U zadnji tren izbjegnuta najgora avijacijska nesreća u povijesti\nSvijet Sekunde su nedostajale\nPiše B.F.M. , 12. srpnja. 2017. @ 01:57  min.\nAmerička uprava za avijaciju istražuje zašto je slijetanje putničkog aviona moglo imati katastrofalne posljedice. Naime, avion je skoro sletio na voznu cestu na kojoj su bila četiri druga aviona.\nAvion koji je iz Toronta stigao u San Francisco gotovo je izazvao katastrofu kada je prošlog petka pistu zamijenio voznom cestom.\nVezani članci Sakrio se ispod kotača zrakoplova i preživio let od gotovo dva i pol sata: Slijepog putnika pronašli ošamućenog VIDEO Dramatičan dan na zagrebačkoj obilaznici: Kamion sletio s ceste u jarak\nAudio snimke razgovora kontrolora leta na aerodromu pokazuju zabrinutost mnogih pilota.\n"United One, Air Canada upravo je preletio direktno iznad nas", rekao je jedan pilot koji se u trenutku incidenta našao na aerodromu. Drugi pilot je dodao: "Gdje ovaj čovjek ide? On vozi po voznoj cesti."\nAmerička uprava za avijaciju (FAA) istražuje incident, tijekom kojeg je avion skoro sletio na područje na kojem su bila četiri druga aviona.\n"Air Canada A320 dobio je dopuštenje za slijetanje na pistu 28R na aerodromu u San Franciscu", rekao je RT-u glasnogovornik FAA-e.\n"Međutim, pilot je omaškom krenuo prema voznoj cesti C, koja je paralelna s pistom. Kontrolor leta poslao je Air Canadu natrag. Avion je napravio krug i sletio bez incidenta", dodao je glasnogovornik, te potvrdio da je istraga u tijeku.\n"Let Air Canade AC759 iz Toronta spremao se za slijetanje na aerodromu u San Franciscu u petak navečer kada je pilotu rečeno da se mora okrenuti", stoji u izjavi kompanije. "Avion je sletio bez incidenta. Još uvijek istražujemo incident i nemamo dodatnih informacija."\nSekunde od najgore avijacijske katastrofe u povijesti\nBivši kapetan United Airlinesa Ross Aimer rekao je da je slijetanje na prepunu voznu cestu moglo uzrokovati najgoru avijacijsku katastrofu u povijesti.\n"Ako je ovo istina, vjerojatno smo bili blizu svjedočenju najgore avijacijske katastrofe u povijesti", rekao je Aimer te dodao: "Ako možete zamisliti putnički avion kako se sudara s četiri druga aviona, puna goriva i putnika, onda možete zamisliti kolika je to katastrofa mogla biti."\nAmerička vlada istražuje načine koji će omogućiti "moderniziranje" kontrole zračnog prometa na aerodromima diljem države.\nU lipnju je Donald Trump objavio vlastite ambicije za poboljšanjem kontrole leta koja se oslanja na radar i radiotehnologiju. Rekao je da je ta tehnologija "prastar, pokvaren, zastario i užasan sustav koji ne funkcionira."


Suljagić o Memorijalnom centru | N1 BA\n05.07.2020. |10:02 |\nEmir Suljagić, direktor Memorijalnog centra Srebrenica uoči obilježavanja 25. godišnjice genocida u razgovoru je istakao da bi volio da institucija koju vodi u budućnosti postane mjesto suočavanja, istraživanja, obrazovanja i razgovora.\n"Drugi dio tog istog projekta je bio da okupimo grupu onih koji su preživjeli onaj marš smrti od Srebrenice do Tuzle, da im damo našeg kustosa i da oni ponovo prođu tim putem i sakupe ono što je ostalo iza ljudi u ovih 25 godina. I to će, također, biti dio naše kolekcije", ističe Suljagić.\n"Premda je to što mi iz budžeta dobijamo dovoljno tek da životarimo. Sve ovo što sam pomenuo je plaćeno novcem pronađenim u drugim izvorima, od drugih donatora. Taj iznos koji dobijamo od države nam je dovoljan da isplatimo plaće zaposlenima, platimo struju, komunalije i eventualno popravimo kvar na nekom vitalnom sistemu. Za sve ostalo mi moramo da pronađemo novac izvan tog državnog budžeta. Ono što je dobro jeste što imamo sporazume s pet ili šest kantona, sa 40 i nešto opština i gradova, koji su nas uvrstili u svoje budžete. Ja sam uvjeren da će to tako ostati i iduće godine", kaže Suljagić i dodaje da mnogostruko veći novac dobiju od partnera iz inostranstva, nego u BiH.\nEmir Suljagić memorijalni centar srebrenica genocid u Srebrenici\nVučić: Srbija mora pokazati pijetet prema srebreničkim žrtvama 13.07.2020.\nTacno ,treba posmatrati 92-95. Naser Oric sa svojom vojskom iz Srebrenice je popalio sva srpska sela i pobio 3500 ljudi. Srebrenicki masakr (koji ni na koji nacin ne opravdavam) je rezultat toga. Ali ja jos nisam cuo ni vidio ijednog Bosnjaka da je osudio to. Ali jesam vidio Srbe koji su osudili Srebrnicki masakr.\nJeste u malom broju osuđen od srpskog naroda a istovremeno od većinskog naroda opravdan hvaleći ratne zločince kao heroje.Usput da ti kažem da je Naser Orić pred haškim i domaćim sudom odgovarao za djela koja mu srpski narod pripisuju i u oba slučaja oslobođen tako da se Bošnjaci nemaju za šta izvinjavati.Ako je cijena suživota laž kao istinu prihvatiti da bi komšije Srbi bili zadovoljni,onda nam suživot na bazi laži i ne treba,nema tri istine kako vi često kažete,postoji samo jedna koja je na sudovima dokazana i potvrđena i kad je prihvatite,onda možemo pričati o iskrenom suživotu.\n@Ogi svaka ti je zlatna . Tih 3500 Srba su se sami poubijali u Zalazju , Kravicama , Bratuncu , Ratkoviću !!! I na kraju krajeva , Vučić je otišao u Potočare , a Izetbegović nikad ni u jedno od tih mjesta !!!!


Sloboda / O nama / Naslovna - Noć muzeja\n„Nakon velikih pobeda dolazi sloboda i zato je okosnica 16. Noći muzeja upravo to – osvajanje i upražnjavanje sloboda u najširem smislu – od umetničkog izražavanja i obrazovanja do slobode misli i kretanja... Iako je mi danas često podrazumevamo, činjenica je da slobodu znamo da cenimo tek kada je izgubimo“, navode organizatori manifestacije. „Nije tajna da je sloboda, kao stanje svesti, oduvek bila ideja vodilja i inspiracija umetničkog bunta. Na taj način su stege i zabrane, koje su često bile deo društvenih normi, postale kreativni ventil, a umetnost ogledalo društva.“


Darmanović spreman za kontrolno saslušanje - Vijesti.me\nDF TRAŽIO SJEDNICU ODBORA NAKON GESTA TROJICE AMBASADORA\nDarmanović spreman za kontrolno saslušanje\nPoslanici DF-a tražili su saslušanje Darmanovića zbog saopštenja ambasadora i, kako se navodi, otvorene podrške raspirivanju nacionalne, vjerske i rasne netrpeljivosti Edit\n2902 pregleda 17 komentar(a)\nMinistar očekuje poziv predsjednika Odbora: Darmanović- (Foto: Boris Pejović)\nŽeljka Vučinić 27. novembar 2019, 07:21\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović spreman je da dođe na kontrolno saslušanje, koje su zatražili predstavnici Demokratskog fronta (DF) zbog odluke trojice ambasadora da plate kaznu suspendovanoj službenici Ministarstva vanjskih poslova Mirni Nikčević. Ambasadori Miodrag Vlahović, Nebojša Kaluđerović i Željko Perović platili su kaznu od 600 eura koju je prekršajni sud izrekao Mirni Nikčević zbog govora mržnje.\n“U sličnim situacijama nikad nije bilo problema da se pojavim pred skupštinskim odborom. Nedavno je tema bila naše evropske integracije. Sad, ukoliko se odluči, ovo može biti tema. Ovo uopšte nije sporno. U ovom poslu Vlada mora da sarađuje sa parlamentom”, kazao je Darmanović “Vijestima”.\nPredstavnici DF-a Branka Bošnjak i Jovan Vučurović juče su podnijeli inicijativu za saslušanje Darmanovića pred Odborom za međunarodne odnose i iseljenike. Na pitanje “Vijesti” da li će zakazati sjednicu, predsjednik Odbora Andrija Nikolić kazao je da je u zvaničnoj posjeti Slovačkoj. Prema Poslovniku Skupštine, predsjednik Odbora je dužan da zakaže sjednicu ako to zatraži predsjednik parlamenta ili trećina članova odbora. Da bi se razmatrao predlog poslanika Fronta, potrebno je da ga podrži i treći opozicioni član Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Miodrag Lekić (Demos). Lekić je kazao “Vijestima” da nije potpisao inicijativu, ali da će podržati raspravu na Odboru.\n“Svaku društvenu anomaliju treba demokratski raspraviti u Skupštini. Navedeni događaj koji je bez sumnje bez presedana i nepoznat u uporednoj praksi diplomatije, pa i onoj međunarodnoj, treba javno raspraviti na Odboru. Uostalom i nosioci ove teme su očigledno htjeli publicitet. Ostaje nepoznat stav vladajuće koalicije koji, ima se utisak, još nisu shvatili da Skupština nije mjesto odnosa snaga već mjesto demokratije, javnosti i kontrolne funkcije”, kazao je Lekić.\nDF predao inicijativu za saslušanje Darmanovića: Ambasadori podržali...\n"Teško trpjeti nepoštovanje Crne Gore": Trojica ambasadora platili...\nNikčević je suspendovana pa kažnjena jer je na svom Facebook profilu vrijeđala vjernike koji su se na Trojčindanski dan okupili ispred Sabornog hrama Hristovog vaskrsenja u Podgorici. Nakon što je Nikčević objavila da su joj tri ambasadora platila kaznu, crnogorske diplomate su, bez konsultacija sa ministrom, objavile saopštenje u kome su naveli da se ne kažnjavaju oni koji “smišljeno, mučki, orkestrirano i organizovano udaraju na Crnu Goru”.\nPoslanici DF-a tražili su saslušanje Darmanovića zbog saopštenja ambasadora i, kako se navodi, otvorene podrške raspirivanju nacionalne, vjerske i rasne netrpeljivosti. Vučurović je juče kazao da se ekstremistička politika vlasti nastavlja “pozivom na linč koji je saopštila savjetnica, a podržali ambasadori”.\n“U svakoj drugoj državi onakvi fanatici bili bi makar pod hitno smijenjeni, ali ovdje nema pravne države, a takva mržnja se odomaćila i postala dio zvanične politike DPS i satelita”, ocijenio je Vučurović.\nKomentarišući saopštenje ambasadora, premijer Duško Marković rekao je u ponedjeljak da se radi o neprimjerenoj reakciji i istakao da institucije ne smiju da budu platforma za bilo kakve lične stavove i ispoljavanja. Potez trojice ambasadora nije naišao na odboravanje omdusmana koji je ocijenio da su plaćanjem kazne “iskompromitovali svrhu sankcije koju je izrekao sud”.\nLiberalna partija (LP) i Crnogorski pokret juče su osudili “medijsku hajku koja je svoj vrhunac doživjela napadima na crnogorske ambasadore:\n“Oni su doživjeli javni linč, koji već mjesecima doživljava i Nikčević, i to zbog privatnog djelovanja, garantovanog Ustavom svima, pa i diplomatama”, saopšteno je iz LP.\nAmbasadori pozvani na raport u MVP\nTrojici ambasadora je iz Ministarstva vanjskih poslova (MVP) juče je stigao zvaničan poziv na razgovor. Kako su naveli iz MVP, nakon razgovora sa njima odlučiće o daljim koracima, u skladu sa uobičajenom praksom i Zakonom o vanjskim poslovima.\nIz Darmanovićevog resora juče je saopšteno da Ministarstvo vanjskih poslova nije, ni na koji način, u bilo kom trenutku, bilo upoznato sa stavovima trojice ambasadora iznesenim u njihovom zajedničkom javnom oglašavanju.


