Budućnost NFL je već počela vol. 3 - Sportklub\nBudućnost NFL je već počela vol. 3\nBlog ostalo Autor:Jelena Trajković15. apr. 202017:00 > 22:47\nPre samog drafta, aprila te 2019. godine, sve oči javnosti u NFL bile su uprte u odlazak najboljeg hvatača lige Antonija Brauna iz redova Pitsburga u Okland Rejderse.\nI ne samo to, takva tektonska promena tresla je celu ligu sve do pred sam start sezone, kada je bilo jasno da AB nikada neće ni zaigrati za Rejderse…\nAli, ovo nije priča o Antoniju, već o jednom drugom Braunu i to kakve li ironije sudbine, njegovom mnogo mlađem rođaku, koji se nadao da bi mogao biti izabran u prvoj rundi drafta. Pa čak iako je kasnije na tom istom draftu izabran od strane Baltimora sa 25. pozicije i bio prvi hvatač koji je te noći u Tenesiju uopšte bio biran (posle njega jedino je još Nkil Heri izabran u prvoj rundi sa 32. pozicije od strane Nju Inglanda), sve je nekako bilo u senci već pomenutog slavnog rođaka, koji je bio tema svih vesti gotovo od marta do septembra, a i dugo posle toga.\nVratimo se Markisu, poznatijem još kao ’Holivud’ (Hollywood) Braun jer ovo je prava priča o jednom od najpotcenjenijih igrača koji su se pojavili u skorijoj prošlosti.\nJoš kada se rodio, njegova majka ga je nazvala njenim “čudom od deteta”. Braun je bio prevremeno rođena beba (rodio se dve nedelje pre termina) i bio toliko sićušan da je morao ostati u bolnici nekoliko nedelja po rođenju. Odrastao je uz majku i stariju sestru i kao i svi dečaci iz kraja u Holivudu u kome je odrastao, maštao da igra američki fudbal. Međutim, njegova sićušna konstitucija, pažnju svih trenera uvek je odvaličala prema drugim, krupnijim dečacima.\nMeđutim, Markis se oduvek izdvajao po nečemu – bila je to neverovatna brzina i spretnost koju je posedovao. Zanimljivo je da je kao klinac u tim prvim danima igrao u popularnoj “Pop Vorner” ligi države Florida i to u isto vreme sa današnjim saigračem iz Rejvensa Lamarom Džeksonom. Tada se ipak još nisu poznavali jer su nastupali za različite timove, ne sluteći da će ih sudbina ponovo spojiti nekoliko godina kasnije.\nU srednjoj školi, uporedo sa fudbalom, Markis se takmičio i u atletskom timu svoje škole i to nastupajući u sprinterskim disciplinama. Već tada se videlo da ovaj momak iako i dalje vrlo sićušne konstitucije, poseduje nešto specijalno. Sa 17 godina je 100 metara trčao za 11.53 sekundi, što je bilo drugo vreme u tom uzrastu u čitavoj državi. Već sledeće godine popravio je ovaj rezultat na 11,05. sekundi… Međutim, mladog Brauna je zanimao isključivo američki fudbal, ali kada je došlo vreme za koledž, nijedan od univerziteta iz Divizije 1 mu nije ponudio školarinu. Zato je tu sezonu 2016. morao da igra za lokalni Kenjon univerzitet, ali bez školarine jer koledži na tom nivou nemaju fudbalske programe sa njom. Zbog toga je bio prinuđen da tokom cele te godine radi u lokalnom zabavnom parku, kako bi preživeo. Ali, nije odustajao.\nTrudio se i igrao koliko je mogao. A igrao je zapravo sjajno. Još danas se prepričavaju njegova hvatanja i vraćanja kikova. I čudo se dogodilo. Bez obzira na i dalje sićušnu konstituciju (visina 1,75 m i težina 75 kg), stigli su pozivi od čak pet velikih koledža, a on je bez dvoumljenja izabrao najjači od njih i tako završio na Oklahoma univerzitetu. A tamo je svoju završnu sezonu na koledžu kao kvoterbek igrao “strašni” Bejker Mejfild, velika zvezda i budući prvi pik na draftu. Međutim, samo su izgleda u Oklahomi znali, kakvo čudo su imali u svojim rukama.\nKako je sezona počela, Markis Braun je odmah počeo da pravi čuda na terenu – sigurna hvatanja i brzina kojom je uzmicao naletima protivničkih defanzivaca, ostavljala je sve u čudu. Svi su se pitali: Ko je ovaj momak? I baš tada je dobio taj zvučni nadimak:’Hollywood’! Te sezone je odigrao svih 13 utakmica, iako je samo na osam bio starter, ali to mu nije smetalo da bude najbolji hvatač u timu sa 1.095 jardi i sedam uhvaćenih tačdaunova. Ostaće upamćena utakmica protiv Oklahoma Stejta, na kojoj je uhvatio 265 jardi. Te godine Oklahoma je stigla do Rouz Boula.\nVeć sledeće godine, odlaskom Bejkera Mejfilda, na mesto kvoterbeka došao je Kajler Marej, ispostaviće se takođe prvi pik na sledećem Draftu. U tandemu sa njim, a i iskusniji za jednu godinu igranja na najvišem koledž nivou, Holivud je još više briljirao i tu godinu završio sa učinkom od 1.318 jardi i 10 uhvaćenih tačdaunova, pomogavši da tim zaigra u Oranž Boulu. Povreda na kraju te sezone nije umanjila ono što su svi već tada znali, da će ovaj davno otpisani momak biti meta mnogih timova u NFL po okončanju koledž karijere. A do nje je došlo ranije nego što se očekivalo jer se Braun odlučio da ne odigra poslednju godinu na koledžu već da se prijavi na draft 2019. godine.\nI tako je i bilo. Ipak, iako vrlo važna, ta pozicija hvatača, uvek je bila tema velikih polemika, ali jedno je sigurno, bez obzira na klasu i vrednost, oni se ipak biraju nešto kasnije na draftu i timovi nekako uvek kalkulišu i prve izbore ipak troše na neke druge pozicije u timu. Ipak, kada je u Tenesiju tog 25. aprila na red za izbor došla ekipa Baltimora, njihov novi generalni menadžer nije oklevao. Za svoj prvi izbor u karijeri na draftu, odlučio se upravo za Markisa Brauna jer je timu očajnički bio potreban neko na toj poziciji i neko ko će pomoći mladom raninbeku… Oprostite, kvoterbeku Lamaru Džeksonu da pokaže da trčanje nije jedino što ovaj ekstra talentovani momak ume.\nSve posle toga je sada već istorija… Baltimor je prošlu sezonu završio kao najbolji tim u čitavoj ligi, sa čak 14 pobeda i startnom pozicijom u plej-ofu AFC. A jedan od veoma zaslužnih bio je upravo Holivud Braun. Počelo je kao u najlepšem snu jer su na otvaranju sezone pregaženi Majami Dolfinsi, a u svom debitantskom meču u NFL Braun je imao četoiri hvatanja za 147 jardi i dva tačdauna, iako je igrao u samo 14 snepova. Protiv Kardinalsa u drugom kolu imao je novih pet hvatanja za 87 jardi u meču gde se ponovo sreo sa saigračem iz Oklahome Kajlerom Marejom. Rejvensi su i ovde ostvarili pobedu i najavili nešto što ni najveći optimisti među njima nisu slutili. Tim je mleo protivnike redom, a Holivud je nakon što je propustio šesto i sedmo kolo zbog povrede vratio u tim sa sjajnim partijama. U 12. kolu u meču u kome je pregažen tim LA Remsa, ponovo je uhvatio dva tačdauna na jednom meču, a to je bio Monday Night Football. Sezonu je završio kao drugi hvatač u timu, iza tajt enda Marka Endrjuza, sa učinkom od 46 hvatanja za 584 jarde i sedam tačdaunova. U svom plej-of debiju, koji su Rejvensi, nažalost, izgubili od Tenesija, bio je najbolji hvatač u oba tima sa sedam hvatanja za 126 jardi.\nI tako, ispostavilo se da je Antonio Braun u sezoni koja je trebalo da bude njegova na kraju odigrao samo onu jednu utakmicu za Patriotse i uhvatio jedan tačdaun koji mu je bacio Tom Brejdi, ali da je nakon silnih “gluposti” van terena možda i okončao karijeru. Ali i pored svega, kao da i nije previše nedostajao jer tu je sada jedan novi Braun i to Holivud Braun, kao i plejada mladih hvatača, koji su najavili da je budućnost NFL već počela…\nAntonio BrownBaltimore RavensMarquise BrownNenad MilunovićNFL


SNSD-ova vlast Šipovo dovela u lošu situaciju - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA SNSD-ova vlast Šipovo dovela u lošu situaciju\nDelegacija Partije demokratskog progresa, predvođena predsjednikom Branislavom Borenovićem, posjetila je danas Šipovo, gdje je razgovarala sa rukovodstvom Opštinskog odbora i odbornicima PDP-a u Skupštini opštine. Konstatovano da je opštinska vlast dovela Šipovo u tešku situaciju.\nDelegacija Partije demokratskog progresa, predvođena predsjednikom Branislavom Borenovićem, posjetila je danas Šipovo, gdje je razgovarala sa rukovodstvom Opštinskog odbora i odbornicima PDP-a u Skupštini opštine.\n„Šipovo je mala opština, ali sa izuzetnim prirodnim i turističkim potencijalima, koje je potrebno racionalno koristiti. Nažalost, iz prvenstveno ekonomskih razloga i nejednakog tretmana i odnosa, ljudi sve više napuštaju ovu opštinu. Odbornici PDP-a će djelovati snažno opoziciono svim odlukama koje utiču da se takav trend nastavlja, ali će s druge strane, u skladu sa našim programom, nuditi konkretne ideje i prijedloge za razvoj Šipova“, rekao je Borenović.\nOn je dodao da je tokom današnjeg sastanka pružena puna podrška i dogovoreno da se pripremi Sabor Opštinskog odbora PDP-a Šipovo, što će biti još jedan korak ka otvaranju stranke prema ljudima koji dijele naše ideje i vizije zaposlenog i pravednog društva.\nDragan Šarić, predsjednik OO PDP Šipovo, istakao je da je opštinska vlast dovela Šipovo u veoma lošu situaciju, te da će PDP djelovanjem u Skupštini opštine pokušati da utiče na promjenu takvog stanja.\n„Iako ćemo vrlo kritički djelovati prema svemu što unazađuje našu opštinu, nadam se da će biti sluha da se uvaže i prijedlozi opozicije koji značajno mogu unaprijediti život građana Šipova“, rekao je Šarić.\nPored predsjednika Borenovića, Šipovo su posjetili generalni sekretar Milko Grmuša, potpredsjednik Jelena Trivić i član Predsjedništva PDP-a Mira Pekić.\nPrethodni članakPolicija u Mrkonjić Gradu privela pijanog vozača\nNaredni članakLampard: Nisam glup i ne slušam te priče, ne pratim šta se dešava na društvenim mrežama


Svetski džez miljenik, izraelski kontrabasista Avišaja Koen 23. aprila u Beogradu | musicpocket\nAvishai Cohen 23. aprila u Kombank dvorani, u organizaciji Doma omladine Beograda\nU ovoj pesmi gostuje i Hofmanita, ruska repeska koja je 2019. godine osuđena na zatvorsku kaznu jer se sukobila...\nIzraelski kontrabasista po treći put među Srbima\nDom omladine i Beogradski džez festival po treći put predstavljaju domaćoj publici koncert svetski slavnog džez umetnika, izraelskog kontrabasiste Avišaja Koena (Avishai Cohen), koji će konačno održati koncert 23. aprila u Kombank dvorani, u 19 časova.\nPredstojeći koncert će biti Koenov treći nastup u Beogradu, ali i treći pokušaj od počekak pandemije koronavirusa da ovog izuetnog umetnika ponovo ugostimo: koncert sa Triom prvobitno je bio najavljen za april, a potom za decembar 2020. godine, kao BDŽF program plus. Oba puta je odložen zbog nepovoljnih epidemioloških okolnosti i poteškoća sa međunarodnim putovanjima. Novi termin Avišaj Koen Trija će biti treća sreća.\nKontrabasista, pevač i kompozitor Avišaj Koen (1970, Kabri, Izrael) spada među džez zvezde koje je domaća javnost upoznala na Beogradskom džez festivalu još kada su još bile u usponu. Prvi put je publiku oduševio na Kolarcu 2007. godine, kada je tek kretao u globalni muzički „osvajački pohod“. Potom se vratio pred srpsku publiku kao jedan od najpopularnijih džezera 21. veka i najveća zvezda Beogradskog džez festivala 2016. godine, okupivši preko dve hiljade ljudi na koncertu u Velikoj dvorani Sava Centra.\nNa predstojećem beogradskom koncertu predstaviće svoj novi, 17. po redu, album „Arvoles“ i to u novoj trio postavi koju čine izuzetni mladi talenti: azerbejdžanski pijanista Elčin Širinov (Elchin Shirinov) i izraelska bubnjarka Roni Kaspi, koja sa svega 20 godina života ima već 14 godina muzičkog iskustva.\nŠirinov je inicijalno samouk, ali je kasnije uzimao časove od Vagifa Sadikova, Erona Goldberga, Kevina Hejsa i Žana Mišela Pilka.\nOd sredine 2000. ostvario je solidnu karijeru na evropskoj sceni kao lider, a poznata je i azerbejdžanska škola pijanizma – Vagif i Aziza Mustafa Zadeh.\nKaspi je tek prošlog leta napunila 20 godina, ali je na sceni od sedme.\nStudira na Berkliju pod mentorstvom Teri Lin Karington i Bilija Kilsona, a vratila se u Izrael tokom pandemije, i na jednom Facebook jam session-u upoznala Koena i krenula da radi sa njim. Tako će i ovaj Koenov nastup obeležiti nova muzika i nova energija muzičara, pred kojima je slava koju su stekli njegovi raniji saradnici.\nBiće ovo izuzetna prilika da se fanovi ponovo sretnu sa starim prijateljem, proslave moć muzike i zajedno uživaju u jedinstvenom zvučnom univerzumu koji Koen stvara svojim magičnim prstima.\nUlaznice su u prodaji na Ticket Vision blagajni u Domu omladine Beograda, po ceni od 1.600, 2.200 i 2.500 RSD. Posetioci koji imaju ulaznice kupljene za ranije najavljene termine koncerta Avišaj Koen Trija (27. aprila i 16. decembra 2020.) moraju ih zameniti za ulaznice sa novim terminom koncerta (23. aprila 2021. ).


