboko intelektualna i najčešće prikazuju psihološke tipove njegove rodne Dalmacije. Dela: romani “Zimsko ljetovanje”, “Proljeća Ivana Galeba”, zbirke novela “Olupine na suncu”, “Proljeće u Badrovcu”, “Tu odmah pokraj nas”, zbirka stihova “Slijepac na žalu”.\nPrethodni tekstKurs dinara 117,58 evra\nSledeći tekstVremenska i bioprognoza, 4.3.2021.


Automobili | Oprema : XENON SETOVI sa garancijom 1990 rsd. 21.01.2018 - ID 22019399 - KupujemProdajem\nAutomobili | Oprema > Xenon sijalice > ID oglasa: #22019399 (postavljen: juče)\nViđeno: 9631 put\n### VELIKI IZBOR AUTO OPREME I KOZMETIKE ZA VAS AUTO NA MALO I VELIKO###\n> > > XENONI I DODATNE OPREMA ZA XENONE. SVE VRSTE SIJALICA, DIODNIH POZICIJA< < <\n* dnevna svetla, diodne pozicije, can-bus diodne pozicije, adapteri za sijalice, diode za enterijer i dr.\n*alarmi, moduli centrale, centralne brave, motorici za centralnu, cree led pozicije, cree led xenoni. . . <\n*diodni gabariti za prikolice i sav teretni program, alarmi za kamione, centralne brave, stopovi i td. <\n*presvalake, masazeri, patosnice, patosnice za gepek, obloge volana, folije, carbon filije, folije za stakla.\n*radio usb, zvucnici, kablovi za vufere, kn filteri, brisaci, sijalice, rez sijalice, prohromski nastavci\nXenon set H7 (4,3k,6k,8k,10k) 16e\nXenon set H1 (4,3k,6k,8k,10k) 16e svaki set sadrzi:\nXenon set H3 (4,3k,6k,8k,10k) 16e (2 balasta, dve sijalice,\nXenon set h11 (4,3k,6k,8k,10k) 16e nosace sa srafovima,\nXenon set 9005 (4,3k,6k,8k,10k) 2200rsd. kablove i\nXenon set 9006 (4,3k,6k,8k,10k ) 2200rsd. kutiju u kojoj je sve spakovano)\nXenon set H4-3 (4,3k,6k,8k,10k ) 3000rsd.


Baterija za laptop IBM T40H 10.8V-6600mAh Lenovo Think baterije za laptop su odliÄnog kvaliteta i na svebaterije za laptop Lenovo Think dajemo 24 meseca garancije. U ponudi imamo veliki izb\nBaterija za laptop IBM X60H 14.4V-4800mAh Lenovo Think baterije za laptop su odliÄnog kvaliteta i na svebaterije za laptop Lenovo Think dajemo 24 meseca garancije. U ponudi imamo veliki izb