lebron na golu?!\nPostao je poznat po imitacijama NBA zvijezda, a sada ih je stavio u ulogu nogometaša.\n01.04.2020 @ 08:35\nHarden kao nogometaš (Foto: Maxisnicee/YouTube/Screenshot)\nKako bi NBA zvijezde izgledale da se bave nogometom? Pitanje je to na koje odgovor daje video komičara poznatog pod nadimkom Maxisnicee, koji je inače fokusiran na košarku, a poznat je postao po imitacijama NBA zvijezda.\nSada ih je odlučio prikazati kao nogometaše, a karakteristični pokreti i potezi NBA zvijezda izgledaju doista urnebesno ''prevedeni'' na nogomet.\nPojavila se starija snimka tajnog razgovora igrača Dinama i BBB-a o Mamiću\nZanimljivo, LeBrona Jamesa stavio je i na gol, s kojeg u svom stilu razmješta igrače i baca dodavanja. U videu su se našle i imitacije Kawhija Leonarda, Lonza Balla, Ziona Williamsona, Stepha Curryja, Jamesa Hardena i Russella Westbrooka.\nMožda i najsmješniji je Harden, koji neodoljivo podsjeća na Neymara: najprije simuliranjem – Harden je majstor iznuđivanja slobodnjaka – pa onda neumornim driblanjem dvojice dok suigrač stoji sam. Kako to sve skupa izgleda, pogledajte u videu…


Predivna i emotivna "gala" večer u Kaknju : Osobe sa invaliditetom bile u ulozi organizatora, modela, konobara, predavača . . .\nNovogodišnja gala večer Fondacije Muharem Berbić je realizovana u sklopu projekta “Od marginalizacije do uključenosti” koji je podržan od strane Općine Kakanj, a čiji je osnovni cilj doprinijeti soci-ekonomskoj i društvenoj uključenosti marginaliziranih grupa, a posebno osoba s invaliditetom.\nSvjesni smo činjenice da se osobe s invaliditetom suočavaju s brojnim životnim izazovima, a svakako jedan od najvećih jeste i pronalazak zaposlenja.\nUpravo kroz ovaj projekat želimo promovisati socijalno poduzetništvo kao način zapošljavanja osoba s invaliditetom. Zbog toga je ova aktivnost trebala da predstavi brojne mogućnosti osoba s invaliditetom te smo ih sinoć zaposlili kao modele, konobare, prodavače, ali i organizatore same aktivnosti.\nSam projekat se realizuje u partnerstvu sa Udruženjem ZAGRLJAJ i JU Centar za djecu i odrasle osobe s posebnim potrebama Zeničko-dobojskog kantona.\nBajtarević i Katičić građanima čestitali Novu 2021.godinu


Besplatne casino igre za mobitel duitse lotto\nMnoge NetEnt igre koriste html5, to znai da mogu da se igraju i na mobilnim ureajima.\nYggdrasil, yggdrasil je mlada kompanija, ali to ne oduzima od kvaliteta igara napravljenih od strane ove kompanije.Popularna piramide slot igra Pharaons Gold III.Merkur, merkur slotovi su postali popularni zahvaljujući njihovom prisustvu u brick-i-mortar kazinima u Nemakoj i drugim evropskim lotto am samstag annahmesscshluss državama, ali takoe možete probati Merkur slotove online besplatno.Takoe možete da igrate slotove i igre drugih kompanija.VIP klub koji im osigurava dodatne pogodnosti i nove prilike za zaradu.Iskoristite sve pogodnosti koje vam je Arena Casino pripremio:.Ako ste iz jedne iz zemalja sa ogranienim pristupom, jednostavno nemate sreće.Bonus Dobrodolice na prvu izvrenu uplatu u iznosu.\nSlagalica za djecu Životinje, braća Zecovi, memori igra za životinjama.\nNae recenzije će Vam pomoći da pronaete siguran, potovan i bezbedan jackpot fruity casino review kazino na koji možete da se oslonite.Volcano automat klub vulkan popularna je casino igra koja je već donijela mnogo dobitaka Arena Casino igraima a osim toga pruža im erupciju adrenalina i zabave prilikom igranja.Ako ste novi u svetu online kazina, proitajte Kako zapoeti vodi i moje detaljne instrukcije o tome Kako izabrati online kazino.Slot aparati su daleko najpopularnije online kazino igre.EGT 100 Super Hot poznata pod nazivom slot vockice, koja osim uestalih isplata nudi igraima priliku za osvajanje Jackpot Cards mega Jackpota iji iznos kontinuirano raste.Meutim, sve vie i vie igara se kreiraju play poker online free for fun ili reprogramiraju korićenjem.Meutim, ne birajte kazino prebrzo.Novomatic - Svi znaju za Sizzling Hot, zar ne?Volite li vie ili casino igre za pravi novac u Arena Casinu nude obje opcije jer njihov cilj je osigurati vam odlinu zabavu uz puno uzbuenja.U sluaju da potroite sve kredite, kliknite ovde na Piramide Slot i dobijate nobih 1000 kredita, besplatno!Meutim, sa igrama od nekih provajdera igara je lake nego sa drugim.Kako bi svim novim igraima poželjeli toplu dobrodolicu, Arena Casino im daruje.Tada, ne bi trebalo da imate ikakvih problema povezanih sa zemljama sa ogranienjem i trebalo bi da možete da pokrenete svaku od prikazanih igara.Koristite filter Provajder igre" za prikaz online kazino igara napravljenih od strane odabranih provajdera igara.


NOVI ŠOK OD DODIKA Ovolikim oružjem možemo braniti i Srbe i Srbiju – Mreza\nNOVI ŠOK OD DODIKA Ovolikim oružjem možemo braniti i Srbe i Srbiju\nSrbija nema tako razvijenu namjensku, vojnu industriju, ali zato uvozi najmodernije oruđe, rakete, sisteme i oružje. Danas demonstracija sile koja je najviše oduševila Dodika – “ovim će se braniti i Srbi i Srbija”, klicao je predsjednik Bosne.\nVučić je, pak, odlučio da pošalje nekoliko političkih poruka na vojnoj paradi – prva o Rusiji: “Nema prijateljstava u međunarodnoj politici; vječni su samo interesi”, rekao je Vučić i ukazao da treba da gledamo svoju zemlju.\nI druga, upućena Evropi, ali malo, kao, preko leđa Rusije: “Ja sam predsjednik Srbije i donosit ću odluke u skladu sa interesima Srbije. Baš me briga i za zapadne ambasade i za istočne ambasade; baš me briga i za Amerikance i za Ruse i za Evropljane i za sve ostalo. Donosit ću odluke u skladu sa interesima Srbije, makar sam na svijetu ostao.”\nIzvor: Magazin PRESS / Face TV\nODREĐEN 15-DNEVNI PRITVOR SLOVENCU KOJI JE SKRIVIO NESREĆU U KOJOJ JE POGINUO MUSTAFA IBRIŠEVIĆ


Holandiju zanima tajni dogovor o Srebrenici | Trebinje Live\nHolandiju zanima tajni dogovor o Srebrenici\nTREBINJELIVE 02. 07. 2015. - 8:04h\nHolandija će zatražiti objašnjenje od Sjedinjenih Država, Britanije i Francuske u vezi sa medijskim navodima da su ove tri države u maju 1995. godine navodno postigle tajni dogovor o obustavi vazdušnih napada na srpske položaje oko Srebrenice, o čemu Holanđani, zaduženi za zaštitu enklave, nisu bili obaviješteni, prenio je portal dutchnews.nl.\nNa holandskoj televiziji NPO 2 u ponedjeljak uveče emitovan je dokumentarni film „Zašto je Srebrenica morala da padne“ u kojoj su prikazani američki dokumenti objavljeni 2013. godine, a za koje se kaže da govore o odluci SAD, Francuske i Britanije iz maja 1995. godine o obustavi vazdušnih napada UN, naveo je NL Tajms, prenosi Tanjug.\nHolandska ministarka odbrane Dženin Henis rekla je da će zatražiti objašnjenje tim povodom, prenio je portal dutchnews.nl.\n„Moram i želim da razgovaram o tome sa našim saveznicima. Ne mogu da ignorišem ono što smo vidjeli na televiziji“, rekla je Henis.\nO navodnom tajnom dogovoru velikih sila oglasio se i tadašnji holandski ministar odbrane Joris Vorhuve rekavši da je za to saznao tek prije nekoliko mjeseci, analizirajući dokumenta koje je prije dvije godine objavio bivši američki predsjednik Bil Klinton, prenio je NL Tajms.\nPrema njegovim riječima, Holandija nikad nije bila obavještena o toj odluci, dok je holandska vlada vjerovala obećanju Ujedinjenih nacija da će vazdušni napadi, ako bude potrebno, moći da se izvedu u roku od dva sata.\nOdgovorni za takvu odluku bili su, kako tvrdi Vorhuve, britanski premijer Džon Mejdžor, francuski predsjednik Žak Širak i predsjednik SAD Bil Klinton.\nBritanija i Francuska su, prema njegovim riječima, naročito insistirale na obustavi vazdušnih udara zbog toga što su snage generala Ratka Mladića krajem maja 1995. držale više od 300 britanskih i francuskih vojnika kao taoce, prenio je NL Tajms.