Đukanović: Crna Gora se suočava sa višestrukim udarima, iznutra i izvana, kroz otvorenu spregu crkve s nacionalističkim vansistemskim djelovanjem\nOn je rekao da se Zakonom na "liberalan način, u skladu sa najsavremenijim legislativnim standardima, učvrćuje sloboda vjeroispovjesti, uređuje pravni položaj vjerskih zajednica i garantuje ustavni princip odvojenosti crkve od države".\n"Međutim, već u pripremi, a posebno nakon njegovog usvajanja Crna Gora se suočila sa optužbama od strane samo jedne vjerske zajednice, i sa brutalnom medijskom kampanjom dominantno iz bližeg okruženja, s vještim manipulacijama i pokušajima da se država optuži da namjerava da otima crkvenu imovinu i mijenja njihovu viševjekovnu namjenu. Uz to, u međunarodnim forumima, uključujući i ovaj dom, mogle su se čuti optužbe da Crna Gora sprovodi politiku diskriminacije i krši vjerske slobode", rekao je Đukanović.\nfoto: predsjednik.me/ vostok.rs


Prvijenac Čatakovića u dresu prvog tima FK Sarajevo | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nPrvijenac Čatakovića u dresu prvog tima FK Sarajevo\n20.03.2016 u 22:50h\nMladi napadač juniora Akademije Fudbalskog kluba Sarajevo, Hamza Čataković, na večerašnjoj utakmici protiv Slavije, postigao je svoj prvijenac u dresu Sarajeva. Igrala se 87. minuta kada je poslije jedne kombinacije na desnoj strani Berberović odlično ubacio, a Čataković udarcem glavom matirao golmana Slavije na gol liniji.\n"Neopisiv je osjećaj. Vidjelo se na mojoj reakciji poslije gola. Mnogo sam sretan i zahvalan sam na ukazanoj prilici.", kazao je Čataković.\nPrivremeni šef stručnog štaba i šef Akademije Bordo kluba, Almir Hurtić, nakon utakmice se osvrnuo na večerašnji nastup mladog napadača.\n"Hamza je svojim dobrim nastupima za juniore Akademije FK Sarajevo zaslužio priliku u prvom timu i zbog toga je dobio priliku da igra. Iskoristio je istu na najbolji mogući način i čestitam mu.", kazao je Hurtić.\nČataković je rođen 15. januara 1997. godine u Cazinu, a u dosadašnjem toku sezone postigao je 11 golova za juniore klupske Akademije. Ovaj mladi napadač još jedan je u nizu mladih igrača Akademije Fudbalskog kluba Sarajevo koji su debitovali u ovoj sezoni u dresu prvog tima, poput Veladžića, Vazde, Gljive, Kadušića, Herića i Osmanovića.\n"Akademija FK Sarajevo mi je pružila odlične uslove za rad. Otkako sam se priključio, mnogo sam napredovao.", zaključio je Hamza Čataković.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Zaštita žrtava mučenja, borba protiv nekažnjivosti državnih službenika za dela torture i jačanje sistema zaštite izbeglica od proterivanja\nZaštita žrtava mučenja, borba protiv nekažnjivosti državnih službenika za dela torture i jačanje sistema zaštite izbeglica od proterivanja\n7. mart 2019. by Tamara Protic\nDonator: Dobrovoljni fond za žrtve torture Ujedinjenih nacija (United Nations Voluntary Fund for Victims of Torture)\nTrajanje projekta: januar 2019 – decembar 2019\nZahvaljujući ovom projektu, Beogradski centar za ljudska prava dobio je mogućnost da pruža prvenstveno pravnu, ali i drugu neophodnu (npr. medicinsku), pomoć žrtvama mučenja i članovima njihovih porodica. Pored direktne pomoći, naša zalaganja usmerena su i na: obeštećenje žrtava, borbu protiv nekažnjavanja službenih lica za dela mučenja, krivično gonjenja počinilaca i, uopšte, suzbijanje torture. Takođe, cilj projekta je i da utiče na promenu prakse koja dovodi do kršenja zabrane proterivanja izbeglica (uključujući i ekstradiciju sa aerodroma Nikola Tesla).\npravno zastupanje žrtava mučenja pred domaćim organima;\npravno zastupanje žrtava pred međunarodnim telima (Evropskim sudom za ljudska prava i nadzornim telima kao što su: Komitet protiv torture Ujedinjenih nacija, Komitet za sprečavanje torture Saveta Evrope, itd.);\nsprečavanje proterivanja i obezbeđivanje međunarodne zaštite izbeglica od proterivanja;\nkrivično gonjenje službenih lica – počinilaca torture;\nangažovanje lekara specijalista – patologa i forenzičara – da istraže, dokumentuju i, u skladu sa Istanbulskim protokolom, opišu povrede žrtava mučenja kako bi ta dokumentacija mogla da se koristi u pravnom zastupanju;\nistraživanje, nadzor i izveštavanje o zabrani torture i drugim oblicima zlostavljanja u Srbiji, kao i o problemu nekažnjavanja službenih lica za čini zlostavljanja;\npraćenje sprovođenja sudskih i drugih odluka i borba za obeštećenje žrtava torture.


Što je Martingale sistem i kako se on koristi kod igranja ruleta? - MojBlog\nU 2021. godini, pojavom sve većeg broja online casina kao što je Rizik casino i njemu slični, interes za casino igrama poput ruleta postaje sve veća. Još otkako postoje neke od prvih casino igara, ljudi su pokušavali osmisliti načine kako pobijediti casino, odnosno kako šanse za dobitkom okrenuti na svoju stranu. Rulet je vrlo vjerojatno igra za koju je tako smišljeno najviše različitih sistema, a onaj koji je najpopularniji među njima definitivno je Martingale sistem. Iako su gotovo svi čuli za njega, lako je moguće da ga ne znaju pod tim imenom pa se vrijedi podsjetiti kako on glasi.\nOsnova Martingale sistema\nMartingale sistem igranja ruleta kaže kako igrač treba odabrati jednu od dvije boje u ruletu – crvenu ili crnu. Ukoliko on bude u pravu i uspješno predvidi na koju će boju stati kuglica, njegov će se dobitak poduplati. No, kako bi u ovom sistemu igrač trebao dugoročno biti na dobitku ako ne pogodi boju? Odgovor je jednostavan i zanimljiv. Martingale sistem nalaže da igrač nakon neuspješnog uloga ponovno odigra jednu od dvije boje, ali s duplo većim ulogom. U tom bi slučaju eventualnim dobitkom pokrio gubitak iz prošle vrtnje te zapravo završio u plusu za 25%. Također, u ovom sistemu potrebno je postupak duplanja uloga ponavljati sve dok se ne ostvari dobitak, a zatim se potrebno vratiti na prvobitni ulog. I zaista, ovo se čini kao vrlo pametan i jednostavan način za doći do lake zarade, no postoje i neke sitnice na koje igrači često ne obrate pažnju, a dugoročno donose dobitak casinu.\nMartingale sistem bio bi gotovo savršen, ali nažalost, u ruletu osim 36 brojeva podijeljenih na 18 crnih i 18 crvenih postoji i jedno zeleno polje, a riječ je o nuli. Upravo ta nula znači da šanse za dobitak igrača nisu 50% već 48.65% budući da postoji 18 dobitnih i 19 gubitnih ishoda. Kratkoročno gledano, igrač može kroz desetak ili više vrtnji biti na dobitku, ali dugoročno će casino uvijek imati zaradu od načina na koji je osmišljena igra ruleta. Također, kada rulet ima samo jednu nulu, govorimo o europskoj verziji te igre, dok američka verzija ruleta ima i ishod u kojem se nalaze dvije nule što donosi još jedno dodatno polje za potencijalni gubitak igrača te samim time manje šanse za dobitkom.\nPotreban velik početni budžet\nKada bi Martingale sistem doista funkcionirao bez prethodno opisanih situacija, igrač bi svakako morao imati vrlo velik početni budžet za ulaganje. Kako bi pobliže shvatili zašto je to tako uzmimo za primjer jednu nesretnu, ali sasvim realnu situaciju u kojoj igrač pet puta zaredom ne uspijeva ostvariti dobitak. Njegov peti ulog već će biti čak 16 puta veći od početnog, što znači da će šesti ulog kojim pokušava prekinuti lošu seriju morati biti 32 puta veći od početnog. To može dovesti do ogromnog minusa i zaista je teško održavati ovaj sistem na životu nakon nekoliko neuspješno odigranih uloga.\nIdealan sistem ne postoji\nČesto ćete čuti priče o sistemima kao što je Martingale sistem te vas netko čak i uspije uvjeriti u to da u potpunosti funkcioniraju. Međutim, provjerena je činjenica da niti jedan od sistema za rulet nije idealan i svi imaju svoje mane koje prije ili kasnije dovode do gubitaka. Upravo je zato jedini način za ostvariti dobitak na ruletu imati dobar osjećaj i nešto sreće na svojoj strani te znati kada treba odustati.


Dok se lideri zabavljaju, građani bježe iz BiH glavom bez obzira\n17.11.2019 / 20:00 BiH - Almir Terzić za Vijesti.ba\nPolitički analitičar i novinar Almir Terzić komentirao je za Vijesti.ba sastanke delegacija SDA, HDZ-a i SNSD-a koji su održani prethodne sedmice.\nTerzić kaže da, dok god mediji pomno prate pregovore stranačkih predsjednika i delegacija koji kao putujuće pozorište održavaju susrete širom Bosne i Hercegovine, njima će to biti dovoljno da javnost u zemlji drže pod svojom šapom.\n"Jer, eto kao tobože oni se trude, brinu, bore, ali uvijek onaj drugi ili treći koči. I tako ukrug. Mislim da je vrijeme da se potpuno ignorišu takve stvari. Kada bi mediji prestali da prate njihova sjela koja se uglavnom održavaju u radno vrijeme, što znači da niti su na poslu, niti bilo šta rade, i kada vijesti o tome ne bi bilo nekoliko dana mislim da bi se zabrinuli i možda donijeli neko rješenje. Ovako ništa", kaže Terzić.\nOn dodaje da, ustvari predsjednici i stranačke delegacije, samo javno pokazuju kako se dobro zabavljaju na račun tog naroda za kojeg se tobože brinu i nacije za koju su tobože zabrinuti.\n"Ni jedan sastanak neće donijeti rješenje sve do momenta dok ili međunarodni faktor ne uskrati finansije ili dok ne budu ugrožena lična primanja stranačkih funkcionera i stranačkog aparata u institucijama. Tako rješenje nije donio ni još jedan u nizu sastanaka SDA- HDZ BiH niti onaj HDZ BiH - SNSD. I ovaj igrokaz će se nastaviti sve do kritičnog momenta", mišljenja je naš sagovornik.\nOn kaže kako je već duže vrijeme jasno da smo se na političkoj sceni sveli na izjave političara koje ništa ne znače.\n"Dakle, nigdje niti jednog konkretnog koraka da se djelima pokaže da se radi u interesu naroda, građana, vladavine prava, zakona, lokalne zajednice. Ljudi u BiH su više umorni od priča i nije stoga čudno da bježe glavom bez obzira iz zemlje ili to planiraju", kaže on.\nKada su u pitanju otopljeni odnosi između HDZ-a i SDA, kako ih opisuju Čović i Izetbegović, Terzić kaže niti su Izetbegović i Čović otoplili odnose niti približili stavove. Jer, da jesu imali bi vlast bar na nivou FBiH u punom kapacitetu.\nKada su u pitanju rješenja koja bi vodila ka izlasku iz krize, Terzić ističe da su rješenja posve jasna samo ih treba provesti u djelo.\n"Ali, svakome odgovara aktuelno stanje, jer bi u suprotnom, u uređenom sistemu njihova politika bila poražena. Ovako sistem straha jednih od drugih, vještačke krize, tobožnje borbe za svoje drže naboj koji onim koji dobijaju na izborima garantuje ostanak na vlasti, u zemlji ili na jednom njenom dijelu", kaže on.\nNa pitanje kakva je logika kada Čović nakon sastanka s Izetbegovićem kaže da je za NATO i EU put BiH, a dan kasnije nakon sastanka s Dodikom kaže da podržava stavove SNSD-a koji je opet protiv NATO-a puta, Terzić odgovara da je puno neiskrenosti na političkoj sceni BiH.\n"S obzirom da su vidjeli kako mogu lako manipulirati narodima i građanima političari se tako i ponašaju. Stoga nije čudno da Čović jednog dana promovira NATO i EU vrijednosti, a drugog dana podržava Dodika na onemogućavanju tog puta. Ili nije čudno da Dodik ne daje nikakva prava Hrvatima u RS-u, a istovremeno se zalaže za tobožnje legitimno predstavljanje", kaže on.\nAko se analizira situacija, dodaje Terzić, jasno je vidljivo da su te manipulativne izjave u funkciji i kraćoj od dnevne politike, odnosno da se jedno kaže ujutro, u podne drugo, a popodne treće.\nU tom svjetlu, prema njegovom mišljenju, treba gledati i tobožnje prepucavanje vlasti u RS-u SNSD-a- DNS-a i SP-a sa SDS-om i PDP-om, odnosno obrnuto. A, u stvarnosti niko ništa ne radi i ovakvim igrokazima amnestiraju sebe od odgovornosti za prave stvari.\nŠto se tiče budućnosti po građane BiH, Terzić ističe da će teško u narednom periodu biti boljitka.\n"Jer, oni koji istinski žele promjene napuštaju ili će napustiti BiH. Nažalost Bosna i Hercegovina je prepuštena sama sebi i sa vanjske strane, od međunarodnog faktora, ali i od svih unutrašnjih, domaćih faktora. Svako se bori za svoj mali posjed. Jasno se to vidi i na sukobima oko obrazovanja i zdravstva na relaciji Kanton Sarajevo - Federacija BiH dok građani imaju smanjenu ili nikakvu zdravstvenu uslugu, a studenti se uskraćuju prava na kvalitetno obrazovanje", smatra on.\nMislim da nam slijede još teži periodi, jer 2020., ako bude izbora, bit će period kada će vještačke krize i podjele biti još izraženije, zaključio je Almir Terzić u razgovoru za Vijesti.ba.