HUMANITARNA IZLOZBA I AUKCIJA\nNaslov: HUMANITARNA IZLOZBA I AUKCIJA Pet Jan 23, 2009 11:02 am\nHumanitarna izložba i aukcija\nDirektorka Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje Svetlana Vukajlović organizuje veliku humanitarnu izložbu i aukciju svojih autorskih fotografija na platnu.\nPrikupljena sredstva namenjena su kupovini stana za privremeni smeštaj dece na transplantaciji kostne srži u Institutu za majku i dete "Dr Vukan Čupić".\nNakon transplantacije kostne srži, deca, kao i članovi njihovih porodica, suočavaju se s problemom smeštaja u sanitarnim uslovima. Roditelji, naročito iz unutrašnjosti Srbije, prinuđeni su da iznajmljuju stanove kako bi svojoj deci obezbedili boravak u posebnim uslovima i mogućnost svakodnevnog odlaska u Institut, na kontrole i terapije. Mnoge siromašne porodice za to nemaju finansijskih sredstava.\nInstitucionalna kupovina stana nije moguća. Zbog toga direktorka Zavoda Svetlana Vukajlović, organizuje ovu humanitarnu akciju s ciljem da se našim najmlađima omogući adekvatan smeštaj, kakav imaju deca u drugim evropskim zemljama, pa i naša deca koja odlaze na transplantaciju u inostranstvo.\nStan kupljen sredstvima prikupljenim u ovoj humanitarnoj akciji biće u vlasništvu Instituta za majku i dete "Dr Vukan Čupić", a deca i njihovi pratioci moći će u njemu da žive nakon otpuštanja iz bolnice, sve dok je mališanima neophodan svakodnevi odlazak u Institut na kontrole i terapije.\nRepublički zavod za zdravstveno osiguranje uputio je poziv svojim poslovnim partnerima, s kojima godinama ima izuzetno dobru saradnju, da uzmu učešće u ovoj velikoj humanitarnoj akciji i pomognu u ostvarenju krajnjeg cilja – prikupljanja 100.000 evra za smeštaj bolesnih mališana. Poziv je upućen domaćim i inostranim farmaceutskim kućama i privatnim preduzetnicima.\nVeliki broj ministara, direktora zdravstvenih ustanova, lekara i ličnosti iz javnog života takođe je pozvan da bude deo velike humanitarne akcije i uveliča je svojim prisustvom.\nIzložba autora direktorke Zavoda Svetlane Vukajlović održava se u utorak 18. marta od 19.00, u galeriji “Progres”, Knez Mihailova 27, u Beogradu. Javna aukcija fotografija na platnu, na kojima se uglavnom nalaze pejzaži, počinje u 19.30.


Faktor | Kosovo: Postavljen znak zabrane ulaska pokrivenim ženama na ulazu u školu u Đakovici\n01.04.2022. / 15:20\nPredsjednik Islamske zajednice Kosova, muftija Naim Ternava osudio je čin direktorice srednje škole "Nexhmedin Niksha" u Đakovici, koja je na ulazu u školu postavila znak zabrane ulaska pokrivenim ženama, uz znakove zabrane pušenja, unošenja oružja i šminke.\nMuftija je izjavio da ne želi da vjeruje da je to smišljeno urađeno na pragu svetog meseca ramazana i da je urađeno s određenom namjerom. Smatra da da je riječ o propustu, jer se "nikada i u nikom slučaju ne može izjednačavati oružje sa maramom ili alkohol sa maramom i sa drugim negativnim stvarima".\n- Drago mi je da su odgovorni za obrazovanje u općini Đakovica i sama općina reagovali na vrijeme i ovaj slučaj će ostati kao izolovani slučaj, dok je Islamska zajednica Kosova takve slučajeve osudila i stalno osuđuje jer smo mi za to da među svima koji žive pod ovim nebom vlada tolerancija, harmonija, bliskost i uzajamno povjerenje - kazao je muftija odgovarajući na pitanja novinara nakon što je uputio poruku povodom početka ramazanskog posta.\nPozvao je Ministarstvo obrazovanja, nauke, tehnologije i inovacija i odgovorne ljude da ponište administrativnu uredbu iz 2014. godine o zabrani pokrivanja muslimanskim ženama, jer se kako je kazao time krše njihova prava školovanja u javnim školama.\nUvreda za svakog građanina\nPrethodno je predsjednica Socijademokratske unije i zastupnica Skupštine Kosova Duda Balje reagovala na postavljanje tog znaka, uz objavu fotografije na kojoj se vide ta upozorenja. Balje se putem Facebooka obratila direktorici Srednje tehničke škole "Nexhmedin Nixha" u Đakovici Florentini Gjergjaj pitanjem na osnovu kog Ustava ili zakona je postavila simbole zabrane.\n- Slažem se sa nekim od njih, ali sa simbolom djevojke sa maramom i poređenje simbola na ovaj način je skandalozno i uvreda za svakog građanina i našu Republiku, ne isključujući vjerska uverenja - napisala je Balje.\nZatražila je objašnjenje od gradonačelnika Đakovice Ardiana Gjinija.\nNa post zastupnice Dude Balje, reagovala je direktorica Gjergjaj kazavši da samo poštuje Administrativno uputstvo Ministarstva prosvjete, nauke, tehnologije i inovacija Kosova, te da će se zbog Baljine kampanje prijetnji obratiti organima sigurnosti.\nĐakovica rijedak primjer suživota\nIstakla je da Balje, kao zastupnica Skupštine Kosova i kao predsjedavajuća Odborom za ljudska prava i ravnopravnost spolova, treba da bude posvećena poštovanju i ispunjavanju ustavnih prava svakog građanina, a ne da gubi vrijeme na napade i raspirivanje mržnje protiv nje, koja radi svoj posao na osnovu zakona koje usvaja Skupština.\nOglasio se i gradonačelnik Đakovice Adrian Gjini koji je kazao da je Đakovica rijedak primjer vjerskog bratskog suživota, kazavši da se takve greške ne trebaju dešavati u budućnosti.\n- Greške i pogrešna percepcija osjetljivosti ne mogu utjecati ni na jednog građanina općine Đakovica. Savjet Islamske zajednice Kosova u Đakovici je izuzetno cijenjena institucija i na najbolji mogući način predstavlja osjećanja muslimanskih vjernika naše općine. Složili smo se da se greške kao što je ona od jučer ne dešavaju u budućnosti - naveo je Gjini na Facebooku.\nZahvalio se predsjedniku BIK-a u Đakovici Valonu Myrtaju i potpredsjedniku ove ugledne vjerske institucije Ahmetu Hoxhi na posjeti i odličnoj saradnji koju imaju.\nKosovoškola u Đakovicizabrana ulaskapokrivene žene\nHaos u Volosu\nIstaknuti i zahtjevi\nNa adresu Grada Podgorica stigle prijetnje dizanjem škola u zrak, iza svega navodno stoji Rus Pozdnjakov


Švedska bez restrikcija: Nula mrtvih\nTakođe, švedski zvaničnici ne samo da ne prete uvođenjem restriktivnih mera, već ih i ne preporučuju. I koji je rezultat? Najnoviji podaci su pokazali, uzeti poslednjih sedam dana, da je broj preminulih od kovida 19 bio nula. I tako u svih tih prethodnih sedam dana.Dakle, zaključuje se u tekstu portala Fee.org, i pre godinu dana bilo je jasno da su priče o „katastrofi u najavi“ bez osnova i sada, godinu dana kasnije, ispostavilo se da je švedski pristup bio ispravan. To dokazuju i mesečni brojevi, kako oni o broju obolelih, tako i oni ekonomski. Danas je Švedska slobodnija, zdravija i sa više novca nego bilo koja druga država Evrope, prenosi B92.\n13:02 15.09.2021 (Osveženo: 13:18 15.09.2021)\nUprkos svim kritikama, Švedska i danas ima najlabavije epidemiološke mere protiv virusa korona, zemlja je puna turista, sve delatnosti rade, ide se u školu i sve to bez gotovo ikakvih restrikcija.\nTakođe, švedski zvaničnici ne samo da ne prete uvođenjem restriktivnih mera, već ih i ne preporučuju. I koji je rezultat?\nNajnoviji podaci su pokazali, uzeti poslednjih sedam dana, da je broj preminulih od kovida 19 bio nula. I tako u svih tih prethodnih sedam dana.\nDakle, zaključuje se u tekstu portala Fee.org, i pre godinu dana bilo je jasno da su priče o „katastrofi u najavi“ bez osnova i sada, godinu dana kasnije, ispostavilo se da je švedski pristup bio ispravan.\nTo dokazuju i mesečni brojevi, kako oni o broju obolelih, tako i oni ekonomski. Danas je Švedska slobodnija, zdravija i sa više novca nego bilo koja druga država Evrope, prenosi B92.\n22 Septembar 2020, 08:40


HUMANOST ZA SVE PARE !\nČlanovi : 123130\nBroj pregleda : 6935379\n10.02.2014. / ree-Akademediasrbija\nEvo ne znam koji put stiže mi finansijski izveštaj Humanitarne organizacije : „Srbi za Srbe“. Ako niste znali ova organizacija postoji od 2006. godine i prikuplja pomoć u Srbiji i širom sveta za srpsku sirotinju i ugrožene Srbe na Kosovu i srpskim zemljama.\nNešto posle Nove godine sam letimično pregledao godišnji izveštaj, ali ovaj poslednji Izveštaj o aktivnostima te organizacije za januar i posebno Finansijski izveštaj pročitao sam veoma pažljivo.\nI šta sam video, da su su u januaru prikupljena sredstva donatora iz celog sveta , oko 250 donacija u ukupnom iznosu nešto više od devet hiljada evra. Sve je navedeno do detalja: ime i prezime, naprimer donator iz Amerike: 10 dolara, donator – žena iz Srbije dve hiljade dinara i tako redom za svaku donaciju i pomoć. Pa onda računi, šta je i kada i za koga kupljeno u toku tog meseca od tih para, pa uslovi života porodica pre prijema donacije i fotografije primopredaje pomoći. Rekao bih, da ni Narodna banka nema takav izveštaj iz koga se vidi kako se vodi računa o parama.\nE onda sam popiz.. Ne zbog tog izveštaja, nego zbog toga što nisam dosada video nijedan sličan izveštaj nijedne humanitarne organizacije, nekog humanitarnog Fonda niti narodne kuhinje i sličnog, osim ovog o kome pišem. Ne mislim ja da je neko meni od pomenutih trebalo da pošalje izveštaj, ali valjda nije da ga nije dobio ni neki drugi medij, a ja ih pratim godinama i kako rekoh, ništa nikad ne nađoh da pročitam u tom smislu u tom smislu.\nŠto se ljutim ?\nPa zato što je trošenje narodnih para u državi vrlo odgovoran posao, a trošenje para iz donacija za humanitarne potrebe - kao „Sveto pismo“ za one koji sa tim parama raspolažu.\nI sad pre dva, tri dana čitam u novinama da porodica Ognjenović, čija je nesrećna mala ćerkica Tijana umrla pred operaciju, još nije preostali novac od prikupljenih donacija prenela na račun bolnice koju su odabrali za rekonstrukciju i nabavku opreme. Ni upravnik bolnice pojma nema kada i da li će taj obećani novac biti uplaćen. A nisu prikupljene male pare, čak oko 2,6 miliona evra ! Još ni danas niko ne zna koliko je novca utrošeno i zašta, ali nedostaje 1,1 milion evra , koji su navodno uplaćeni za pripreme pred operaciju male Tijane. Novac je inače prikupljen kroz Fond za operaciju srca Tijane Ognjanović, a glavni promoter je bio glumac Sergije Trifunović.\nDakle nesrećno dete je umrlo, neke pare su potrošene i onda počinje ogromna i misteriozna zavrzlama:\n- ustanovljava se da je majka Tijane prebacila na svoj lični račun 1,2 miliona evra,\n- roditelji optužuju na saslušanju u policiji, da bili pod pritiskom i da su ih Karađorđevići ubeđivali da ne uplate novac bolnici u Hjustonu, tako je pisalo u novinama.\n- roditelji osporavaju prebacivanje ostalog novca na neku drugu humaniranu organizaciju, niti su želeli da podele samo deo preostalog novca na sedmoro bolesne dece, kojima je za operacije, zračenja i druge intervencije u inostranstvu bilo hitno potrebno od 50 do 200 hiljada evra, ukupno oko 700 hiljada evra i traže ostavinsku raspravu !?\n- istraga ne može da okrivi banku da je postupila nezakonito u slučaju prebacivanja novca na majkin privatni račun, jer je ona bila jedno od lica ovlašćenih za raspolaganje novcem sa zbirnog računa.\n- Policija vodi istragu i – ne saopštava ništa do danas ???\n- Karađorđevići prete tužbom Ognjanovićima i navode da su svojim angažovanjem u Americi smanjili račune za stotine hiljada dolara, a oni tako nezahvalni .... niti žele da novinarima daju bilo kakve informacije...\n- 26 novembra prošle godine počinje ostavinski postupak pred Sudom, za odluku o preostalom novcu. Rezultat do danas – ništa, postupak traje i dalje ! Dokle ?\n- Jedan poznati beogradski doktor, kaže da Karađorđevići nisu ništa intervenisali u bolnici, jer intervencija nije bila ni potrebna, a on je lični prijatelj sa direktorom bolnice u Hjustonu i da navodni troškovi od 600 hiljada dolara za neke pumpice ili slično, koje su ugrađene Tijani , ne koštaju više od 60 hiljada.\n- MUP u kome je zaposlen otac male Tijane jedan je od najvećih donatora, jer skoro svih 40 hiljada radnika dalo neku donaciju, ali niko ne postavlja nikakvo pitanje, šta će biti sa novcim ?\n- Kao poslednje informacije, piše se po Internetu da su oba roditelja pre nekoliko meseci dali otkaze na svoja radna mesta ?\n- Karađorđevići do danas nisu podneli najavljenu tužbu protiv roditelja pokojne Tijane.\n- Ognjenovići u policiji pitaju : A zašto Serfgej Trifunović nije ranije započeo kampanju. Neverovatno !\nSvi se pitaju gde su otišle potrošene pare, koliko je preostalo, kada će neka bolesna deca ili bolnica dobiti pomoć od ostatka novca i šta je kočnica u raspetljavanju ovog sumnjivog „humanitaranog“ epiloga.\nE pa ajde budite normalni u ovom slučaju i imate li ideju šta je po sredi, ili se i vi slažete da je nešto grozno u ovom slučaju, što se debelo krije od javnosti ?\nTu ima toliko nelogičnosti da je jasno da je neko želeo da se omasti na tuđoj nesreći ili se omastio, pa se sada uklanjaju tragovi i čeka da prođe vreme. Inače svako ko je uplatio i najmanji iznos ima prava da podnese zahtev, da se ispita gde je završio njegov prilog i koji su putevi novca. Koliko je poznato to nije niko pokušao, ili ne znamo. Od smrti male Tijane je prošlo skoro pola godine. I što je najzanimljivije, novinari ne mogu doći do spiska donatora, niti finansijskog izveštaja o prikupljanju novca. Dakle sa pretpostavkom da je u pitanju sramotna špekulacija na najvišem nivou, to nije ništa čudno.\nDa podsetim Humanitarna organizacija Srbi za Srbe od 2006 godine skupila je dinar, po dinar, dolar po dolar ukupno oko pola miliona evra. Za te (male pare u odnosu na 2,6 miliona evra ) učinjene su velike dobrobiti : izvedeno je 400 akcija i usrećeno isto toliko porodica i pojedinaca, ukupno oko hiljadu ljudi. Računica postoji za svaki dinar, dolar, evro..... Za svako kilo brašna, čokoladu, za svaki džak krompira, za svaki krevet, šporet i džak cementa ili pantalone i džemper ! Svima dostupno na uvid na sajtu te organizacije ! Na slikama – dokumentima vidi se čak kako članovi i prijatelji te organizacije traktorom nose robu po brdima, jer se nije moglo drugačije ili nose džakove na leđima gladnoj sirotinji !\nAlo ljudi, alo Srbi! Pa među Srbima ima stvarno humanih ljudi, mnogo, od ovih kojima se divim, do svakog onoga koji je nekad dao nešto onima kojima nedostaje, uključivši i one darodavce za malu Tijanu.\nI sad zanimljivo, među donatorima ove humanitarne organizacije nema velikih državnih firmi donatora; one su donatori dobrotvornih fondova, humanitarnih društava koje vode B92, Dragica Nikolić – supruga našeg predsednika, Fonda princeze Katarine, Fonda Vlade Divca, Novaka Đokovića, Katarine Rebrače ! Opa ! Eto slučajno – namerno pomenuh Katarinu Rebraču, koja je zbog malverzacija , tačnije kupovina stvari za svoje lilčne potrebe od doniranog novca, provela sedam meseci u ćorki, pa puštena bez nanogice, da se brani sa slobode ! Sramotno suđenje. Njen Fond je počeo da radi takođe 2006. godine, a od kada je počelo drpanje para – ne zna se, jer postupak traje već dve godine i trajaće, jel.\nSamo u Beogradu razne ličnosti i " važne" face , su osnovale više od pedesetak raznih fondova i fondacija za humanitarne namene. U Srbiji kažu da postoji bar dvesta, a evidencije nema. Uvida u finansije? Ha, ha, ha, ha ; ku ku lele ! Ma kakva evidencija, za to treba imati dušu. A nečista posla rade oni bez duše.\nAjde rekoh da pogledam kako izgledaju finansije najelitnijeg humanitarnog udruženja : Fondacije Princeze Katarine Karađorđević, pa onda ostale najpoznatije redom... I šta sam našao ? Našao sam – ništa ! Drugo nisam ni očekivao. Hvale i samopohvale ima koliko hoćeš, ali finansijskih podataka nigde; koliko para za koji period, šta je kupljeno, za koliko novca, koliko je ostalo i što je najvažnije: ko je i koliko dao, da se vidi unakrst: ulaz – izlaz i prateći troškovi. A što toga nema? Pa braćo moja, jer su „prateći“ troškovi najveći !\nI zato ne verujem nikome, nijednom fondu, jer se na prvi pogled vidi muljavina. I kakvi su to fondovi ideš tražiš, pa ti uplate u tvoj fond, a ti onda kupiš nešto ili prebaciš nekome levo, desno. Zašto nema finansijskih izveštaja? Ko to kontroliše ? Postoji li neko zadužen u državi Srbiji da ode u neki od tih čuvenih fondova i kaže : Dobar dan , ja sam taj i taj, evo ovlašćenje - došao sam da vidim finansijske knjige o poslovanju Fonda: ulaz, izlaz para, znate već kako se skupljaju i kako troše pare ?\nOdgovor bi pretpostavljam bio : jao, gde baš danas, nije nam tu dvorski blagajnik otišo na trudničko bolovanje, mislim blagajnica, du ju anderstend mi ? Isto kao Rebrača u policiji, pa nisam ja , moja mama je vodila posao.... a ja sam samo kupovala Šanel, mislim šaner, ovaj cigani, kontejneri.......\nU ovoj bedi i tugi od teme ima i nešto smešno. Ama svaki Fond skuplja pare od nekog drugog, a svi od naroda, od mase i firmi, mislim onih solidnih firmi, preko najrazličitijih veza. I nigde, ali nigde ne piše, da su recimo gospodin taj i taj i gospođa ta i ta, dali 10% ili toliko i toliko od svoje plate za neku akciju !? Nego samo transfer, jel ?\nJoš smešnije recimo vest: evo Princ dao pola svoje plate u humanitarni Fond za kupovinu novogodišnjih paketića. Divno.\nIzvinite usput da pitamo gde radi gospodin Princ, mislim jel odvojio to od plate ili penzije, jer sa 70 godina mora da je u penziji, jel ? Može li on da živi od toga i od čega uopšte živi sa ženom , pa još deca, pa porezi na Fondaciju, troškovi za dvor, poslugu, samoposlugu. Dobro, predsednik Toma mu oprosti one dugove za struju, vodu, komunalije i sl. Znači nije lako, pa još i fondacija...\nOnda i Toma postade mason i tako država sahrani Karađorđeviće na Oplencu, za sve pare iz državnog humanitarnog fonda. A šta ćemo dalje ? Kada je sredio sve poslove klan Karađorđevića traži povraćaj imovine, Ne sumnjam da je tal već napravljen.\nNe bih više o ovoj temi, pošto čujem da ukidaju sajtove na kojima se kenja protiv države, obustavljam odmah dalje duboko zadiranje u mračne tajne starog i novog dvora. Ali da naglasim , nemam ja ništa lično protiv bilo koga gore spomenutih, osim lopova, prevaranata i foliranata.\nA Ti narode srpski, ako hoćeš da vidiš kako radi humanitarna organizacija „Srbi za Srbe“ prati sledeći link i videćeš šta je zaista humanost, humani rad i pošteni ljudi. Ostalo – je dragi moji reklama i humanost za sve pare. A donatorima svaka čast.\nhttp://issuu.com/srbizasrbe/docs/mesecni-izvestaj-za-januar-2014 (issu format)\nhttp://www.srbizasrbe.net/download/izvestaji/mesecni-izvestaj-za-januar-2014.pdf (pdf format)