Zašto su ti u timskom radu potrebne "meke" veštine — Wannabe Man\nZašto su ti u timskom radu potrebne “meke” veštine\nOsobine, odnosno, veštine koje su vam potrebne u obavljanju nekog posla, dele se na dve osnovne grupe – “meke” i “tvrde”. U ovu drugu grupu spadaju znanje i kompetencije, sposobnost donošenja odluka i nošenja odgovornosti, kao i objektivnost u međuljudskim odnosima.\nMeđutim, “meke” veštine su one koje omogućavaju da se posao obavlja glatko, bez nepotrebnog stresa, da se izglade nesporazumi, umire strasti, pronađu kompromisi i omogući prijatna i pozitivna radna atmsfora. Bez “mekih”, praktikovanje samo “tvrdih” veština omogućava lošim međuljudskim odnosima da pronađu svoje tajne kanale, kojima se plasiraju intrige i neguje atmosfera u kojoj svako svakog sumnjiči i svako se rukovodi sebičnim interesima i ambicijom.\nDakle, “tvrde” veštine su neophodne, ali u kombinaciji sa “mekim”, odnosno, da biste bili uspešni u poslu, potrebno vam je i znanje i kompetencija i sposobnost donošenja teških i neprijatnih odluka, ali i vedrina karaktera, otvorena komunikacija i sposobnost pronalaženja kompromisa, razumevanja i vrednovanja individualnih vrednosti svakog u vašem radnom okruženju. Ukoliko ste na šefovskoj poziciji, ne možete se osloniti samo na “tvrde” veštine, ne možete samo “šefovati”, već je potrebno da pokažete da razumete i uvažavate svoje zaposlene i da ste spremni da na sve načine doprinesete dobroj radnoj atmosferi. Prosto rečeno, morate jednako vešto koristiti metod “štapa i šargarepe”. Ako samo postavljate zahteve i kažnjavate propustite, stvorićete rascep u kolektivu i nezdravu radnu atmosferu, dok će postavljanje zahteva uz obećanu nagradu dati mnogo bolje rezultate.\nLjudi su spremni da daju sve od sebe i da se dodatno potrude i kad “šargarepa” nije jednostavni novčani ekvivalent trudu. Za šefa koga poštuju, jer je vredan, pravedan, human i velikodušan i ume da pokaže radnicima da ih poštuje i ceni njihovo zalaganje, kolektiv će se dodatno potruditi i bez konkretne nagrade – samo zato što znaju da on to neće zaboraviti i da će uvek moći da mu se obrate, kad imaju neki problem i kad im treba pomoć.\nKljučne reči Brankica Miloševićkarijeramagazin za muškarcemeke veštinemuški magazinposaotimski radWannabe ManZašto su ti u timskom radu potrebne "meke" veštine


ĐILAS UZEO MILIONE KADA JE "ZAJAHAO" BEOGRAD! ORLIĆ: Besomučno pljačkao narodne resurse, da bi ih potom sejao po tajnim računima - Informer\nKada god se žuti tajkun Dragan Đilas lati Beograda, reč je samo o klasičnom povratku na mesto zločina\n- Najveći deo svih onih silnih miliona koje je nagrabio iz tuđih džepova, besomučno pljačkajući narodne resurse, da bi ih potom sejao po tajnim računima od Mauricijusa, preko Amerike, do Hongkonga - Đilas je uzeo upravo u vreme kada je zajahao Beograd. Izgleda, rado se seća tog vremena i ponovio bi sve, samo ako se ukaže prilika - rekao je Vladimir Orlić, član Predsedništva Srpske napredne stranke.\nNjegov je suštinski problem što se tog vremena sećaju i – svi ostali. Pa tako, čim Đilas počne nešto da bunca na temu vrtića koje roditelji ne plaćaju, ljudi se odmah sete kako je Đilas te vrtiće naplaćivao duplo. A mesta nije bilo, za više od 20 hiljada mališana. Samo je dranja kože sa leđa roditelja – bilo. Kad Đilas pomene porodilje i penzionere, ljudi se prvo sete da je i porodiljama i penzionerima ostao dužan na milione evra, pa ih je tek nakon što je Đilas oteran savesna gradska vlast u potpunosti isplatila.\nNije bahatog tajkuna bilo briga ni za te ljude. Bio je zauzet preprodajom sekundi. Čim danas Đilas zausti o zdravom obroku za đake, ljudima pred oči dođe slika pola miliona roditelja koje su on i njegov kartel ostavili bez posla – a njihovu decu bez ikakvog obroka. Samo o sebi je brinula žuta banda, sve letujući na Mauricijusu - jer je „zdravo“. A i obroci su tamo lepi. Pa kad Đilas izusti reč „most“, već se svi refleksno uhvate za novčanik.\nSete se ljudi stotina miliona evra narodnih para uzetih na samo jednom mostu u vreme Đilasovih lopova, i prođe ljude jeza. Vide već kako te pare lete negde put Švajcarske. Kad, na kraju, Đilas još pomene „domaće firme“, pošten svet više ne oseća ništa drugo sem gađenja i gneva. Jer ljudi znaju, pamte: ceo Beograd je tada pohlepni, večito nezasiti lopov, pretvorio u – svoju privatnu firmu. I sada to isto ljudima nudi ponovo? Stvarno?\n- Nemaju Đilas, Marinike Mauricijus, živopisni prada manekeni iz Hongkonga i slični više šta da traže ni u Beogradu, ni u Srbiji. Možda da probaju u Švajcarskoj, na primer: tamo ih još ne znaju, a i za njihove finansije su učinili značajno više - zaključio je Đilas.\nDragan Đilas Vladimir Orlić tajkun računi\nORLIĆ ŽESTOKO OPLEO PO ĐILASU: Žuti tajkun sve teže podnosi ekonomske uspehe Srbije!\nĐilas i njegova jeftina obećanja... Nismo zaboravili kolko je ojadio Beograd, a napunio svoje džepove...\nPa, zato je Đilasu toliko stalo do vlasti. Zna koliko se od toga okoristio, a pri tom bi i sam sebe da lustrira.\nSrbija se danas odlučno bori protiv kriminala i korupcije i to je za svaku pohvalu.\nMalo se nakrao Đilas, pa bi opet. Orliću, bravo. Svaka reč ti je na mestu.\nU našoj zemlji postoji vladavina prava i zakona i zloupotrebi novca građana neće biti mesta.\nĐials je jedan od najvećih lopova u istoriji Srbije i zato treba da se zauvek povuče iz politike.\nĐilas je stekao ogromno bogastvo dok je bio na vlasti i nadležni organi moraju da ga detaljno ispitaju.\nĐilas je lopina prve klase. Kranje je vreme da odgovara za svoje ponašanje.\nĐilas je opljačkao Beograd i napravio ga gradom kriminala\nĐilas i slični njemu su pokrali sve što je moglo da se pokrade i napravili su pustoš i nikada više neće da dobiju izbore\nĐilas je mislio da biti na vlasti znači podkradanje naroda i države\nDa, i sad isti taj šljam predstavlja plan za Beograd bez imalo obraza!\nVreme je da se pokrene tuzba u da ovaj zavrsi iza rešetaka....\nDjilas je i pre i sada misli samo na svoj dzep, a sto se naroda tice tu misli mogo bi opet da ih opljacka.\nZuta lazljiva lopina sto pre u zatvor!\nDjilas juri da dodje na vlast po svaku cenu, da bi se opet domogao drzavne kase.\nDjilas je navikao da potkrada narod kako bi punio svoje dzepove.\nĐilas nece moci opet da puni svoje racune sirom sveta jer mu narod nece pruziti to zadovoljstvo!\nKoliko ono bese kostao most na Adi ?\nDjilas je fokusiran samo na svoje milione a o obicnom coveku nije ni pomislio za vreme svoje vlasti.\nĐilas zaboravlja da narod pamti sve i da nikad više neće dobiti poverenje građana!\nTuzilastvo treba do tancina da ispita sve malverzacije bivse vlasti tj. pojedinaca i ti slucajevi ne smeju da zastare.\nTaj novac su građani pošteno stekli svojim radom, a na kraju su ostali bez njega. Građani Srbije ne žele da se ponovi takav scenario.


Kako “federalizirati” genocid? – Magazin Plus\nHome/Kolumne/Kako “federalizirati” genocid?\nKako “federalizirati” genocid?\nTradicija, etika i pravo su oblici ljudske svijesti, pomoću kojih se u ljudskim zajednicama uspostavljaju određena pravila i uređuju društveni odnosi. Ovih dana je u BiH i šire u EU podignuta politička temperatura oko pitanja da li najveći zločin poslije Drugog svjetskog rata, nad malim evropskim narodom, Bošnjacima, treba da dobije satisfakciju putem prava ili političke nagodbe. To nameće i stalnu sumnju da li je politika izvan i iznad prava, ali i sumnju u jednakost i slobodu, za koje smo vjerovali da su naše ustaljene evropske vrijednosti.\nNikako drugačije nisam mogao shvatiti poruku Jonathana Moore-a, šefa Misije OSCE-a u BiH da se treba odustati od revizije tužbe BiH protiv Srbije za agresiju, jer to “…nije dobar korak, nije zajednički ni praktični korak u ovom trenutku“, nego kao neku vrstu pokušaja političke nagodbe oko onoga što se u BiH dogodilo 1992. – 1995. I djeca bi znala postaviti to jednostavno pitanje, zašto toliko nekome smeta to šta bi sud konačno utvrdio pravne činjenice o tim događajima? Zašto, ako protivnici uporno tvrde da sa agresijom nemaju ništa? Na kakvim se to drugim temeljima želi ponuditi evropska sigurnost i saradnja u BiH i sa susjedima, Srbijom i Hrvatskom?\nUmjesto godišnjih i periodičnih izvještaja o navodnom napretku BiH, EU bi konačno mogla priznati i svoje namjerne ili nehotične greške prema državi BiH, gdje podstiče nacionalizam koji razjeda njenu, i onako labavu, društvenu i ustavnu strukturu.\nEU bi mogla učiniti sljedeće:\n– da konačno počne obeshrabrivati nacionalizam\n– da prestane žmiriti na zaostale repove fašizma u obliku ustaštva i četništva\n– da ne daje prešutno podršku reviziji istorije Balkana i zamjeni uloga fašizma i antifašizma\n– da prestane podsticati religijski radikalizam\n– da prestane podsticati bošnjački radikalizam\n– da se u EP podrže one snage koje su protiv etničke podjele BiH\n– da se prestane činiti mirnodopski genocid nad Bošnjacima\n– da se ohrabri volja za praštanjem, uprkos genocidu i drugim zločinima i vrati povjerenje u suživot u različitosti\n– da se Bošnjaci ne diskriminiraju, segregiraju i ne čine evropskim Palestincima\nNije nemoguće postići da se BiH napravi državom, nukleusom buduće Evrpe, bez novih “berlinskih zidova” i strogih etničkih granica, ostvarivanja višeg stepena individualnih prava, sloboda i ljudske sreće, što se, ipak, ostvaruje pojedinačno a ne kolektivno. U budućem ustavnom uređenju BiH najmanje bi uticaja trebale imati Srbija i Hrvatska, koje su je ratom i agresijom razarale. Pod njihovim uticajem, danas su i u BiH najglasnije snage nasljednice tih ideja, koje su za njenu etničku podjelu. Kontinuitet odnosa prema BiH može se pratiti u usklađenosti djelovanja prema BiH Milošević-Tuđman, Karaddžić-Boban i Dodik-Čović. Stoga je u takvim okolnostima od najveće važnosti šta o zločinima nad Bošnjacima kaže pravo a ne politika, pa mi se doima sramnom “preporuka” da se ne ide u reviziju tužbe protiv Srbije. To je važno za trajni mir, buduće generacije i buduću Evropu jedmnakih kolektivnih i individualnih prava.\nPredugo je EU posmatrala eksperiment izdržljivosti svoje buduće članice, zarobljene u etnička geta, stvorena ratom i genocidom. Naravno da u takvim plemenskim getima ima i majorizacije i diskriminacije, pa zašto o tome EU nema jasan stav o prevazilaženju toga, a ne da svojim najnovijim preporukama geta proglašava vrhunskim principom uređenja, predlažući federalizaciju jedne polovine države po etničkim linijama. Zašto se nacionalizam priznaje kao društvena vrijednost? “Nacionalist je, podsjetimo se dijela definicije Milana Kangrge, primitivna, zaostala, nezrela, ljudski još-ne-oblikovana, u sebi još-ne-oplemenjena, neizgrađena, unutrašnje šuplja psiha i egzistencija. Zato i utoliko nacionalizam i jeste to – zlo, koje ne spaja nego razdvaja ljude, jer ih negira u njihovoj pravoj biti – čovječnosti. Ljudska sloboda i humanizam ostaju zaključane u predvorju nacionalizma…” Otvoreno rečeno, ne može se pristajati da to bude princip uređenja odnosa u BiH.\nGubi li se strpljenje i povjerenje u takvu evropsku politiku? EU je devedesetih posmatrala činjenje genocida i etničkog protjeravanja, bez imalo moralne i pravne odgovornosti za zločin na svome prostoru. Kao što ustvrdi kolumnist Ulrich Ladurner za za Deutsche Welle, Evropljani nisu mrdnuli prstom ni u BiH ni na Kosovu. Ali su zato složni bili za embargo na oružje devedesetih, koji se praktično odnosio na Bošnjake. Da Amerika nije intervenisala, iako sa zakašnjenjem, ko zna koliki bi još bio broj žrtava i protjeranih i u BiH i na Balkanu. Ali zato EU nije propuštala priliku da u više navrata skreće pažnju na potencijalni bh terorizam, ne oslanjajući se na izvore sigurnosnih snaga BiH. Sve rečeno nikako ne amnestira ulogu katastrofalno loše bošnjačke politike pristajanja na nacionalizam i nacionalističku trodiobu vlasti. Je li on nastao kao prinudni imitat sa kasnijim autentičnim licem, sada je manje važno. Ako su već toliko važna kolektivna prava evo kako neka od njih ostvaruje većinski narod BiH: https://www.youtube.com/watch?v=IKLum1vSmZE\nUprkos svim moralnim načelima i principima međunarodnog prava buduće ustavno i društveno uređenje, kao i nacionalistički ustroj vlasti želi se osigurati na temelju ratnog osvajanja uz minimalne korekcije. Zbog toga bi trebala reagovati najprije EU, jer je to nedopustiv način uređenja odnosa u svijetu. Ako bi se pristalo da to bude princip u EU i bilo gdje, više ni jedna multietnička zajednica ni mala država nebi bila sigurna za svoj opstank. Svaka buduća promjena Ustava BiH nebi trebala biti bez učešća Amerike, jer je zaustavljanjem rata pod njenim pritiskom i donesen ovakav Ustav sa dvije osnovne manjkavosti, priznao je ratom osvojene teritorije i učinio dominantnim etnički princip na štetu građanskog.\nSvakako je važan i odnos EU, koja će već na martovskom zasjedanju Parlamenta jasnije pokazati kakav odnos ima prema svojoj budućoj članici.