Treća „Forvard“ konferencija početkom decembra u Banjaluci 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.11.2021. / 12:35\nNa „Forvardu“ će biti riječi o aktuelnim svjetskim trendovima, ali i o razlozima zašto zemlje sa razvijenim ekonomijama i profitabilne kompanije izdvajaju digitalnu transformaciju kao prioritet.\nForvard Inovacioni centar


Srbija protiv jakih rivala i kladionica\nPosle osam godina, koliko je prošlo od poslednjeg učešća naše reprezentacije na nekom velikom takmičenju, Srbija se vraća na veliku scenu. Osvajanjem prvog mesta u grupi, sa skorom od šest pobeda, tri remija i samo jednog poraza, naša selekcija je izborila direktan plasman na Mundijal ispred Irske, Velsa, Austrije, Gruzije i Moldavije. To će biti tek drugo učešće našeg tima na svetskim prvenstvima pod imenom Srbija, a prethodni šampionat (Južna Afrika, 2010) je završila na 23. mestu pošto joj pobeda nad Nemačkom i porazi od Gane i Australije nisu bili dovoljni za prolazak u nokaut fazu. Kada se računaju i rezultati Jugoslavije i Srbije i Crne Gore, čiji je naša država pravni naslednik, ovo će biti dvanaesto učešće našeg tima na najvećoj fudbalskoj smotri. Najbolji rezultati su ostvareni na\n11.06.2018 u 18:30\nBelgijanci i Englezi već viđeni u drugom krugu\nEngleska, reprezentacija koja potiče iz „kolevke fudbala”, godinama ne ostvaruje rezultate dostojne renomea ekipe. Jer uprkos tome što svi njeni fudbaleri igraju u Premijer ligi, jednom od najjačih šampionata na svetu, i što su stalno među favoritima za najviši plasman, samo dva puta je stigla do polufinala Mundijala. Na prvenstvu koji su oni organizovali 1966. godine osvojili su zlatnu medalju pobedom nad Zapadnom Nemačkom, dok su 1990. završili na četvrtoj poziciji nakon što su u borbi za bronzano odličje poraženi od domaćina Italije. Englezi su se na predstojeći šampionat, njihov petnaesti u istoriji, plasirali bez poraza uz učinak od osam pobeda i dva remija. Osvojili su prvu poziciju u grupi u kojoj su se nadmetali sa Slovačkom, Škotskom, Slovenijom, Litvanijom i Maltom, a imajući\n11.06.2018 u 17:30\nSvetski šampion želi da dostigne Brazil\nNemačka je kvalifikacije, u kojima se nadmetala sa Severnom Irskom, Češkom, Norveškom, Azerbejdžanom i San Marinom, završila sa maksimalnim učinkom od deset pobeda uz impresivnu gol razliku 43:4. „Panceri” su prosečno postizali više od četiri pogotka po susretu, u listu strelaca se „upisao” čak 21 fudbaler, dok je priliku da zaigra makar minut dobilo 37 igrača. Zbog toga će selektor Joakim Lev narednih dana biti na slatkim mukama da odabere tim koji će zaigrati u Rusiji jer bi od igrača na koje može da računa bez problema mogao da sastavi dve podjednako kvalitetne ekipe koje bi „pucale” na najviši plasman. Nemačka, koja brani šampionsku titulu, biće među najozbiljnijim kandidatima za zlatnu medalju pošto je kladionice vide kao drugog favorita, odmah iza Brazila. Ovo će joj biti\n11.06.2018 u 15:50\nHrvati pravi test za Mesijevu družinu\nArgentina je dva puta osvajala titulu prvaka sveta, najpre 1978. predvođena Kempesom, a zatim i osam godina kasnije kada je prva zvezda tima bio Maradona. Za razliku od njih jedan od najboljih fudbalera današnjice Lionel Mesi, koji je sa Barselonom osvojio sve što se moglo osvojiti, nije uspeo da se izbori sa velikim očekivanjima nacije i donese svojoj reprezentaciji „Zlatnu boginju”. On je predvodio „gaučose” pre četiri godine do finala, u kom su Argentinci izgubili od Nemačke, a ovo će biti njegova poslednja prilika da osvoji trofej sa nacionalnim timom pošto je u slučaju još jednog razočaranja najavio povlačenje. Argentina se svog sedamnaestog učešća na Mundijalima domogla najviše zahvaljujući Mesiju koji je postigao „het-trik” u odlučujućem susretu protiv Ekvadora (3:1). Izabranici Horhea\nLevandovski želi da nastavi niz iz kvalifikacija\nIako je Radamel Falkao, pre četiri godine najbolji fudbaler Kolumbije, propustio Mundijal u Brazilu njegova reprezentacija je bila hit prvenstva ostvarivši najbolji plasman ikada. Južnoamerička ekipa je predvođena Hamesom Rodrigezom, koji je „eksplodirao” i sa šest pogodaka bio najbolji strelac šampionata, stigla do četvrtfinala u kom je poražena od domaćina sa 2:1. Prvenstvo su završili na petom mestu, a Rodrigez je odlične partije dobro unovčio prelaskom iz Monaka u Real u transferu vrednom 75 miliona evra. Ostale reprezentacije će sada morati da obrate mnogo više pažnje na Kolumbiju, koja će u Rusiji biti jedanaesti favorit, a koja će osim Rodrigeza i Falkaoa biti jača i za Džerija Minu, od pre par meseci fudbalera Barselone. Izabranicima Hosea Pekermana ovo će biti šesto učešće na\n10.06.2018 u 14:00\nDomaćin i Urugvaj favoriti za drugi krug\nNakon što je pre deset godina igrala u polufinalu Evropskog prvenstva, u kom je poražena od kasnijeg šampiona Španije, Rusija je propustila naredni Mundijal, dok na sledeća tri velika takmičenja nije uspela da prođe ni grupu. Zbog toga, ali i činjenice da je izuzimajući Kup konfederacija u prethodnom periodu igrala samo prijateljske mečeve, još su nepoznati dometi domaćina najveće fudbalske smotre. Prema prognozama prestižne kladionice „Vilijam Hil” deli dvanaestu poziciju sa Poljskom što znači da bi trebalo makar da se domogne druge faze, a dalji dometi će zavisiti i od rivala sa kojim će se „ukrstiti” u slučaju prolaza. „Zbornoj komandi” će kao samostalnoj državi ovo biti četvrto učešće na svetskim šampionatima, a na prethodna tri nije nijednom uspela da prođe u nokaut fazu. Kao\n10.06.2018 u 11:40\nGrizman predvodi legiju francuskih asova\nFrancuzi ravno dve decenije, koliko je prošlo otkako su prvi i jedini put osvojili šampionski pehar, čekaju titulu prvaka sveta. Da bi ovo mogla da bude njihova godina smatraju i kladionice koje ih vide kao trećeg favorita predstojećeg Mundijala, odmah iza Brazila i aktuelnog prvaka Nemačke. „Trikolori” su se na šampionat, 15. put u istoriji, plasirali sa učinkom od sedam pobeda, dva remija i samo jednog poraza što im je bilo dovoljno da osvoje prvu poziciju u grupi u kojoj su još bili Švedska, Holandija, Bugarska, Luksemburg i Belorusija. Da se, posle nekoliko godina u kojima su ostvarivali manje zapažene rezultate, ponovo vraćaju na veliku scenu pokazali su pre dve godine na Evropskom šampionatu koji je organizovan u njihovoj zemlji. Francuzi su bez poraza dogurali do finala, ali su tamo\n10.06.2018 u 08:42\nŠpanske zvezde protiv Ronalda\nŠpanija, koja je između 2008. i 2012. godine osvojila dva evropska i jedno svetsko zlato, bila je najneprijatnije iznenađenje prethodnog Mundijala jer kao aktuelni šampion nije uspela da prođe ni grupnu fazu. Četiri godine kasnije „crvena furija”, predvođena novim selektorom Hulenom Lopetegijem, želi povratak u svetski vrh, a kladionice je vide kao četvrtog favorita prvenstva. Španci, kojima će ovo biti petnaesto učešće na svetskim šampionatima, plasirali su se u Rusiju bez poraza. Oni su skorom od devet pobeda i jednog remija osvojili prvo mesto u grupi u kojoj su još bili Italija, Albanija, Izrael, Makedonija i Lihtenštajn, a moć su pokazali i na prijateljskim utakmicama sa izuzetno jakim protivnicima. Pre svega remijem protiv prvaka sveta Nemačke (1:1) i ubedljivom pobedom protiv


03. oktobar 2000. | BOSS - Bosanska stranka\nKandidatske liste BOSS – Bosanske stranke za novembarske izbore (nosioci listi)\nKandidat za predsjednika RS Aljo Dugonjić,\ni potpredsjednika RS Jovanka Šarac – Beca\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine Federacije BiH\nMirnes Ajanović, nosilac kompenzacione liste\nIzborna jedinica 1 Hasan Hadžalić, izborna jedinica 2. Bahrija Kosovac, izborna jedinica 3 Mirnes Ajanović, izborna jedinica 4 Ekrem Đerzić, izborna jedinica 5 Softić Esad, izborna jedinica 6 Kemal Šehić, izborna jedinica 7 Faruk Beganović, izborna jedinica 8 Mustafa Sarajlić, izborna jedinica 9 Elmir Hadžialić – Miro, izborna jedinica 11 Mirjana Đorđević, izborna jedinica 12 Hasan Fišić.\nDušan Adamović, nosilac kompenzacione liste\nIzborna jedinica 1 Dženita Muslić, izborna jedinica 2 Huso Šabanović, izborna jedinica 3 Dušan Adamović, izborna jedinica 5 Husić Ismet.\nNosioci lista za kantonalne skupštine: Nijaz Veladžić Unsko-sanski kanton, Tarik Ključanin Tuzlanski kanton, Avdo Ismić Zeničko-dobojski kanton, Enver Heto Srednjo-bosanski kanton, Refik Helbet Hercegovačko-neretvanski kanton i Naser Husić Sarajevski kanton.\nBosanska stranka je putem današnje press konferencije prezentirala izborne kandidatske liste za novembarske izbore, koje su koncipirane na osnovu paritetne nacionalne, polne i starosne strukture stanovništava, i na osnovu kadrovskih potreba za rješavanje aktuelnih bosanskohercegovačkih problema.\nNext story 05. oktobar 2000.\nPrevious story 30. septembar 2000.