BetaDecembar 29, 2020\n“Smatramo, medjutim, da je postignut napredak koji može da bude dobro iskorišten. Poboljšani su kontakti i razumevanje izmedju policije i tužilaštva sa jedne i novinarskih organizacija i udruženja sa druge strane, u toku jer uskladjivanje evidencija o prijavljenim slučajevima i slično”, dodao je on.\n“NUNS smatra da rad Stalne radne grupe treba nastaviti i podržati, ali da to nije dovoljno da bi se rešili problemi vezani za pritiske i napade na novinare. Jedan od osnovnih uslova je javno zagovaranje prava novinara da postavljaju pitanja od javnog značaja i iveštavaju o temama i dogadjajima od javnog značja a da pri tome ne snose nikave posledice”, naglasio je on.\n“Glavni zadatak Stalne radne grupe je da olakša prijavljivanje slučajeva napada i pritisaka kako bi se u što kraćem roku obezbedila odgovabrajuća zaštita novinara, što je počelo da daje rezultate. Radna grupa, dakle, nema ‘izvorna ovlašćenja’ nego nastoji da olakša i ubrza rad organa javne vlasti koja takva ovlašćenja imaju”, objasnio je Bodrožić.\n“NUNS se nije opredelio za bojkot najnovije vladine radne grupe ali će, zajedno sa drugim udruženjima i asocijacijama, utvrditi i objaviti zahteve vezane za njen rad. U svakom slučaju, nismo spremni da prihvatimo da se nivo zaštite novinara i nivo medijskih sloboda ‘mere’ brojem radnih grupa koje se bave tim pranjima. Smatramo da to, samo po sebi, ima formalan značaj i da je najvažnije da se ide ka promeni suštine, odnosno samog odnosa prema našoj profesiji u ljudma koji se bave novinarstvom”, rekao je Bodrožić.\nKako je istakao, NUNS će svu svoju energiju usmeriti ka nastojanju da novinari zaista budu zaštićeni, i kao i do sada, neće se ustezati od otvorene kritike poteza koje vuku vladjući krugovi niti će dozvoliti da formalno učešće NUNS-a u bilo kojoj od radnih grupa bude upotrebljavano kao “dokaz” da se u Srbiji stanje zaista popravlja.\n“Ocene o tome mogu da se izvlače jedino na osnovu onoga štio se u praksi dogadadja, a tu za sada ne vidimo pomake na bolje”, ocenio je on.


Prevoz radnika do posla - Una tours | Kombi prevoz\nVršimo organizovani prevoz radnika do posla. Ukrcavamo radnike na dogovoreno mesto i prevozimo ih do posla i nazad. Takođe vršimo prevoz radnika na rad u inostranstvo.\nNudimo Vam kombije, minibuseve i autobuse izuzetnog kvaliteta. Sva naša vozila su prostrana i klimatizovana. Tokom dugogodišnjeg iskustva smo izgradili kredibilitet kao pouzdana firma i nastavljamo da se trudimo da to i održimo.\nNaša želja je da pružimo pouzdan i siguran prevoz svim nasim klijentima.\nRezervacije i informacija na telefon +381603393305, putem e-mejla unatours.rezervacije@gmail.com ili putem fejsbuk stranice.\nOrganizovani prevoz radnika do posla\nKombi prevoz je odličan izbor za intimnija putovanja u mini grupama. Putnicima se pruža sloboda da svoj put organizuju prema svojim željama i potrebama.Nudimo Vam kombi vozila, minibuseve i autobuse u nekoliko gradova u Srbiji i u inostranstvu.\nCenimo reputaciju koju imamo i vredno se trudimo da je i održimo. Planiramo rute i vršimo optimizaciju cena i odabira najpouzdanijeg vozila za Vaše putovanje.To je ono što nam je omogućilo da uđemo na domaće i međunarodno tržište i steknemo hiljade lojalnih mušterija!


Erstellt von Neutralist, 07.11.2010, 14:13 Uhr · 35 Antworten · 2.097 Aufrufe\n07.11.2010, 14:13 #1\nNa Srbe koji su juče obišli groblje u Mušutištu na KiM u pratnji pripadnika Kfora i KPS otvorena vatra iz automatskog oružja. Nije bilo povređenih\nBEOGRAD - Rafalima na Srbe! Na Srbe koji su juče krenuli na zadušnice uz pratnju austrijskog Kfora i KPS na groblje u Mušutištu u opštini Suva Reka na Kosovu i Metohiji pucano je iz automatskog oružja. Povređenih nije bilo, a u sedištu KPS nisu hteli da daju više informacija, osim potvrde da je do pucnjave došlo.\n- Specijalne snage KPS su odmah obišle sumnjive lokacije, ali nisu pronašle ništa. Istraga je u toku, posle čega ćemo imati više informacija - rečeno je u KPS.\nPredstavnik raseljenih Srba Dragoljub Milošević kaže da je bilo neprijatno, ali da se niko nije uplašio.\n- Ovo se ranije nije događalo i ovo je jedan vid zastrašivanja. Ali, bez obzira na sve, raseljeni sa ovih prostora i dalje žele da se vrate i očekuju da će na proleće početi obnova njihovih kuća - rekao je on.\nDeo raseljenih je zapalio sveće na ruševinama minirane crkve Uspenja presvete Bogorodice u ovom selu zbog nemogućnosti da priđu grobovima, koji su zarasli u korov. Raseljeni su u pratnji kosovske policije i Kfora obišli i groblja u selu Sopina i selu Rečanu. Srbi koji su napustili Kosovo tri puta godišnje na zadušnice posećuju srpska groblja.\nRafalima na Srbe koji su i?li na zadu?nice - Vesti | Kurir\n07.11.2010, 14:23 #2\nim frühling werden neue häuser erichtet, die menschen kehren zurück, schön zu hören.\n07.11.2010, 14:33 #3\nPod hitno poslati vojsku.\n07.11.2010, 14:36 #4\n07.11.2010, 14:56 #5\ndosta bi bilo par dobrovoljaca.\n07.11.2010, 15:06 #6\nbogami dosta je vise i tih dobrovoljaca koji samo pljackaju u kolju nevine ljude.\n07.11.2010, 15:17 #7\ntvoje misljene dzeko gledaj kad nesto bude na kosovu nije bez razloga, eto vidis sta se desava rafalima na srbe koji su mirno isli svojem putom, pa sad mi reci jeli to normalno? nije ni cudo sto je rat bio takav grozan na kosovu.\n07.11.2010, 15:22 #8\nWir erinnern uns, die NATO plant ihre Truppen dort abzuziehen, weil das Kosovo laut NATO Angaben jetzt sicher sein soll\n07.11.2010, 15:24 #9\nja sam ti samo na te dobrovoljce dao odgovor, oni nisu profesijonalci, oni samo znaju pljackat i ubijat.\n07.11.2010, 15:31 #10


OLIMPIJCI SRBIJE SPREMNI ZA POČETAK - PRess Serbia | PR PRess team\nDijaspora • Društvo • News • Region • Sport • Srbija\nOLIMPIJCI SRBIJE SPREMNI ZA POČETAK OLIMPIJSKIH IGARA\nOlimpijci Srbije rekli su danas na konferenciji za medije održanoj u glavnom pres centru u Rio de Žaneiru uoči početka takmičenja u Riju da su spremni za početak Olimpijskih igara, da su ponosni što će predstavljati zemlju na Olimpijskim igrama i da će dati sve od sebe da ostvare što bolje rezultate.\nPresednik OKS Vlade Divac rekao je da se nada uspešnim Igrama u Riju.\n“Uzbudjeni smo što smo u Riju, čekali smo četiri godine na ovo. Trebaće par dana da se organizatori malo uhodaju, ali ide ka tome da će Igre biti uspešne. Mi smo došli kao tim, kao familija, da podržimo jedni druge i predstavimo zemlju na najbolji način. Svi ovde su vrhunski sportisti s fenomenalnim karijerama i uvek su davali sve od sebe. Ako budu tako nastavili, a siguran sam da hoće, ovo će biti uspešne Igre. Ne bih da prognoziramo, želim im da uživaju i da budu zdravi”, rekao je Divac.\nNovak Đoković rekao je da mu je zadovoljstvo što je pored prijatelja i kolega sportista, ljudi koji su pisali istoriju sprskog sporta.\n“Svi smo na istom zadatku i u istom timu i uzbudjeni smo što ćemo se narednih nekoliko nedelja boriti za medalje. Privilegija je učestovati na OI, ja sam treći put na Igrama, u Pekingu sam osvojio bronzu, a u Londonu mi je izmakla medalja. Jednom u četiri godine možete da osetite jedinstvo svih sportista, 10.000 ljudi je u Olimpijskom selu, svi zajedno jedu, to je posebna stvar, uvek se radujem što sam deo toga. Radujem se Igrama, to je jedan od najvećih ciljeva u godini i zlato bi bilo veliko dostignuće. Uvek igram srcem za svoju zemlju, OI su veće od svega, deo ste olimpijske porodice i radujemo se da vidimo kako ćemo da prodjemo”, rekao je Djoković.\nZastavu Srbije na otvaranju nosiće strelkinja Ivana Andjušić Maksimović, osvajačica srebrne medalje sa prošlih Igara.\n“Spremna sam, jedva čekam da nosim zastavu, to je čast posle Novaka i Vladimira Grbića. Došla sam da dam sve od sebe, ovo su moje druge Igre, došli smo da se takmičimo i družimo. Desna ruka je spremna za zastavu, nemojte se plašiti da neće izdržati, ali spremna je i za takmičenja. Četiri godine se spremam za ovo, cilj je da nadmašim rezultat iz Londona”, rekla je ona.\nKošarkašica Sonja Petrović rekla je da su njene saigračice pune pozitivnih utisaka.\n“Velika je čast što smo članovi srpske olimpijske porodice. Ostvario se san ženskoj reprezentaciji posle nekoliko decenija. Želimo na najbolji način da predstavimo zemlju. Olimpijsko selo nas je spremno dočekalo, prvi put smo ovde i euforično smo reagovale. Ne pogadjaju nas priče o virusu zika, naše je da se koncentrišemo na igru i vodimo računa da budemo zdrave i spremne”, navela je.\nKapiten košarkaške reprezentacije Srbije Miloš Teodosić rekao je da će ekipa uraditi sve što može kako bi usrećila ljude u Srbiji. On je dodao da je prst koji je povredio na pripremnom turniru u Argentini, “sada u redu” i da će ekipa želeti da počne turnir pobedom.\nKapiten vaterpolo reezentacije Živko Gocić učestvuje na svojim trećim OI. Rekao je da će ekipa ići korak po korak i poželeo sreću svim srpskim reprezentativcima.\n“Biće teško… Kad se priča o vaterpolistima, uvek kažemo da će biti teško a onda osvojimo, ali verujte iznutra jeste teško, pogotovo u situaciji kada imate niz kao mi i gde se neke ekipe spremaju vas da pobede pre nego da osvoje turnir. Znamo zašto smo ovde, imamo cilj za koji se spremamo dugo godina. Prvu utakmicu igramo vaterpolo klasik s Madjarskom, nezgodno ješto je u devet časova ujutro, ali isto je za obe ekipe. Taj meč ništa ne odlučuje, ne treba mu pridavati ogroman značaj. Važna je prva utakmica na olimpijskom turniru, ali nije odlučujuća”, rekao je Gocić.\nTagoviivana anđušić miloš teodosić Novak Đoković oks olimpijci olimpijske igre olimpijski komitet Rio VLADE DIVAC


Crkva Svetog Marka dobija monumentalni mozaik - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Crkva Svetog Marka dobija monumentalni mozaik\nSve je spremno za završetak Crkve Svetog Marka u beogradskom parku Tašmajdan, i to posle 88 godina. Prvi korak u ovom projektu je podizanje i postavljanje mozaika “Pričešće svetih apostola”, koji će, zajedno s već postavljenom kompozicijom Bogorodice Širšaje i anđela (nema veće kompozicije na svetu, a poznavaoci dodaju da nema ni lepše, kaže starešina ovog hrama), krasiti oltarsku apsidu.\nStarešina tašmajdanskog hrama kaže da će apsida biti kompletna kada bude urađena i kompozicija “Liturgičari”.\nOsim “Pričešća svetih apostola”, u crkvi postoje još dva mozaika – “Nedremanoje oko” i “Krunisanje cara Dušana”.\nPoslednjih desetak godina je obnovljen krov i skinut stari malter, urađeno je osvetljenje i ozvučenje, ikonostas…\n– Crkva se ukrašava, iz dana u dan postaje sve lepša, gotovo 80 godina ništa nije rađeno. Ovih dana završavamo ono što naši preci nisu uspeli, iako su želeli – zaključio je otac Trajan.\nTags: crkva, crkva svetog marka, monumentalni mozaik\nNa današnji dan rođen Gordan Kičić, srpski glumac