LEKARI KLINIČKOG CENTRA U NIŠU DAJU SVE OD SEBE: I dalje traje borba za život radnika kojem je metalni poklopac smrskao nogu\nUrađena amputacija, pacijent u veoma teškom stanju\n15.06.2018. 09:33h 15.06.2018. 09:39h\nRadnik M.M. (48) koga je u četvrtak na poslu u jednoj niškoj firmi udario metalni poklopac i smrskao mu nogu i dalje se nalazi u veoma teškom stanju i životno je ugrožen, kazali su danas u niškom Kliničkom centru.\n"Nakon nesreće urađena je natkolena amputacija leve noge. Pacijent se nalazi se na aparatima i lekari se bore za njegov život", rekao je direktor Klinike za anesteziju i intenzivnu terapiju Radmilo Janković.\nRadnik je juče oko 10 časova u teškom stanju transportovan u Urgentni centar Kliničkog centra u Nišu gde je hitno operisan. Tim lekara pokušao je da mu spase nogu, ali je na kraju ipak morala da se amputira. Prema nezvaničnim informacija, povređeni čovek zaposlen je u preduzeću "MIN Kopex" na mestu ispitivača varova, a do nezgode je došlo u momentu dok je mašinom ispitivao varove na elementu koji je napravljen za hidroelektranu "Đerdap".\nMetalni poklopac, koji se nalazio pod pritiskom, pod još nerazjašnjenjim okolnostima, izleteo je iz ležišta i udario radnika u nogu.


Novogradnja Beograd, Beograd na vodi - BW Libera - Novogradnja Beograd Prodaja | City Expert Nekretnine\nMesto na kome živite i stvarate slobodno\nNovogradnja » Novogradnja Beograd » Novogradnja Beograd na vodi » BW Libera\nBW Libera - Beograd na vodi - Novogradnja - Savski venac\nMESTO NA KOME MOŽETE DA ŽIVITE I STVARATE SLOBODNO JE MESTO KOJE ZOVETE DOM.\nSmeštena u Park distriktu Belgrade Waterfront-a, BW Libera nudi najbolje od savremenog gradskog života, kao mesto susreta životnog stila, kvalitetne gradnje i prvoklasne lokacije. Ova vrhunska kolekcija stanova direktno je pozicionirana prema uređenom zajedničkom dvorištu i nalazi se na samo nekoliko minuta od ključnih atrakcija Beograda.\nBW Libera pruža idealan ambijent za zdrav i aktivan život - iskoračite iz svog stana u uzbudljivu zelenu oazu koja se pruža u daljinu! Veliko, uređeno zajedničko dvorište sa dečijim igralištem čini zeleno jezgro kompleksa, prvenstveno zamišljeno kao zona za opuštanje stanara i za porodične aktivnosti. Njegov produžetak, veličanstveni Savski park, sadrži 140 stabala, brojne sportskorekreativne sadržaje za osobe svih starosnih grupa i interesovanja, vrhunski parkovski mobilijar, ambijentalnu rasvetu i uređene travnjake. Pored toga, obližnje, 1,8 kilometara dugo šetalište Sava Promenada predstavlja savršeno okruženje za trčanje, vožnju bicikla i rolera ili šetnju pored reke.\nPROJEKTOVANA ZA SAVRŠEN ŽIVOT\nBW Libera je šesnaestospratna stambena zgrada koja zauzima južni deo kontinuirane zelene zone Savskog parka. Glavnu karakteristiku arhitektonskog rešenja zgrade predstavlja fasada razložena na niz propocionalnih blokova koji formiraju utisak gradske ulice. Kompleks nudi izuzetnu povezanost sa gradom, obilje prirodnog svetla i izvanredne poglede na zajedničko dvorište, Savski park, stari centar grada, a sa viših spratova i na Kulu Beograd i BW Art Centar. U neposrednom susedstvu nalaze se Galerija Belgrade, BW Art Centar, stambeni i komercijalni objekti.\nPRAVO MESTO, PRAVO VREME ZA ULAGANJE\nBW Libera nudi stambene jedinice koje su projektovane prema raznovrsnim potrebama stanara. Za sve koji traže prostraniji životni prostor, kao što su porodice sa decom, BW Libera nudi funkcionalne stanove sa dve, tri i četiri spavaće sobe. Studio, stanovi sa jednom i jednom i po spavaćom sobom biće idealan izbor za pojedince i mlade parove, kao i za investitore koji traže siguran povraćaj uloženih sredstava.\n3.685 €/m² + PDV\n194 parking mesta\nIZUZETAN IZBOR ŽIVOTNIH MOGUĆNOSTI ZA SVAKOGA\nSmeštena u trećem redu zgrada od obale Save, s prednošću direktnog pogleda na prelepo uređeni Savski park, BW Libera stanarima svih starosnih grupa nudi bogatu lepezu sadržaja. Porodice sa decom biće privučene prostranim zajedničkim dvorištem, blizinom Savskog parka, vrtića i škola. Pojedincima i mladim parovima značiće što žive u dinamičnom okruženju i u neposrednoj blizini Galerije Belgrade sa nenadmašnim izborom restorana, kafića i prodavnica, dok će svi stanari podjednako uživati u bogatom kulturnom programu i izvanrednim rekreativnim sadržajima kao što su šetnja ili vožnja bicikla duž Sava Promenade.\nPUN KOMFOR NADOHVAT RUKE\nStanarima zgrade BW Libera biće omogućen lak, bezbedan i direktan pristup podzemnoj garaži na dva nivoa, kao i obližnjem vrtiću površine 455 kvadratnih metara sa igraonicom. Ostali sadržaji uključuju prostrano uređeno zajedničko dvorište sa dečijim igralištem i zonom za opuštanje, recepciju sa poštanskim sandučićima i dežurnim obezbeđenjem, pojedinačne namenske skladišne prostorije i sistem za izbacivanje smeća za svaku stambenu jedinicu. Radi dodatnog komfora, u prizemlju će se nalaziti raznovrsni maloprodajni lokali za podmirenje osnovnih dnevnih potreba stanara.\nStambena zgrada BW Libera podrazumeva stil, funkciju i kvalitet u svim aspektima savremenog života. Elegantni prostori i sofisticirani materijali za završnu obradu unose osećaj sveprisutne prefinjenosti, dok visina plafona od 2,8 m dodatno pojačava utisak prostranosti u dnevnim i spavaćim sobama. Otvorene kuhinje i ugrađeni plakari su standardne komponente u svim stambenim jedinicama, kao i terase sa velikim prozorima i podovi od porcelanskih pločica.\nPROJEKTOVANO ZA PREFINJEN MODERAN ŽIVOT\nSvaki stan u zgradi BW Libera je odraz prepoznatljivog standarda kvaliteta Belgrade Waterfront-a: višeslojni parketi pokrivaju podove svih dnevnih boravaka, trpezarija i hodnika. Kuhinje i kupatila su opremljeni ugrađenim elementima od kompozitnih materijala (bez tehnike), akrilnim kadama u stambenim jedinicama većim od dvosobnih, tuš kabinama sa staklenim zidovima u svim stanovima, sanitarijama poznatih proizvođača, podovima i nižim zidnim površinama od porcelanskih pločica. Svaki stan sadrži sistem za centralno grejanje, kao i multi-split sistem za klimatizaciju sa jednom spoljnom jedinicom za ceo stan i unutrašnjim jedinicama za dnevni boravak i svaku spavaću sobu.\nPROGLASITE SVOJ STATUS SLOBODE\nPošalite zahtev za razgledanje, konsultacije i više informacija o Belgrade Waterfront projektu BW Libera, cenama i dostupnim jedinicama.\nod 3450 €/m²


Jabučnjak - Export xml-a iz FileMakera za Poreznu-URA obrazac\nExport xml-a iz FileMakera za Poreznu-URA obrazac\nNaime, ja svoje knjigovodstvene potrebe (URA, IRA, Knjiga primitaka i izdataka) godinama rješavam u okviru FileMakera i to funkcionira sasvim ok.\nZanima me da li tko ima iskustva sa dostavom U-RA obrasca u xml formatu za Poreznu direktno iz FileMakera? i to vulgaris - "export as xml" ? Bilo koji savjet kako da to jednostavno napravim jako bi mi bio koristan.\ncagi, Dijete, Ender, Igor Amanita, jura22, lucici, Riba, roko1112, rusty, temeljnik, zoranowsky, Anonimci (368)


UNS :: Privatizacija :: Poziv za privatizaciju RTK\nNaslovna | Aktuelno | Privatizacija | Poziv za privatizaciju RTK\nMinistarstvo privrede Srbije objavilo je danas javni poziv za prikupljanje pisama o zainteresovanosti za učešće u postupku privatizacije Radio televizije Kragujevac (RTK). Poziv je otvoren do 26. februara do kada zainteresovani kupci treba da dostave pismo i predlože model privatizacije, indikativnu cenu, investicioni program, okvirni plan poslovanja i broj zaposlenih.\nRTK je prvi put privatizovana 2015. godine, kada ju je za 85.500 evra kupio Radoica Milosavljević iz Kruševca, ali je privatizacija poništena početkom 2017. jer novi vlasnik nije izvršio ugovorenu obavezu isplate zarada, investiranja 150.000 evra i dostavljanja revizorskog izveštaja.\nOdlukom Skupštine grada Kragujevca, u junu 2017. RTK je ponovo privremeno preuzeo grad Kragujevac kako bi je konsolidovao i pripremio za novu privatizaciju.