Odabir hibrida za sjetvu - O ovome NIKADA ne razmišljamo, a trebalo bi! | Agrosavjet\n„Odabir hibrida je vrlo značajno pitanje. Poljoprivredni proizvođači koji se bave ratarskom proizvodnjom posebno moraju obratiti pažnju na agroekološke uslove gajenja kukuruza, a to znači na klimatske i zemljišne uslove. Obzirom da je početak 21. vijeka sa dosta suše, moraju se birati hibridi koji su otporni na ovu veoma značajnu negativnu pojavu“, kaže Života Jovanović, sa Instituta za kukuruz Zemun polje.\nPrema riječima Jovanovića, to sigurno nije tako i zato se radi takozvana rejonizacija ili regionalizacija ako se posmatra u širem smilu. Pored toga, mora se uključiti i sistem agrotehničkih mjera, jer ne reaguju svi hibridi podjednako. Ima hibrida koji su zahtevniji i traže viši nivo agrotehnike, a postoji i grupa hibrida koji u skromnijim proizvodnim uslovima daju zadovoljavajuće prinose.\n„Kada je u pitanju proizvodnja kukuruza kod nas u Srbiji, ako to posmatramo višedecenijski, možemo doći do zaključka da kod nas sistem agrotehničkih mjera nije na izuzetno visokom nivou, zato što ekonomska moć poljoprivrednih proizvođača nije na visokom nivou, odnosno cijena nije visoka. Zato ljudi nisu u prilici da primjene sve tekovine nauke i struke. Zato mi uvijek preporučujemo opreznost. To se posebno odnosi na gustinu, na broj biljaka po hektaru. Sigurno da neka grupa hibrida u ekstremno visokim gustinama ne mogu dati i ekstremno visoke prinose, odnosno ti hibridi često i stradaju zbog nepovoljnih uslova – suše ili nekih drugih pojava“, kaže Jovanović.\nKako odrediti gustinu sjetve?\nU našoj zemlji kukuruz je najzastupljenija ratarska kultura. Prema podacima koje je zabeilježio Republički zavod za statistiku, prošle godine je pod ovom kulturom u Srbiji bilo 1.057.877 hektara. Sa druge strane kukuruz je druga najprodavanija žitarica na svijetu (nakon pšenice). Svijetski izvoz kukuruza u 2009. godini iznosio je oko 100 miliona tona, od čega 47,6% potiče iz Sjedinjenih Država, a sljede ga Argentina (8,5%) i Brazil (7,7%). Najveći uvoznik u 2009. godini bio je Japan (17,0%), zatim Južna Koreja (7,7%), Meksiko (7,6%), Kina (4,9%) i Španija (4,2%). Kina je 2008. godine proizvela rekordan prinos kukuruza od 166 miliona tona za zemlju.\nIzuzetno je značaj, a prema riječima našeg sagovornika, zavisi od namjene proizvodnje. Svakako treba pratiti i klimatske i zemljišne uslove, mora se znati bar približna nadmorska visina. Ne mogu svi hibridi uspijevati podjednako u različitim agroekološkim uslovima. U brdsko-planinskim uslovima gde je vegetacija kraća ne mogu se birati hibridi duge vegetacije i obrnuto. Šteta je da se izuzetno rani hibridi gaje u ravničarskom području centralne Srbije, Vojvodine. Preporuka je da se uvijek gaje dva, tri različitih grupa zrenja upravo zbog nepovoljnih uslova godine, zbog namjene proizvodnje, zbog rodnosti, itd. Proizvođač mora bar približno da zna nadmorsku visinu parcele, kako je okrenuta u odnosu na strane svijeta, itd. Poznato je da na južnim ekspozicijama kukuruz bolje uspijeva jer je on toploljubiva biljka.\nKako Jovanović navodi, ranije su bile popularne FAO grupe 600 i 700. U principu, dolazi do sve kraćeg vegetacionog perioda, odnosno sada je omiljena grupa 500, a idemo ka grupi 400, dok se grupe od 300 još uvijek malo manje kod nas gaje. Međutim, u sušnim godinama FAO 300, 400 i 500 imaju prednost u odnosu na grupe zrenja 600, 700 i 800.\nKako klimatske promjene utiču na ratarsku proizvodnju?\n„Srbija se nalazi u kukuruznom pojasu jugoistočne Evrope, međutim zbog klimatskih promena mi sve više dobijamo klimu juga Grčke. U Ukrajni, koja je žitnica Evrope, usled klimatskih promena i kasnije grupe zrenja, moći će da se gaje hibridi, koji nisu mogli da se gaje u poslednjih 40-100 godina. Znači, u Srbiji nekada povoljni uslovi za gajenje kukuruza sada su ipak manje povoljni i zato grupe zemalja centralne, pa djelimično i sjeverne Evrope imaće u narednom periodu povoljnije klimatske uslove za gajenje kukuruza“, navodi Jovanović.\nPrema riječima našeg sagovornika, promoteri iz raznih sjemenskih kuća preporučuju svoje hibride, ali ipak treba slušati riječ struke i nauke, pa se opredijeliti prema podacima koje imaju poljoprivredne savjetodavne stručne službe.\n„Postoje i druge razne institucije koje daju preporuke koji hibrid ili grupe hibrida u datim agroekološkim, zemljišnim i klimatskim uslovima treba gajti na određenim mjestima. Treba pratiti plodnost parcela, meteorološke uslove i slušati riječ stručnjaka. Odlučiti se uvek za grupu u zavisnosti koja je površina pod kukuruzom i svakako moramo znati namjenu proizvodnje: da li kukuruz proizvodimo kao robu, koju prodajemo na tržištu, da li ga koristimo na svom imanju, da li radimo silažu, da li gajimo šećerac, kokičar, itd. Ako znamo namjenu i kada i koje agrotehničke mjere sprovodimo doći ćemo do optimalnog rješenja i odlučićemo koje ćemo hibride gajiti na našim parcelama”, kaže Jovanović.\nDakle odabir hibrida bilo koje ratarske kulture nije nimalo jednostavan. Ipak, proizvođači prije nego što uđu u dodatna ulaganja najvažnije je da se dobro informišu o svim karakteristikama nekog hibrida i agroekološkim uslovima koji vladaju u tom regionu.\nViše: Agrotehničke mjere, Hibrid, KUKURUZ, Odabir hibrida, Ratarstvo\nUPOZORENJE VOĆARIMA: Narednih dana mraz, zaštitite voćnjake!


Preminula glumica Mirjana Vukojičić - Magazin - MojTV\nGlumica Mirjana Vukojičić preminula je danas posle duže bolesti, saopštilo je Jugoslovensko dramsko pozorište.\nGlumica Mirjana Vukojičić preminula je danas posle duže bolesti, saopštilo je Jugoslovensko dramsko pozorište, čiji je bila dugogodišnji član.\nSvojim talentom, senzibilitetom i posvećenošću pozorištu, dala je značajan doprinos slavi JDP, navodi se u saopštenju. i podseća se da je pripadala je generaciji "Bojanovih beba". U pozorište je primljena odmah po završetku Akademije za pozorište, film, radio i TV, 1970.\nOdigrala je na desetine uloga, među kojima se izdvajaju Ofelija (Hamlet), Sonja Marmeladova (Zli dusi), Stela (Tramvaj zvani želja), Kordelija (Kralj Lir).\nRadila je s vodećim rediteljima u zemlji, Miroslavom Belovićem, Dejanom Mijačem, Paolom Mađelijem, Radoslavom Dorićem, Radoslavom Milenkovićem, Egonom Savinom, Vidom Ognjenović, Dimitrijem Jovanovićem, Stevom Žigonom, Brankom Plešom....\nIzuzetne kreacije dala je u savremenim komadima Laku noć, majko Marše Norman, Milena iz Praga po Mileni Jasenskoj, Dejstvo gama-zraka na sablasne nevene Pola Zindela.\nBavila se esejistikom u oblasti teatrologije i ostavila je vredne zapise, najčešće o kolegama glumcima.\nMagični Majk se vraća u trećem delu\nMitovi: velike misterije čovečanstva - sezona 1 i 2\nNikolas Kejdž će glumiti Drakulu u predstojećem filmu "Rejnfild"


Predsjednik Smolović najavio dinamičnu infrastrukturnu godinu\n29 decembar 2018\nPredsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović je tokom današnjeg Novogodišnjeg susreta sa predstavnicima medija najavio dinamične infrastrukturne aktvnosti u 2019. godini u svim oblastima.\n-Trećeg januara za Dan opštine biće otvoren pješački most koji povezuje Potkrajce i Njegnjevo, obićićemo novu raskrsnicu u Ravnoj Rijeci koja je veza sa putem prema budućem ski centru Cmiljača, a Centar za kulturu će dobiti digitalnu opremu.\nPredsjednik Opštine je rekao da će u 2019. godini početi izgradnja OŠ "Dušan Korać" sa aneksom za Muzičku školu, Dječijeg vrtića na Zaimovića Livadama, biće završena rekonstrukcija fiskulturne sale OŠ ,,Marko Miljanov“. U maju su potpisani ugovori o izgradnji žičara od manastira Podvrh do Đalovića pećine, vrijednosti oko četiri miliona eura i za igradnju žičare-šestosjeda na lokaciji Cmiljača, vrijedne osam miliona eura. Naredna 2019. godina će biti ključna za realizaciju ova dva projekta, da bi već 2020 bili u operativnoj upotrebi.\nSmolović je podsjetio da je Opšta bolnica dobila savremeni multislajsni skener vrijedan 330 hiljada eura i dodao da će Vlada Crne Gore nastaviti sa ulaganjima u zdravstveni sistem Bijelog Polja u zanačajnom iznosu i u 2019. godini.\nBijelo Polje je prepoznatljivo kao grad sa devet festivala, a mi smo planirali izgradnju ljetnje pozornice, kako bi kulturne sadržaje dodatno obogatili, napominje Smolović.\nPredsjednik Skupštine opštine Abaz Dizdarević, kazao je da će oprema koja je donacija Tike za bioskop Centra za kulturu vrijedna 80 hiljada eura biti u funkciji od sredine februara. Sa ovom opremom dobićemo jedan multimedijalni prostor koji će biti od koristi za sve građane Bijelog Polja, a vjerujem i čitavog sjevernog regiona, jer će to biti jedini 3D bioskop u sjevernom regionu.\n-Imaćemo mogućnost da u Bijelom Polju pogledamo sve filmove putem linka onog momenta kada je premijera u Njujorku, pojašnjava Dizdarević.\nKada je riječ o sportskoj infrastrukturi Smolović naglašava da su završeni projekti za rekonstrukciju gradskog stadiona, za šta je Fudbalski savez opredijelio sredstva u iznosu od oko milion i 500 hiljada eura. Gradiće se i mali sportski tereni na lokalitetu Otoka s pomoćnim stadionom. Završen je i projekat za atletsku stazu a planirana je izgradnja i trim staze na Obrovu.\nPredsjednik Smolović kaže da su građani Bijelog Polja dobili moderan gradski trg na koji svi možemo biti ponosni, čiji će sadražaji biti dodatno upotpunjeni.\nPodsjetio je da je u našem gradu otvoreno nekoliko novih fabrika i najavio da se uskoro očekuje početak proizvodnje u fabrici mineralne vode ,,Rada”.\nPredsjednik je predstavnike medija detaljno upoznao i sa ostalim projektima koji će biti realizovani u Bijelom Polju i iskoristio priliku da svim građanima čestita Novu 2019. godinu.\nKako ste zadovoljni kvalitetom usluga od strane preduzeća DOO "Komunalno-Lim"?


LUDI TIKET, nedelja, 368.692: Golovi, golovi i samo - golovi\nIzvor: MozzartSport.com, 20.Jun.2021, 08:40\nIsta opklada na šest parova vredna trećinu miliona\nKoliko je naš onlajn kladilac bio ubeđen u prolaznost svog "1ug 2+" tipa govori i uplata od 9.000 dinara. Doduše, bilo je i malo preznojavanja, pošto je drugi gol u prvom poluvremenu na meču Banga - Atmosfera pao tek u drugom minutu nadokande. Sve ostalo došlo je kao od šale, znatno pre odlaska na odmor, a na nekim mečevima viđena su i po tri pogotka u prvom poluvremenu.\nUmesto mečeva sa Evropskom prvenstva, gde bi se teško ovajdio od golova u prvom poluvremenu - nema ih mnogo ni u 90 minuta - odlučio se naš kladilac za miks prijateljskih utakmica, te duela iz nižih liga Australije, Norveške i elitnog ranga Belorusije, gde se očigledno i...