McLaren X2 predstavlja viziju budućnosti Formula 1 šampionata\n6 Jun 2018 - 00:01 Sport Link\nPre tri godine, McLaren je predstavio MP4-X koncept, verziju nečega na šta bi Formula 1 bolid mogao da liči u budućnosti.\nSada tri godine kasnije, ovaj dizajn dobija novi pristup i predstavljen je u formi novog X2 automobila. Bez ikakve veze sa istoimenim krosover terencem kompanije BMW, McLaren X2 poseduje potpuno zatvoren kokpit i točkove, dva najprepoznatljivija segmenta celokupnog F1 dizajna. Rezultat predstavlja daleko aerodinamičniju karoseriju, koja bi takođe, daleko bolje štitila svog vozača, kako od krhotina koje proleću, tako i svih koje nastaju u isto vreme.\nSa X2, kompanija iz Vokinga, osmislila je i inovativni sistem vraćanja energije nastale od kočionog sistema i motorne toplote, ali i sistem punjenja direktno sa staze. Za sada samo teoretski, ova mašina, integriše i ultra tanke baterije u svojoj strukturi, zajedno sa solarnim panelima ugrađenim u karoseriju. Ovaj bolid poseduje još ekstremnije aerodinamične komponente, sa silom potiska koja se pretvara u plazmu buduće energetske regeneracije.\nČak i sa zatvorenim kokpitom, ovaj McLaren X2 bolid budućnosti, može prenositi vozačeve moždane talase do kontrolnog centra esencijalnim intuitivnim funckijama, prevedenim od strane holografskog displeja i kontrole pokreta. Bolid takođe može pratiti vozačeve nivoe umora i hidracije, kao i stanje pneumatika i ostale parametre, koji zajedno kreiraju daleko napredniji elektronski eko sistem. Celokupna mašinerija imaće mogućnost implementacije memorijskih materijala koji će moći da se vrate na svoje mesto i u gotovo prvobitnu formu, čak i nakon sudara. Ovaj bolid dolazi u prepoznatljivoj Papaya Orange boji ovog tima i usvojiće dosta toga iz njegove zavidne prošlosti.\nNaučna fantastika? Najverovatnije, ali je svakako bitno videti šta jedan od tehnološki najnaprednijih timova na svetu može ponuditi kao rešenje budućeg grad-prix takmičenja, a možda čak, samo možda, sisteme koji mogu biti primenjeni i na ulično legalnim modelima. Sa druge strane, nikako ne treba zaboraviti da je dobar deo ovih tehnologija već u razvojnoj ili istraživačkoj fazi, tako da ih ne možemo ni potpuno odbaciti.


Onlajn tribina "Položaj pozorišnih umetnika u doba korone i potencijalna rešenja" | Kulturni kišobran\nOnlajn tribina pod nazivom “Položaj pozorišnih umetnika u doba korone i potencijalna rešenj” u organizaciji mladih kreativaca okupljenih oko projekta PlayBox biće održana 27. januara sa početkom u 20h putem Zoom platforme.\nPozorišta se suočavaju sa ogromnim gubicima, kao i sami glumci. Prelazak pozorišta u onlajnokvire pojavio se kao potencijalno rešenje. Ipak, na tom putu stoje brojni pravni problemi naročito sa autorskim pravima. O svemu tome, ali i još mnogo čemu govoriće učesnici tribine, gde će na samom kraju i publika imati prilike da postavlja pitanja i dobije odgovore.\n“Ovo je jedinstvena prilika da se kao pozorišni stvaraoci i ljubitelji pozorišta sastanemo u virtuelnom prostoru i, iskreno se nadam, započnemo tradiciju ovakvih susreta u budućnosti. Učesnici tribine će imati priliku da otvoreno prodiskutuju o izazovima sa kojima se susreću pozorišni umetnici u doba pandemije, predlože kreativna rešenja i ukažu na brojne mogućnosti koje sa sobom nose nove saradnje. Trudićemo se da maksimalno iskoristimo ograničeno vreme naših gledalaca da ukažemo na neke od načina na koje je publici moguće pružiti nezaboravno iskustvo uživanja u omiljenim predstavama posredstvom novih medija”, izjavio je organizator tribine i autor projekta PlayBox Ivan Janković.


Na današnji dan u Beogradu je proglašena Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca.\n1640 - Portugalija je posle ustanka kojim je zbačena španska vlast ponovo stekla nezavisnost. Dve sedmice kasnije vojvoda od Braganse krunisan je za portugalskog kralja pod imenom Žoao IV. Španija je nezavisnost Portugalije priznala tek 1668. godine.\n1761 - Rođena je Mari Tiso, koja se proslavila praveći voštane maske ličnosti pogubljenih u Francuskoj revoluciji, a u Velikoj Britaniji je 1802. postavila stalnu izložbu voštanih fgura svojih savremenika (danas Muzej Madam Tiso).\n1906 - U Parizu je otvoren bioskop "Omnija Pate", prva dvorana u svetu namenski izgrađena za prikazivanje filmova.\n1918 - Provincija Transilvanija, ranije u sastavu Mađarske, odnosno Austro-Ugarske, ujedinila se sa Rumunijom. U sastav Rumunije ušao je i rumunski deo Banata i još neke pokrajine. Ovaj datum Rumuni slave se kao nacionalni praznik Dan ujedinjenja.\n1988 - Benazir Buto je postala premijer Pakistana, kao prva žena na čelu jedne islamske zemlje.\n2000 - Lider Partije nacionalne akcije Vinsent Foks inaugurisan je za predsednika Meksika, čime je okončan 71 godinu dug period vladavine Institucionalne revolucionarne partije. To je bio prvi poraz te partije od 1929. godine.\n2001 - U dva napada palestinskih bombaša samoubica u Jerusalimu poginulo je 10 Izraelaca, a u eksploziji autobusa u Haifi ubijeno je 30. U tim napadima ranjeno je preko 200 ljudi.\n2004. Umro je holandski princ Bernard, otac kraljice Beatrise. Bernard de Lip-Bisterfeld rođen je u Nemačkoj, a kralj Holandije postao je 7. januara 1937. godine, kada je oženio tadašnju holandsku kraljicu Julijanu.


ČAS ZA VAS | Page 5 of 18 | Radio Gradiška 98,8 MHz\nČAS ZA VAS / DRUŠTVO / Emisije / Rep.Srpska / VIJESTI\nOd ponedjeljka prijave za upi...\nNa oba javna Univerziteta u Republici Srpskoj u ponedjeljak počinje prijavljivanje kandidata za upis na prvi, drugi i treći ciklus studija. Univerzitet u Banjaluci na prvi ciklus planira da upiše 2.490 studenta. Predviđeno je da 961 studenat\nPandemija virusa korona negat...\nSportsko-ribolovno društvo „Amur“ iz Gradiške odgodilo je sve predviđene aktivnosti ovog proljeća zbog pojave virusa korona, rekao je u izjavi za Radio Gradišku Slobodan Golić tehnički sekretar ovog društva. Golić je naveo da je zbog korona\nU toku foto konkurs „Upoznajm...\nU toku je foto konkurs za izbor najboljih fotografija na temu „Upoznajmo Gradišku“ koji organizuje Turistička organizacija grada Gradiška. Vršilac dužnosti direktora Turističke organizacije grada Gradiška Miloš Vujinić rekao je gostujući u programu Radio Gradiške da


Faktor | Zastupnici u Skupštini BPK Goražde traže vanrednu sjednicu\nProtive se odluci CIK-a\nZastupnici u Skupštini BPK Goražde traže vanrednu sjednicu\nObjavljeno: 01.11.2018. u 15:16\nPoručuju kako je riječ o kršenju Ustava FBiH te pokušaju državnog udara. Upozoravaju da, ukoliko se CIKBiH odluči na korištenje rezultata popisa iz 2013. godine, imaju mehanizme kojima će blokirati popunu Doma naroda Federalnog parlamenta\nPovodom moguće odluke CIK-a BiH da u određivanju mandata delegatima Doma naroda Federalnog parlamenta osnova bude popis iz 2013. godine, zastupnici Demokratske fronte (DF) i Socijaldemokratske partije (SDP) počeli su s prikupljanjem potpisa za sazivanje vanredne sjednice Skupštine Bosanskopodrinjskog kantona (BPK) Goražde.\nPoručuju kako je riječ o kršenju Ustava FBiH te pokušaju državnog udara. Upozoravaju da, ukoliko se CIKBiH odluči na korištenje rezultata popisa iz 2013. godine, imaju mehanizme kojima će blokirati popunu Doma naroda Federalnog parlamenta.\n- U Ustavu FBiH jasno je navedeno da se koristi popis iz 1991. godine do okončanja procesa povratka i tu nema dileme. U Izbornom zakonu jasno je navedeno da se popuna Doma naroda vrši iz svih kantona. Dovoljno je da jedan kanton to ne učini i da se proces popune smatra nezavršenim - kazao je Suad Došlo, zastupnik SDP-a u Skupštini BPK Goražde.\n- Ovo što se sada namjerava učiniti jeste udovoljavanje zahtjevima HDZ-a, a to nije ništa do pokušaj državnog udara - smatra Edita Velić, zastupnica DF-a u Skupštini BPK.\nAida Obuća, predsjedavajuća Skupštine BPK Goražde iz SDA, ističe da ni ova stranka nije protiv zakazivanja vanredne sjednice kantonalnog parlamenta.\n- Važno je da prije te sjednice održimo konsultacije kako bismo jasno odredili ciljeve i formulisali zaključke - ističe Obuća.\nSkupština Bosanskopodrinjskog kantonaCIK; SDPDF\nBh. ministarstvo: Nismo nadležni za migrante dok ne dobiju status izbjeglice


NA "OK FESTU" BIOSKOP NA OTVORENOM - Novosti Plus\nFilmovi “Hladni rat”, koji je Pavelu Pavlikovskom donio “Zlatnu palmu” za režiju, te “Ptice selice”, u režiji Siro Gvera i Kristine Galjego, biće prikazani 12. i 13. jula, sa početkom u 21.00 čas, u “OK sinema zoni” na travnjaku ispred hotela “Mladost”.\nfoto ok fest.net\nOba ostvarenja su iz prošlogodišnjeg programa Sarajevo film festivala. “Uz odličnu muziku i adrenalinski doživaljaj Nacionalnog parka `Sutjeska`, program `OK sinema zone` upotpunjuje sadržaje festivala, a ljubiteljima sedme umjetnosti pruža jedinstven doživljaj kina na otvorenom, pod zvjezdanim nebom na Tjentištu”, naveli su organizatori.\n← Potrošači u BiH spremni za mobilna plaćanja\nPLAY MEDIA DAY 04 – REGIONALNI KOMUNIKACIJSKI DOGAĐAJ ODUŠEVIO PUBLIKU →