Bezbednost saobracaja - Docsity\njovanajo 3 December 2017\nsaobracaj, bezbednost saobracaja, saobracajne nezgode, statistika, seminarski rad\nPredmet: Bezbednost saobraćaja Tema: Obezbeđenje lica mesta saobraćajne nezgode\nSaobraćajna nezgoda....................................................................................................................... 4\nPrimanje obaveštenja o saobraćajnoj nezgodi.................................................................................5 1\nPoslovi obezbeđenja lica mesta saobraćajne nezgode.....................................................................6\nVršenje uviđaja i dokumentovanje saobraćajne nezgode................................................................ 8\nUzroci nastajanja saobraćajnih nezgoda..........................................................................................9\nSaobraćajne nezgode predstavljaju neželjene posledice saobraćaja. Iako nisu jedine posledice saobraćaja, svakako imaju veliki negativni uticaj na društvo.\nBroj saobraćajnih nezgoda koje se dogode na nekom području u određenom periodu, i broj lica koja poginu ili nastradaju na istom području u istom periodu formiraju određenu sliku o stanju bezbednosti saobraćaja na tom području. U analizu stanja bezbednosti saobraćaja uključuju se i brojni drugi – indirektni pokazatelji, ali i broj i posledice saobraćajnih nezgoda se najčešće koriste da bi se pokazalo kakvo je stanje bezbednosti saobraćaja na nekom području (državi, opštini i sl.) i da li se stanje poboljšalo, da li stagnira ili eventualno pogoršalo u ondnosu na prethodni period.\nKada dođe do saobraćajne nezgode, vozač odnosno učesnik saobraćajne nezgode dužan je da obavesti policiju i ostane na mestu nezgode do dolaska policije i završetka uviđaja. Izuzetno, može se udaljiti sa mesta nezgode ako mu je neophodna hitna medicinska pomoć ili radi prevoženja povređenog do najbliže zdravstvene ustanove, ali uz obavezu da se vrati na mesto nezgode čim bude u mogućnosti.\nKada policija dođe do saznanja o saobraćajnoj nezgodi, dužna je da u što kraćem roku izađe lice mesta saobraćajne nezgode, da preduzme neophodne mere ukoliko ima povređenih, da obezbedi lice mesta u cilju sprečavanja naknadnih saobraćajnih nezgoda, da reguliše saobraćaj na tom delu puta gde se dogodila saobraćajna nezgoda. Policijski službenik može fotografisati i markirati predmete na licu mesta SN do dolaska uviđajne ekipe. Takođe je dužan da upozna rukovodioca uviđaja o prikupljenim podacima, preduzetim merama i eventualnim promenama na licu mesta, i da preduzme mere u cilju normalizacije saobraćaja nakon završenog uviđaja.\nSaobraćajna nezgoda je događaj na putu ili drugom mestu otvorenom za javni saobraćaj ili koji je započeo na takvom mestu, u kome je učestvovalo najmanje jedno vozilo u pokretu i u kome je jedno ili više lica poginulo ili povređeno ili je nastala materijalna šteta.\nDa bi se jedan događaj mogao okarakterisati kao saobraćajna nezgoda (nesreća) bitno je da se:\n1. Dogodio na površini koja je namenjena za saobraćaj\n2. Da je učestvovalo najmanje jedno motorno vozilo u pokretu (pa čak i kada se vozilo samo pokrene, “otkoči”, pokrene unazad i obori pešaka…)\n3. Da je u nezgodi nastala šteta, na licima (povrede zadobio pešak, putnik, vozač…) i/ili na stvarima (npr. slupano vozilo, oštećena bandera, ograda kuće… Nekome su pri povredi\npolomljene naočare ili je u sudaru sa motociklistom motociklisti uništena kaciga ili motociklističko odelo).\nStatistika saobraćajnih nezgoda u Republici Srbiji\nTabela 1. Pregled broja saobraćajnih nezgoda i nastradalih lica u periodu 2001.-2015. god.\nU periodu od 2002. do 2009. godine broj poginulih lica na javnim putevima u Republici Srbiji je varirao u granicama od 800 do 960 poginulih. U toku 2010. godine, nakon usvajanja novog Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, došlo je do značajnijeg smanjenja broja poginulih lica. Broj poginulih lica u 2010. godini je bio najniži od kada se u Republici Srbiji statistički prati stanje bezbednosti saobraćaja – 660 poginulih. U 2011. godini se beleži porast broja poginulih lica u saobraćajnim nezgodama – 728 poginulih, što se najčešće objašnjava kao slabljenje efekata Zakona zbog nemogućnosti primene pojedinih zakonskih odredbi, kašnjenja u pogledu donošenja podzakonskih akata i dr. U 2012. godini zabeleženo je smanjenje broja poginulih lica u odnosu na 2011. godinu – poginula su 684 lica.1\n1 http://www.putevi-srbije.rs/index.php/sr/organizacija/sektor-za-strategiju,-projektovanje-i- razvoj/odeljenje-za-bezbednost-saobra%C4%87aja\nSlika 1. Broj poginulih lica u saobraćajnim nezgodama u period od 2001-2015. godine.\nPrimanje obaveštenja o saobraćajnoj nezgodi\nObaveštenje o saobraćajnoj nezgodi saob. Policija može dobiti:\n1. Putem telefona od neposrednih učesnika SN\n2. Može biti obaveštena od strane očevidaca ili lica koja naiđu na mesto SN\n3. Mogu biti obavešteni od strane zdravstvene ustanove u kojoj su zbrinuta povređena lica iz SN\n4. Mogu i sami biti očevidci, ili se zateći u blizini mesta gde se SN dogodila\nU praksi je najčešći način saznanja za saobraćajnu nezgodu od strane učesnika u istoj.\nRazlog je zakonska obaveza učesnika da prijave SN gde je nastupila veća materijalna šteta ili ima povređenih ili poginulih lica, kao i taj što učesnik može ostvariti nadoknadu štete od osiguravajućeg društva samo uz postojeći zapisnik o izvršenom uviđaju saobraćajne nezgode. Ovde treba napomenuti obavezu u SN da pored obaveštenja o događaju, moraju obezbediti lice mesta od uništenja nastalih tragova povodom nezgode i obezbeđenje da do novih nezgoda ne dođe. Nije redak slučaj i prijavljivanje SN naknadno posle proteka određenog vremena od vremena\nkada se nezgoda dogodila, posebno kod nezgoda sa materijalnom štetom. Može da bude više razloga za naknadno prijavljivanje saobraćajne nezgode, a najčešći su: Učesnik koji je odgovoran za SN obećava drugom učesniku punu, čak i veću nadoknadu štete pričinjenu na njegovom vozilu na šta drugi učesnik pristaje, oštećeni u ovoj situaciji da neće izgubiti vreme kod čekanje uviđajne ekipe; da će na ovaj način izbeći gubljenje vremena oko odlaska na sud povodom saslušanja i sl.; da izbegava proceduro oko nadoknade štete od osiguravajućeg društva; razmišlja da bi i on postupio na isti načinkada bi bio odgovoran za saobraćajnu nezgodu; u konkretnoj situaciji nije u potpunosti siguran da nema i njegove krivice za SN u kojoj je učestvovao; može da bude razlog i njegovo psihofizičko stanje zbog konzumiranja alkohola, droga ili lekova, što bi ga isto tako činilo odgovornim za saobraćajnu nezgodu, a što drugi učesnik ne primećuje.\nPoslovi obezbeđenja lica mesta saobraćajne nezgode\nObezbeđenje lica mesta je aktivnost koja je propisana zakonom i njeni određeni aspekti se sprovode kod svih vrsta saobraćajnih nezgoda (u smislu težine posledica). U saobraćajnim nezgodama kod kojih je nastupila telesna povreda ili smrt policija je dužna da odmah po saznanju za takvu saobraćajnu nezgodu izađe na lice mesta nezgode, dok je kod saobraćajnih nezgoda sa manjom materijalnom štetom policija dužna da izađe na lice mesta, samo ako to zahteva jedan od učesnika saobraćajne nezgode ili lice koje je pretrpelo materijalnu štetu u toj nezgodi. U svakom slučaju, po dolasku na mesto saobraćajne nezgode, prve aktivnosti se odnose na obezbeđenje lica mesta.\nObaveznom instrukcijom je propisano da je, pri obezbeđenju lica mesta SN policijski službenik, između ostalog, dužan da:\na. obezbedi lice mesta u cilju sprečavanja nastajanja naknadnih (sekundarnih) saobraćajnih nezgoda, raspoloživim sredstvima i opremom;\nb. pruži prvu pomoć i organizuje transport povređenih do najbliže zdravstvene ustanove;\nc. omogući pristup licu mesta radi zbrinjavanja povređenih, gašenja požara i izvršenja drugih neodloživih poslova;\nd. utvrdi prostorlica mesta saobraćajne nezgode odnosno uspostavi “unutrašnju i spoljnu blokadu” , odnosno da postavljanjem sredstava i opreme odredi dobro uočljive granice ovog prostora;\ne. preduzme mere da se sačuva neizmenjeno lice mesta saobraćajne nezgode, tragovi i predmeti;\nf. preduzme mere da se nepotrebno ne ometa odvijanje saobraćaja;\ng. izvrši markiranje položaja vozila i bitnih tragova pre pomeranja vozila, kod SN sa manjom materijalnom štetom za koje se vrši uviđaj, a ako postoje tehničke mogućnosti izvrši i fotografisanje;\nh. identifikuje učesnike i očevice SN, obezbedi ih, radvoji i spreči njihovu komunikaciju;\ni. u slučaju bekstva učesnika u SN, prikuplja saznanja i podatke i o tome obaveštava dežurnu službu;\nj. hitno obavesti dežurnu službu o novim saznanjima u vezi sa SN, a posebno o SN sa težim posledicama, sa odbeglim učesnikom sa lica mesta, kada su učestvovali državni funkcioneri ili lica sa poslaničkim, diplomatskim odnosno drugim imunitetom, vozila Ministarstava, policijski službenici, vojna vozila, strani državljani i u slučajevima mogućih opasnosti;\nk. u slučaju loših vremenskih uslova da pronađe i obezbedi predmete i tragove SN od pomeranja, oštećenja ili uništenja, a ako postoje tehničke mogućnosti izvrši i fotografisanje;\nl. izvrši fotografisanje u slučaju da ima saznanja da će uviđajna ekipa da počne uviđaj u sumrak ili noću;\nm. spreči nepoznatim licima da ulaze u prostor spoljne blokade, odnosno da ih udalji iz ovog prostora;\nn. preduzme mere radi sprečavanja i otklanjanja opasnosti od zapaljivih, eksplozivnih i drugih materija;\no. u slučaju požara ili eksplozijam hitno obavesti dežurnu službu i po mogućnosti organizuje spasavanje i gašenje;\np. preduzme mere da obezbedi vozila, teret (robu) i druge predmete od krađe i kvarenja;\nq. prekrije i obezbedi tela poginulih lica;\nr. preduzme mere da se put raščisti, a po potrebi zatraži od preduzeća koja su nadležna za održavanje puteva ili drugih preduzeća ili lica da to izvrše, ako vozač, ili vlasnik ili korisnik oštećenog vozila, tereta. Drugih predmeta ili rasutog materjala nije u mogućnosti da ih ukloni sa puta;\ns. preduzme i druge mere i radnje po zahtevu rukovodioca uviđaja ili samostalno (uputi vozilo na vanredni tehnički pregled i/ili kriminalističko-tehnički pregled, organizuje transport tela poginulog lica i dr.);\nt. upozna rukovodioca uviđaja o prikupljenim podacima, preduzetim merama i eventualnim promenama na licu mesta;\nu. preduzme mere u cilju normalizacije saobraćaja nakon završenog uviđaja;\nOd posebnog je značaja odredba po kojoj se za SN sa poginulim i povređenim licima, odnosno sa materijalnom štetom koja ima obeležje krivičnog dela, popunjava Izveštaj o obezbeđenju lica mesta saobraćajne nezgode. U izveštaju policijski službenik evidentira značajne podatke, hronološki od dobijanja prve informacije do završetka svih aktivnosti vezanih za konkretnu saobraćajnu nezgodu. Propisano je da kopija ovog izveštaja bude prilog uviđajne dokumentacije.\nSadržaj izveštaja o obezbeđenju lica mesta SN, između ostalog, obuhvata i:\n• Način odvijanja saobraćaja i eventualnog obezbeđenja lica mesta do dolaska patrole (opis odvijanja saobraćaja, ko je i kako vršio obezbeđenje, prema čijem iskazu);\n• Izmene i stanja na licu mesta do dolaska patrole (opis, razlozi, prema čijem iskazu);\n• Zbrinjavanje povređenih i tela poginulih na licu mesta (koja lica, ko ukazuje pomoć, na koji način, gde i ko transportuje povređene);\n• Učesnici nezgode i očevici zatečeni na LM (osnovni podaci);\n• Izmene zatečenog stanja LM od strane patrole (koji predmeti, zašto)\nOvde se radi o značajnim informacijama koje se odnose na moguće izmene LM, i koje mogu da budu od presudnog značaja za ishod analize SN.2\nVršenje uviđaja i dokumentovanje saobraćajne nezgode\nJedna od prvih i najvažnijih radnji u krivičnom postupku je uviđaj. Uviđaj saobraćajne nezgode predstavlja sistem radnji kojima se, u skladu sa odredbama zakona, opažaju, stručno obrađuju i u uviđajnoj dokumentaciji registruju predmeti, tragovi i druge okolnosti značajne za razjasnjenje saobraćajne nezgode.\nOsnovna obeležja uviđaja su:\n■ Uviđaj je sistem radnji\n■ Sprovodi se u skladu sa odredbama zakona\n■ Uviđaj je opažajni proces\n■ Na uviđaju se stručno obrađuju predmeti, tragovi i druge važne okolnosti\n2 http://tsgserbia.com/wp-content/uploads/2015/03/Savremeno-vrsenje-uvidjaja-saobracajnih- nezgoda-u-funkciji-unapredjenja-analize-saobracajne-nezgode-1.pdf\n■ Registruje se i fiksira sve od značaja i to u uviđajnoj dokumentaciji\n■ Uviđaj se vezuje za saobraćajnu nezgodu a ne za krivično delo3\nU vezi sprovođenja uviđajnih radnji treba naglasiti da se fiksiranje lica mesta SN vrši: metodom izuzimanja, metodom fotografisanja i video snimanja, merno-grafičkom i verbalnom metodom.\nFotografska i video obrada lica mesta\nDokumentaciju čine sledeće grupe fotografija:\n• širi (dalji) izgled lica mesta, iz svih prilaza mestu nezgode;\n• uži (bliži) izgled lica mesta, iz svih prilaza mestu nezgode;\n• međusobni položaji vozila, tragova i predmeta saobraćajne nezgode;\n• izgled tragova i predmeta ponaosob;\n• izgled vozila i objekata (posebno oštećenja i drugih tragova na vozilu);\n• izgled tela poginulih lica i životinja;\n• drugi značajni detalji (npr. Izuzimanje predmeta, važni detalji na putu i objektima itd.).\nMerno grafička obrada lica mesta\nPrimena metoda skiciranja podrazumeva izradu ručnog crteža na licu mesta SN na kome se kotira sve šta je mereno i to onako kako je mereno. Skica izrađena na licu mesta se, posle uviđaja, dovršava, skenira (u visokoj rezoluciji) i u digitalnom obliku postaje deo elektronske dokumentacije, dok se izvorna skica ulaže u klasičnu dokumentaciju za uviđaje.\nSituacioni plan je crtež u razmeri, na kome se kotiraju najvažnije mere. Crta se na osnovu skice, klasično (upotrebom pribora za crtanje) ili primenom računara, korišćenjem nekog od kompjuterskih programa za crtanje.\nVerbalna obrada lica mesta\nPrilikom obavljanja poslova na licu mesta se kratko zapisuje opis najvažnijih elemenata lica mesta SN, a ako postoje tehnički uslovi, koristiće se diktafon, pa će se ovaj zvučni zapis čuvati u digitalnom obliku kao prilog dokumentacije za uviđaje. Kasnije se na osnovu beležaka, odnosno zvučnog zapisa sačinjava zapisnik o uviđaju koji se štampa i čuva u digitalnom obliku. 4\n3 Lipovac K., Bezbednost saobraćaja, Beograd, 2008, str. 194 4 http://tsgserbia.com/wp-content/uploads/2015/03/Savremeno-vrsenje-uvidjaja-saobracajnih- nezgoda-u-funkciji-unapredjenja-analize-saobracajne-nezgode-1.pdf\nUzroci nastajanja saobraćajnih nezgoda\nZa uspešno sprečavanje SN, potrebno je da se najpre utvrde uzroci, uslovi, povodi i faktori koji dovode do nastanka konkretne SN, pa tek onda na osnovu toga projektuje i sprovodi delotvorni odgovor društva.\nOsnovni uzroci saobraćajnih nezgoda su:\n• čovek • put • vozilo5\nČovek kao uzrok saobraćajnih nezgoda\nRadnje u saobracaju kod kojih se najčešće dešavaju saobraćajne nezgode su:\nBrzina – prekoracenje dozvoljene brzine, prevelika brzina na pešackom prelazu, prevelika brzina s obzirom na stanje kolovoza (stanje puta, vremenski uslovi...), ometanje prometa kretanjem malom brzinom.\nPreticanje i obilaženje – preticanje ili obilaženje drugog vozila u situaciji kada uslovi na kolovozu to ne dozvoljavaju, naglo skretanje ispred preticajnog vozila, ometanje preticanja povecanjem brzine, nepravilno obilaženje nepokretnog vozila ili objekta.\nMimoilaženje – neodržavanje dovoljnog odstojanja od drugog vozila, zaslepljenost drugog vozaca dugim svetlima, nepropisna mimoilaženja.\nKretanje, skretanje i vožnja unazad – naglo kretanje sa mesta, nepravilno skretanje, skretanje bez davanja znaka skretanja, nepravilno prestrojavanje, nepravilno polukružno okretanje, polukružno okretanje na zabranjenom mestu, nepravilna vožnja unazad.\nPrvenstvo prolaza – oduzimanje prava prvenstva prolaza vozilima sa desne strane na raskrsnicama iste važnosti, oduzimanje prvenstva prolaza vozilima (hitna pomoc, policija, vatrogasci), nepoštivanje svetlosnih uredaja, prometnih znakova za ustupanje prvenstva prolaza.\nStrana i pravac kretanja – vožnja nepropisnom stranom puta, vožnja zabranjenim smerom.\nZaustavljanje i parkiranje – na zabranjenom ili nepreglednom mestu, zaustavljanje i parkiranje vozila nocu bez upaljenih svetlosnih signala i propisnog oznacavanja vozila. Zaustavljanje i parkiranje vozila bez prethodnih mera ukocenja vozila.\nPsihofizicko stanje vozaca – uticaj alkohola ili ostalih nedozvoljenih supstanci koji utiču na psihofizicko stanje vozaca, umor, bolest.\n10 5 http://www.skriptologija.com/files/skripte/Tehnicka_analiza_prometnih_nezgoda.pdf\nOstale greške vozaca – korišćenje mobilnog telefona za vreme voznje, odstojanje i rastojanje između vozila, naglo kocenje, nepropisna vuča vozila, upravljanje vozilom bez vozačke dozvole.\nPešaci – nepoštovanje svetlosnih uređaja i znakova zabrane, prelaženje puta na nedozvoljenom mestu, nepropisno kretanje po kolovozu, zadržavanje na kolovozu.\nGreške putnika - uskakanje i iskakanje putnika u vozilo, vožnja na spojnim delovima vozila, nepravilni položaj putnika na prikljucnom vozilu.\nVozilo kao uzrok saobraćajne nesrece\nTehnicko stanje vozila – tehnički neispravno vozilo (neispravnost uređaja za kočenje ili upravljanje, neispravnost pneumatika, svetlosnih uređaja i ostalih važnih uređaja na vozilu).\nNajznačajnija i najpotpunija mera koja se poduzima radi procene sigurnosti vozila je tehnički pregled motornog vozila. U celokupnom sistemu sigurnosti saobraćaja, u interesu društva je da se ova mera sprovodi stručno i efikasno. Kvalitetno sprovedeni tehnički pregledi motornih vozila umnogome mogu doprineti: smanjenju broja saobraćajnih nezgoda, uštedi goriva, smanjenju zagađenja okoline, i sl.\nTeret na vozilu – opterećenost vozila iznad dopuštene nosivosti, nepravilno smešten ili nedovoljno učvršćen teret.\nPut kao uzrok saobraćajne nesrece\nOsnovni uzroci na putu su:\nOprema puta – nedostatak ili nepravilno postavljanje znakova i oznaka. Nepropisno postavljeni sigurnosni elementi puta (bankina, ograda...)\nStanje puta – loše stanje puta uzrokovano lošom kvalitetom izrade, vremenskim uslovima ili neodržavanjem, odroni kamenja…\nPrilikom preduzimanja aktivnosti i mera radi dostizanja željenog stanja u sistemu bezbednosti saobraćaja, neophodno je poštovati određena načela.\nNačelo opšteg interesa i zajedničkog delovanja\nUnapređenje bezbednosti saobraćaja i sprečavanje saobraćajnih nezgoda interes je svakog pojedinca, bez obzira na rasu, pol, nacionalnu pripadnost, društveno poreklo, veroispovest, političko ili drugo uverenje, imovinsko stanje i starost.\nNačelo primene nauke i struke\nDelovanje u sistemu bezbednosti saobraćaja preduzima se u skladu sa važećim metodama, pravilima i principima nauke i struke.\nPojedinci koji deluju u sistemu bezbednosti saobraćaja treba da budu stručno obrazovani i osposobljeni za ulogu koju imaju u sistemu, i da stalno unapređuju svoja znanja.\nPorediti se sa najboljim\nOcenjujući stanje sistema bezbednosti saobraćaja i dostignuća, treba se porediti sa najboljima u Evropi i svetu.\n12 6 http://www.putevi-srbije.rs/images/pdf/strategija/strategija_bezbednosti_saobracaja_2015-2020.pdf\nOdgovornost svih pre i posle saobraćajne nezgode\nSvaki subjekat sistema bezbednosti saobraćaja odnosno pojedinac mora da snosi odgovornost za svoje propuste u sistemu bezbednosti saobraćaja. Odgovornost za saobraćajnu nezgodu nemaju samo neposredni učesnici saobraćajne nezgode.\nNačelo zaštite dece\nDeca uživaju posebnu zaštitu u saobraćaju. Prilikom delovanja u sistemu bezbednosti saobraćaja, bezbednost dece je prvi prioritet.\nNačelo zaštite mladih\nBezbednost mladih u saobraćaju prati se sa posebnom pažnjom, i radi bezbednosti mladih preduzimaju se posebne mere.\nNačelo smanjenja autonomije volje učesnika u saobraćaju\nPutevi i vozila treba da budu takvi da spreče donošenje pogrešnih odluka učesnika u saobraćaju.\nPutevi, vozila i ponašanje učesnika u saobraćaju treba da budu takvi da ublaže posledice greške drugog učesnika u saobraćaju.\nUpravljanje zasnovano na realnim podacima\nIzbor mera, praćenje i ocena efekata u sistemu bezbednosti saobraćaja zasnivaju se na podacima o nezgodama, povređenim i poginulim licima, indikatorima bezbednosti saobraćaja i drugim relevantnim podacima koji pružaju realnu sliku o stanju sistema.\nNačelo kooperacije i koordinacije\nEfikasno delovanje u sistemu bezbednosti saobraćaja moguće je samo uz zajedničko i usaglašeno delovanje subjekata bezbednosti saobraćaja.\nNačelo zaštite životne sredine\nPutevi, vozila i ponašanje učesnika u saobraćaju treba da budu takvi da negativne posledice po životnu sredinu budu što manje.\nČovek kao učesnik u saobraćaju predstavlja izvor koji ima veliko učešće u svim nezgodama koje se događaju u saobraćaju. Stoga je potrebno sprovesti detaljnije analize izvora saobraćajnih nezgoda i izvršiti dodatne edukacije svih učesnika u saobraćaju, kako bi se podigla savest pojedinaca u pogledu sigurnosti u saobraćaju. Put je takođe jedan veoma važan faktor koji dovodi do saobraćajnih nezgoda. Magistralni i drugi saobraćajni putevi u Republici Srbiji nisu u dovoljnoj meri opremljeni, te je potrebno preduzeti mere u pogledu obnavljanja i modernizacije putne mreže kako bi se smanjio rizik od nastanka saobraćajnih nezgoda. Pridržavanjem utvrđenih načela kao i proširena svest svakog pojedinca, učesnika u saobraćaju u kombinaciji sa dobro izgrađenom putnom mrežom, može značajno uticati na smanjenje nastanka saobraćajnih nezgoda.\n1. Krsto P. Lipovac, Bezbednost saobraćaja, Beograd 2008.\n2. http://tsgserbia.com/wp-content/uploads/2015/03/Savremeno-vrsenje-uvidjaja- saobracajnih-nezgoda-u-funkciji-unapredjenja-analize-saobracajne-nezgode-1.pdf\n3. http://www.skriptologija.com/files/skripte/Tehnicka_analiza_prometnih_nezgoda.pdf 4. http://www.putevi-srbije.rs/images/pdf/strategija/\nstrategija_bezbednosti_saobracaja_2015-2020.pdf 5. http://www.putevi-srbije.rs/index.php/sr/organizacija/sektor-za-strategiju,-projektovanje-\nBezbednost saobracaja-ispitna pitanja-Masinski fakultet X\nUticaj elemenata puta i opreme puta na bezbednost saobracaja\nKoncept bezbednosti i transporta\nBEZBEDNOST BELESKE BEZBEDNOST Bezbednost mozemo da posmatramo kao: vrednost, potrebu, interes, stanje, funkciju, sistem\nBezbednost pacijenata i bezbednost lekova-Slajdovi-Farmaceutska praksa-Farmacija\nPenologija Uspeh borbe protiv maloletničkog kriminaliteta u velikoj meri zavisi od ra


Laguna - Priče o rečima - Vuk Stefanović Karadžić - Knjige o kojima se priča\nPonekad se pitam šta bi bilo sa našim jezikom da nije bilo Vuka Karadžića, tog istinskog zaljubljenika u narodnu reč. Jezičke norme i pravopis bi svakako u nekom trenutku pretrpeli promene, ali da li bi ostale zabeležene sve one narodne pesme i priče koje su se vekovima prenosile od usta do usta? To teško. Ova knjiga je prava mala riznica priča koje su se vezivale za određene reči i fraze koje su se svakodnevno koristile ili se još uvek koriste u našem narodnom govoru. Hvala Laguni što nas je štampanjem ove knjige podsetila na to.\nUpravo zahvaljujući ovakvim knjigama danas možemo da saznamo mnogo o našim običajima, tradiciji, jeziku i kulturi. U ovoj zbirci se nalaze zanimljive priče o tome kako su nastale pojedine izreke i poslovice.\nVeoma vredna i zanimljiva knjiga. Sastavljena je od malih pripovednih celina kojima se opisuju pojedine reči i izrazi. To je svakako u Vukovom maniru jer on nikada nije ostavljao golu definiciju reči, već je želeo da pokaže i u kakvim se situacijama upotrebljava ili iz koje je situacije proistekla. Lepo je podsetiti se zaboravljenih reči i malo njima obogatiti današnji škrti rečnik. Moja omiljena iz ove knjige je „dembel“ jer me podseća na mog dedu koji ju je često koristio!\nTumačenje brojnih reči u „Srpskom rječniku“ i „Srpskim narodnim poslovicama“ prevazilazi granice filologije i leksikologije i nije naučnog, već pre književnoumetničkog karaktera. Ovo je sjajna zbirka pripovedaka nastalih iz Vukove potrebe da se neke reči anegdotski objasne i tako približe narodu. Svima je poznato da je Vuk u „Rječnik“ unosio i opscene reči i izraze, a te iste reči i izraze on je i objašnjavao na svoj jedinstven način. Sjajno štivo vredno svake pažnje. Slatko sam se nasmejala više puta čitajući ovu knjigu.\nOva knjiga verovatno nikada neće biti u vrhu popularnosti po čitanosti ali mislim da svaki istinski knjigoljubac ali i ljubitelj srpskog jezika i istorije zna njenu vrednost. Doživljavam je kao škrinju u koju je pohranjena narodna mudrost i uživam da joj se stalno vraćam čitajući pričice o našem jeziku, naravima, običajima prožete vrcavim humorom i neuništivim duhom naroda.


Optužbe protiv glumca:"Ošamario me polnim organom po faci" - Vesti - Život - B92.net\nAmerièki glumac Džejmi Foks nalazi se u središtu skandala nakon što ga je jedna žena optužila da ju je ošamario penisom po licu.\nIzvor: B92 èetvrtak, 14.06.2018. | 16:55 -> 17:13\nNavodni dogaðaj se desio 2002. godine, ali anonimna žena je ove tvrdnje iznela policiji u Las Vegasu prošle nedelje, piše portal TMZ.\nOna je isprièala da je zajedno sa prijateljicom bila na zabavi u njegovom domu, kada je oskarovac navodno pokušao da je prisili na oralni seks. Ona tvrdi da ju je u trenutku kada ga je odbila, Džejmi ošamario polnim organom po licu.\nAnonimna žena tvrdi da je sledeæeg dana otišla u bolnicu u Los Anðeles kako bi primila terapiju zbog ozbiljnog napada panike.\n"Džejmi Foks negira da se taj incident dogodio", rekao je njegov portparol, te dodao da æe glumac podneti prijavu protiv te žene zbog lažne optužbe.\n"Incident nije prijavljen policiji 2002. godine, ni bilo kad u poslednjih 16 godina, jer se nikad nije ni dogodio", zakljuèio je.\nPolicija je izvestila da je istaga ovorena, kao i da sluèaj za ovakva dela u Nevadi zastareva nakon tri godine.\nŽena je izjavila da ju je na podnošenje prijave postakao #MeToo pokret.


Arhiva vesti za ključnu reč ‘Srbija’\nStrane: 1 2 3 4 5 6 ... 34 35 Sledeća\nSportske igre mladih u Splitu: Srbiji 25 medalja!\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 22 avgusta, 2017\nRečima je počelo, rečima (Igre su zakon) se nastavilo, istim rečima stavljena je i tačka na ovogodišnju smotru razigrane, raspevane mladosti Srbije, BiH i Hrvatske u...Dalje »\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 3 novembra, 2016\nSvetski kadetski Šampionat u šahu za igrače do 12 godina upravo je završen u Batumiju, u Gruziji. Iscrpljujuće borbe trajale su pune dve nedelje, tokom kojih se zastupajući svoje zemlje preko 700 najboljih mladih šahista iz svih krajeva planete borilo za nagrade, ali i slavu i prestiž u najvećoj misaonoj igri na...Dalje »\nKarate: Srbija bez medalje na Svetskom prvenstvu u Austriji\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 1 novembra, 2016\nSvetsko seniorsko prvenstvo je protekle nedelje održano u Astrijskom gradu Lincu uz maksimalan broj zemalja učesnica, jaku konkurenciju velikog broja takmičara i dominaciju takmičara iz Irana, Japana i...Dalje »\nKarate: Bronza za Bitevića i ekipu Srbije na prvenstvu Evrope\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 9 maja, 2016\nEvropskog seniorsko prvenstvo 51 po redu, održano je prošlog vikenda u francuskom gradu Monpeljeu, koje je donelo Karate klubu »Dinamo« još jedno priznanje i...Dalje »\nStreljaštvo: Tijana Kolarik – Zatvoreno jedno lepo poglavlje\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Ostali sportovi 23 septembra, 2014\nU četvrtak, 18.septembra u Granadi za Tijanu Kolarik, strelkinju streljačke družine Pančevo 1813 završeno je jedno poglavlje u njenoj karijeri. Sa poslednjim hicem na Svetskom šampionatu završen je njen vrlo uspešan juniorski staž, bogat medaljama i priznanjima. Posle četiri evropska prvenstva na kojima je nastupala obezbeđen je i plasma na Svetsko...Dalje »\nStreljaštvo: Tijana Kolarik 24-ta u trostavu, u Granadi\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 19 septembra, 2014\nTijana Kolarik, strelkinja Streljačke držine Pančevo 1813, zauzela je 24.mesto u gađanju iz malokalibarske puške u disciplini trostav 3×20 metaka, na Svetskom prvenstvu u Granadi. Ona je ostvarila rezultat od 572 krugova, šest krugova manje nego što je bilo potrebno za ulazak u finale. Ovim nastupom Tijana je završila ovogodišnji nastup na prvenstvu...Dalje »\nUdovičić čestitao košarkašima plasman u finale SP\nNapisao Redakcija u kategoriji Košarka 13 septembra, 2014\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić čestitao je košarkašima Srbije, selektoru Aleksandru Đorđeviću i stručnom štabu pobedu nad Francuskom i plasman u finale Svetskog...Dalje »\nBadminton: Prva evropska medalja u istoriji srpskog streličarstva\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 26 maja, 2014\nNa Evropskom prvenstvo za mlade (European Outdoor Youth Championship) održanom u Ljubljani od 18 do 24.maja, juniorski reprezentativac Srbije, kompaund lukom, Akoš Varga je osvojio srebrnu medalju, što je prva medalja u istoriji srpskog streličarstva na takmičenjima najvišeg ranga. Akoš je sa 14-оg mesta u kvalifikacijama ušao u eliminacioni deo turnira i fantastičnim nastupom u...Dalje »


Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji | Forum Krstarice\nZačetnik teme Povjesnitchar\n22.02.2022. u 14:11 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nNesto razmisljam, gde god odes papir da izvadis i predas, na salteru te ceka neka zenetina. Zene u upravi, u sudu, tuzilastvu, bankama, parlamentu, zene u Vojsci itd i da bude jos gore Uzasno otezavaju i komplikuju birokratski rad gde se god nalaze.\nZa obicnu stvar njihovom neodgovornoscu i smotanoscu postenom coveku se zbog 1 papira oduzi trazeni zahtev na pola godine i kilo nerava uz to.\nSa muskarcima u administracijama se puno lakse i efektnije prolazi.\nDakle, zenama ponuditi ono sto su im generacije prije nas davale: heklanje, striganje i briga o deci.\nReactions: Antihejter, Redmond, Memnom i još jedan član\n22.02.2022. u 14:15 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nNaravno,svuda osim u trgovinama\n22.02.2022. u 14:20 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nZabranio bih pola administrativnih poslova sve jedno. Sve to moze jedan, za danasnji standard, priprost program da odradi i debelo ustedi. I ne bi bilo, dodjite sutra, pao sistem.\nReactions: Antihejter, Lily Rose i Tina\n22.02.2022. u 14:21 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nE ovo je već konstruktivan predlog.\n22.02.2022. u 14:23 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nZnas kako bi se licne karte vadile i pasosi?\nOnlajn. Stigne ti na kucnu.\nPoste, sup, opstina, voda, struja, grejanje, soc, ovo ono? Pffff.\n22.02.2022. u 14:27 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nZdravstvo? Overavanje? Pao sistem dodjite u Nedelju? Ahaaam. Pentijum najobicniji.\n22.02.2022. u 14:39 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nNije problem samo u toj yebenoj elektronici, nego i kad dodjes vidis red tih zenetina kako se medjusobno kezare i zayebavaju, cisto vidis nerad i da ih bas briga.\n22.02.2022. u 14:44 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nPa administrativna, drzavna, partijska mesta. Sta ocekujes? Da se znoje?\n22.02.2022. u 14:47 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nDa, kakva drzava i narod takva i uprava\n22.02.2022. u 14:48 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nMeni je jedino simpatično kako se žene ne žale na ravnopravnost kad su takvi poslovi u pitanju, zašto ima manje muškaraca i ne traže izjednačavanje broja zaposlenih po polovima, kao što rade za ostalo... Žale se što ih nema u top menadžmentu, ali zato niko ne pominje to da je svaka administracija pretrpana ženama, dok muškarci vuku po građevini, kao, to ćuti, to ne treba da se pominje. Nešto sumnjam da radnik na građevini zaradi više od žene u opštini ili u nekom butiku, pa, što ne bi pričali malo o ravnopravnosti tu, da izjednačimo stvari...\n22.02.2022. u 15:02 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nNe smetaju mi zene nego zenetine, spore, neljubazne, nadrndane.\nProtiv mladih devojaka (kojih zapravo skoro da nema) minića I raskopčanih košuljica nemam otpor.\n22.02.2022. u 15:04 - Da li ste za zabranu rada zenama u Administraciji\nPa zaradi vise na gradjevini. Plate zaposlenih sa srednjom skolom u drzavnoj upravi cesto se doplacuju do minimalca.


Akcija “Obojimo sivu perspektivu” – STUDOMAT.ba\nKS: Javni poziv za sufinansiranje troškova III ciklusa studija dobitnicima...\nAkcija “Obojimo sivu perspektivu”\nVolonteri i volonterke Lokalnog tima Sarajevo ASuBiH, ONauBiH i Instituta za razvoj mladih KULT organizuju u ponedjeljak, 19. avgusta, u periodu od 18 do 20 sati ispred sarajevske Katedrale akciju pod nazivom "Obojimo sivu perspektivu".\nVolonteri i volonterke Lokalnog tima Sarajevo ASuBiH, ONauBiH i Instituta za razvoj mladih KULT organizuju u ponedjeljak, 19. avgusta, u periodu od 18 do 20 sati ispred sarajevske Katedrale akciju pod nazivom “Obojimo sivu perspektivu”.\nCilj ove akcije jeste ukazati na probleme s kojima se mladi suočavaju. Statistički podaci o mladim i položaju istih u BiH su poražavajući. Mladi su nerijetko “etiketirani” kao pasivni i inertni. Međutim, to je velikim dijelom izazvano nezainteresovanošću autoriteta za popravljanjem položaja u kojem se bosanskohercegovačka omladina nalazi, navode organizatori i pozivaju sve mlade da dođu i podrže akciju, te time pokažu da im je stalo do njihove budućnosti, te da i dalje vjeruju da mogu poboljšati svoj položaj u društvu.\nAkciju organizuje Lokalni tim Sarajevo Asocijacije srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini u saradnji sa Omladinskom novinskom asocijacijom u BiH, te kolegama iz Instituta za razvoj mladih KULT.


VIŠI SUD ODLUČIO PO ZAHTEVU ITALIJE: OVIH 8 REMEK-DELA iz Narodnog muzeja biće PRIVREMENO ZAPLENJENO | Vesti | Kurir\nZamolnica Italije stigla 18. novembra u Beograd\nDruštvo 01.12.2016. 15:48h 14.05.2017. 22:28h\nBEOGRAD - Viši sud u Beogradu doneo je odluku o zahtevu tužilaštva pri Osnovnom sudu u Bolonji za privremenu zaplenu osam umetničkih slika iz zbirke Narodnog muzeja u Beogradu, koje ta država smatra svojim kulturnim nasleđem.\nOdluka, međutim neće biti javno objavljena dok tuzilaštvo u Bolonji tu odluku ne primi, rečeno je u Višem sudu.\nNikola Kusovac (Foto: Dragan Kadić)\nZamolnica Republike Italije sa zahtevom tužilaštva pri Osnovnom sudu u Bolonji za privremenu zaplenu osam umetničkih stigla je u Viši sud u Beogradu 18. novembra 2015. godine. Naime, u italijanskom tužilaštvu u toku je krivični postupak protiv dva srpska državljana i nekoliko italijanskih zbog sumnje da su malverzacijama omogućili da posle Drugog svetskog rata slike dođu u Beograd.\nReč je o sledećim slikama: ulje na platnu "Portret Kraljice Kristine od Danske" - autor Ticijan, ulje na platnu "Madona sa detetom i donatorom" - autor Jacopo Tintoretto, tempera na panelu "San Roko" - autor Vittorio Carpačio, tempera na panelu "San Sebastian" - autor Vittorio Carpačio, ulje na panelu "Poklonstvo deteta sa anđelima i svecima", slika tempera na panelu "Madona sa detetom"- autor Paolo Veneziano, tempera na panelu "Madona sa detetom, sveci, blagovest, raspeće, triptih" i tempera na panelu "Madona i dete na tronu" - autor Spinello di Luca Spinelli.\nOvim povodom istoričar umetnosti i kustos Narodnog muzeja Nikola Kusovac rekao je da su pomenuta dela Italijani legalno prodali za vreme Drugog svetskog rata. "Apsolutno je poznat put tih slika od Italije do trezora Narodnog muzeja u Beogradu. U vreme haosa Drugog svetskog rata, nacistički zločinac Herman Gering je kupio slike Ticijana, Tintoreta i Karpača. Napominjem da ih je kupio za novac ili zlato, a ne prisvojio ili oteo. Na kraju Drugog svetskog rata te slike su pale u ruke saveznika", naveo je Kusovac.Prema njegovim rečima, na scenu potom stupa Ante Topić Mimara koji je od novih jugoslovenskih vlasti bio zadužen da pregovara oko ratne odštete umetničkim delima.\n"Taj Mimara je bio poznat kao falsifikator i prevarant i on sa saveznicima nije samo ispregovarao umetnička dela u ovom slučaju - slike već i izvesnu koiličinu zlata i srebra. Deo slika koje je tadašnja Jugoslavija dobila kao ratnu reparaciju bila je preneta u galerije u Zagrebu i Ljubljani, a deo je završio u Narodnom muzeju u Beogradu", rekao je Kusovac.\nnarodni muzejslikezaplenaprivremenaitalijazahtevumetničke slike


Parlament podržao Dodikov plan, oporba spominje novi rat. Dodik: Ja se ničeg ne bojim - HR vjesnik\nParlament podržao Dodikov plan, oporba spominje novi rat. Dodik: Ja se ničeg ne bojim


Selaković: Nećemo dozvoliti propast vinograda u Vršcu\nV. Vašalić | 06. 02. 2016 - 21:01h\nSimbol Vršca, vinogradi podno Brega, neće ostati neorezani i zaparloženi, poruka je nakon današnjeg sastanka u Vršcu kome je prisustvova ministar pravde Nikola Selaković.\nFoto: V. Vašalić / RAS Srbija Nikola Selaković na sastanku u Vršcu\n- Redovni sezonski radovi otpočeće na svim parcelama "Vršačkih vinograda" već do kraja meseca. Nećemo dozvoliti bilo kakvo nastajanje štete, jer stečaj nije nešto što bi trebalo da uništi firmu, već da je očuva. Osim toga, razgovarali smo i o pronalasku ozbiljnog strateškog partnera za "Vršačke vinograde", koju su, nažalost, jedini preživeli kompleks ove veličine. Međutim, dok stvari ne budu izvesne, nećemo sa time izlaziti u javnost, istakao je Selaković u Vršcu.\nOn je dodao i da se razgovaralo o nastavku koalicije SNS sa Pokretom "Vršačka regija - Evropska regija", a kao dokaz dobre saradnje istako je to što je u skupštinsku proceduru ušao zakon po kome bi Vršac trebalo da dobije status grada.\nSastanku sa ministrom Selakovićem prisustvovali su predsednik opštine Čedomir Živković, njegov pomoćnika Aleksandar Đorđević, Predsednik lokalne skupštine Jovica Zarkula, poverenici SNS za Južni Banat Branko Malović i Darko Jovanović, kao i stečani upravnik "Vinograda" Dušan Dragojlović\nOpština Laktaši podstiče vinogradarstvo:…\nOpština Laktaši godišnje poklanja u proseku 20.000 sadnica vinove loze da bi stimulisala proširenje vinograda i proizvodnju vina.\nGlobalni pad proizvodnje vina\nSvetska proizvodnja vina umanjena je u ovoj godini za 8,2 odsto i na najnižem je nivou u poslednjih 50 godina usled klimatskih promena, saopštila je danas…\nSelaković: Deklaracijom Srbija podvlači crtu…\nCilj Deklaracije o opstanku srpske nacije je očuvanje srpskog jezika i kulture od propadanja, jer imamo šta da štitimo, kaže generalni sekretar predsednika…\nSelaković: Izbori su rešenje za one koji…\nMislim da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio je veoma jasan kada je rekao da su podjednake šanse da dođe ili da ne dođe do vanrednih parlamentarnih…\nPOPLAVE U SRBIJI Evakuisano 155 ljudi iz sela…\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova i Sektora za vanredne situacije evakuisali su 155 osoba iz mesta Uljma kod Vršca, u kome je zbog obilnih padavina…\nPovezane teme: Nikola Selaković , Vršac , Vinogradi\n~Mirela i Marija Anonimni korisnik\n~Mirela i Marija :\nBravo za Ministra i gospodu Branka i Darka od kada su oni u J. Banatu mi idemo samo napred i nećemo se zaustaviti. Ceo Glogonj i Pancevo je uz njih\n2016-02-07 09:17 | Rejting: 93%


LAZIĆ JE ONAJ STARI! Kapiten Crvene zvezde igra kao u najboljim danima /ANKETA/ - Informer\nCrvena zvezda je u 17. kolu ABA lige savladala Megu u dvorani "Aleksandar Nikolić", a veoma zapaženu ulogu imao je kapiten Branko Lazić koji je bio nepogrešiv u šutu\nLazić na meču nije pokušavao za dva, niti je išao na liniju penala, ali je za tri poena ispalio četiri hica i svaki put je lopta prošla kroz obruč.\nNavijači su prethodnih sezona i početkom ove izgubili poverenje u Lazića, ali se čini da nekada jedan od najboljih defanzivaca Evrope dolaskom Dejana Radonjića na klupu vraća prepoznatljivu formu.\nNjega nikada nije krasila lucidnost u napadu, ali je uvek bio opasan kada ostane sam za tri poena, a čini se da mu se samopouzdanje polako vraća, pošto je u ABA ligi vezao dve utakmice bez promašaja.\nOd trenutka kada se Radonjić vratio u Zvezdu, Lazić je u ABA ligi za tri šutirao 8/14, pritom je na prvom meču crnogorskog stručnjaka promašio sva tri šuta. Kako je taj meč odigran bukvalno dan nakon proene na klupi, njega možemo i da ne računamo u Radonjićevoj eri, pa se može reći da Lazić ima 8/11.\nSLOVENCI NISU IMALI ŠANSE! Rutinska pobeda Cibone u Zagrebu /VIDEO/\nSa druge strane, u Evroligi je od tog trenutka na 60 odsto šuta za tri (6/10).\nInteresantno, pre Radonjićevog dolaska su Lazićevi procenti bili znatno gori, pa je u ABA ligi za tri šutirao 9/17, a u Evroligi se posebno video nedostatak samopouzdanja pošto je bio na 4/20.\n18:47 Košarka 0\nBUDUĆNOST GAZILA FMP, "PANTERI" UBLAŽILI PORAZ NA KRAJU! Milojević na debiju oborio klupski rekord po broju poena u poluvremenu\nSTIŽE NOVI CENTAR! On je želja Dejana Radonjića!\nsport Košarka Branko Lazić KK Crvena zvezda Crvena zvezda anketa\n(VIDEO) FRKA U "PIONIRU"! Lazić ISKLJUČEN u prvom minutu meča!