Gradnja kuće od sutra jeftinija i 50 kilograma lakša - nema više šaltera, ni biljega • Istra Terra Magica\nod IstraTerraMagica.eu 30. travnja 2019., 12:10 1.8k Pogleda\nNema više biljega ni čekanja kod ishođenja građevinskih dozvola, poručio je nedavno potpredsjednik Vlade i ministar prostornog uređenja i graditeljstva Predrag Štromar na konferenciji za novinare o novostima zakona o gradnji i prostornom uređenju,objavio je portal Lider.\nNaime, stupila je na snagu nova zakonska regulativa kojima je za ishodovanje građevinske dozvole broj proceduralnih radnji s 22 smanjen na deset i to će se sve odvijati elektroničkim putem.\n-Nema više šaltera, ni biljega. Cijeli proces vodit će projektanti koji će zahtjeve investitora online predavati relevantnim javnim službama. Službe su dužne odgovoriti na zahtjeve u roku od 15 dana, ako to ne učine, znači da se slažu s uvjetima zahtjeva građevinske dozvole. Do sada su najveći prigovori investitora bili upućeni na sporost državne birokracije. Na ovaj način, točno će se znati tko je taj koji koči izdavanje građevinske dozvole – rekao je potpredsjednik Vlade Predrag Štromar.\n“Velika novost je i u tome da nema papirologije”, rekao je Štromar i dodao da trenutno za jednu malo veću kuću referentu treba donijeti “deset kompleta po pet kilograma projekata“. “Za veće projekte u naše ministarstvo veliki investitori dovozili su tu dokumentaciju u kamionima na paletama, a sada će trebati samo jedan jedini papir da bi se dobila građevinska dozvola”, rekao je Štromar.\nIzvijestio je kako Vlada predlaže Saboru da izmjene zakona o gradnji kao i prostornom uređenju raspravi i donese već idući tjedan. “Elektronski smo sve pripremili. Svaki referent ima svoj ključ, lozinku i karticu, a spremni su i softveri. Prije 1. 5. bit će u funkciji“, rekao je Štromar.\nOcjenjuje da će Hrvatska već krajem godine imati konkretne koristi od predloženih izmjena, koje će se očitovati njezinim napretkom na ljestvicama konkurentnosti.\nNa pitanje koliko bi izdavanje građevinskih dozvola trebalo biti jeftinije, odgovorio je da će biti jeftinije samim tim što je brže. “Manje će se plaćati, posebno za investicije za proizvodne hale i skladišta, a dogovaramo s jedinicama lokalne samouprave da smanje koeficijente”, rekao je, dodavši da i samo ukidanje potrebe obilaženja šaltere pojeftinjuje sve u procesu.\nDodao je kako će, ovisno o građevini, pojeftinjenje biti 5,10, 30 ili 50 posto. “Bit će jeftinije, bit će efikasnije”, ocijenio je Štromar.\nUpitan koja su predviđanja za ubrzanje procesa izdavanja dozvola, odgovorio je da se u nekim mjestima građevinska dozvola za kuću može dobiti za 30 dana, a negdje za to treba i godina te da će predložene izmjene zakona omogućiti da se taj rok svagdje smanji na 30 dana, što je, kako je rekao, normalan i korektan rok.\nViše pročitajte na portalu Lider.\nSvečana proslava Dana Grada i oslobođenja Poreča – Povelje “30. april” MIRU DODIĆU, UMJETNIČKOJ ŠKOLI, JELENI FIŠKUŠ I SEANU POROPATU


"Feliks i Doris" - nova komedija u Madlenianumu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Pozorište » „Feliks i Doris“ – nova komedija u Madlenianumu\nMadlenianum: Feliks i Doris (foto: Milan Đakov)\nNeko drugi 3. decembar 2021. Pozorište Postavite komentar\nPravi pozorišni biser, romantičnu komediju „Feliks i Doris“ američkog pisca Bila Menhofa, režira maher tog žanra, mnogostruko nagrađivana rediteljka Olja Đorđević, koja je ujedno i prevela ovaj komad.\nOva neobična ljubavna priča započinje u knjižari. Feliks radi na kasi, ali veruje da je pisac, iako nijedno njegovo delo nikad nije objavljeno. Doris je „prijateljica noći“, a predstavlja se kao manekenka i glumica, bez obzira na svoje oskudno iskustvo na tim poljima.\nFeliks pokreće točak sudbine prijavivši Doris upravitelju njene zgrade, a onda ona biva izbačena na ulicu, bez prebijene pare u džepu. Doris se pojavljuje na pragu Feliksovog stana i počinje ljubavna priča u kojoj oboje saznaju razne stvari jedno o drugom, a mnogo toga i o sebi.\nKoliko god da se oboje opiru, kako to biva u najboljim romantičnim komedijama, privlačnost je jača od njih i više nema povratka. Prilagođavanje dva potpuno različita načina života dovodi do brojnih komičnih situacija, a oni polako shvataju da ne mogu jedno bez drugog.\nNeverovatnu Doris, netipičnu manekenku i glumicu, tumači već dugogodišnja ljubimica publike Madlenianuma, Vanja Milačić. Njen partner Feliks, neostvareni pisac u komadu, gost je iz Subotice, prvak njihovog teatra, Vladimir Grbić.\nKomad koji je smešten u šezdesete godine dvadesetog veka i koji je bio vredan i kultne ekranizacije, gde su u filmu „The Owl and the Pussycat“, nastalom po tom delu, glavne uloge tumačili Barbara Strejsnd i Džordž Sigal, sigurno će doneti radost na scenu Madlenianuma i postati jedno od omiljenih pozorišnih mesta u teškom vremenu u kojem živimo.\nPremijerno, komad „Feliks i Doris“ odigraće se u četvrtak, 9. decembra 2021. od 20, dok reprize možete pogledati 10. i 26. decembra. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci jesen u beogradu komedija opera i teatar madlenianum pozorište premijera\nPrethodni Dereta: En Grifin – Na kraju balade\nSledeći Bundesliga 2021/22, 14. kolo


Novi želežnički logistički centar u Subotici - Gradjevinarstvo.rs\n01.09.2021. | RTV\nIPA projekat "Inputrans" priprema idejni projekat logističkog centra u Subotici, koji bi trebalo da se realizuje narednih godina u saradnji sa partnerima iz Srbije i Mađarske.\nOvaj projekat je usklađen je sa izgradnjom brze pruge između Beograda i Budimpešte, a pored idejnog projekta za logistički centar u Subotici, isti projekti biće pripremljeni i za buduće logističe centre u Kiškunhalašu i Novom Sadu. Subotički železnički logistički centar biće smešten u Industrijskoj zoni "Mali Bajmok".\n"U projektu Beograd – Budimpešta je predviđeno odvajanje ovog koloseka, a što se tiče putnog pravca tu je autoput i Y-krak na korak od ove industrijske zone. Sve je dato i sve je na raspolaganju da logistički centar uspešno funkcioniše", objašnjava Imre Kern, zamenik gradonačelnika Subotice.\nKako je na istakao predsednik Skupštine grada Balint Pastor, izgradnjom logističkog centra i ulaganjem u železničku infrastrukturu, Subotica ponovo postaje značajno čvorište u Evropi.\n"Zlatno doba Subotice, ili jedno od zlatnih doba Subotice je bilo krajem devetnaestog i početkom dvadesetog veka, kada se železničke infrastruktura izgradila u našeg gradu i kada je Subotica bila povezana sa najvećim gradovima regiona. S obzirom na tu činjenicu možemo očekivati nešto slično i u današnje vreme", dodaje Pastor.\nProjekat "Inputrans" ima višestruki značaj. Pored poboljšanja javnog prevoza putnika i tereta u prekograničnom području, projekat će takođe doprineti i pojednostavljenju procedura za prelazak granice i uvođenju pametnih rešenja u logistici i transportu. Osim toga Subotica će dobiti i dve moderne, interaktivne table.\n"Jedna će biti na glavnoj autobuskoj stanici u Subotici, a druga na železničkoj stanici i one će sadržati informacije o redu vožnje što se odvija u Subotici. Takođe će se pojavljivati na tim tablama informacije o nekim turističkim sadržajima u gradu", kaže Hargita Erči, projekt menadžer.\nUkupna vrednost projekta je 1,4 miliona evra, od čega je Subotici namenjeno 280 hiljada evra.


MIKROKOSMOS I POSREDNIK\nSvetog Maksima Ispovednika\nISTINA - Izdavačka ustanova Eparhije dalmatinske\n2008. Beograd – Šibenik\nEdicija: savremeno bogoslovlje\npo ugovoru sa izdavačem Open Court\nprava za izdavanje na srpskom jeziku ima isključivo Eparhija dalmatinska\nPonovno objavljivanje ove knjige gotovo trideset godina posle njenog prvog pojavljivanja jeste samo po sebi izvanredno odavanje počasti trajnoj vrednosti Tunbergovog pionirskog rada u ovom polju. Takođe, to je događaj neumanjene vrednosti u svetu sveukupne teološke nauke, jer mislilac kojem je posvećen jeste čovek od velikog značaja. Maksima Ispovednika treba posmatrati ne samo u kontekstu istočne hrišćanske tradicije, već u kontekstu sveukupnog istorijskog hrišćanstva. On je jedna od istaknutih figura Pravoslavnog Istoka koja sa neusporedivim autoritetom izražava punu ravnotežu i integritet vizantijske misli, pisac čije ime zaslužuje da stoji rame uz rame sa najvećim predstavnicima hrišćanskog Zapada.\nDok se ova knjiga nalazila u procesu nastajanja, o Maksimovoj teologiji mnogo manje se znalo u engleskom govornom području nego što je to danas slučaj. Rad naučnika poput Jovana Majendorfa (John Meyendorff) i Jaroslava Pelikana (Jaroslav Pelikan) učinio je mnogo da bi skrenuo pažnju javnosti na presudan položaj ovog mislioca u tradiciji Istoka, “pravog oca vizantijske teologije,” kako ga naziva Mejendorf u svojoj studiji Vizantijsko bogoslovlje (Byzantine Theology (1974)). Značajno je što u drugom tomu svoje istorije razvoja hrišćanskog učenja, Duh istočnog Hrišćanstva (The Spirit of Eastern Christendom (600 – 1700)), objavljenom iste godine, Pelikan posvećuje Maksimu celo uvodno poglavlje. Na neki način to poglavlje predstavlja prekretnicu.\nTa ista decenija takođe je bila svedok objavljivanja brojnih značajnih studija u Francuskoj od strane autora poput Garigea (Garrigues), fon Šenborna (von Schönborn), Letela (Léthel) i Rijua (Riou), koji su uvećali naše poštovanje mnogih dimenzija Ispovednikovog rada. Sve ovo je postignuto, ali ostaje još mnogo da se uradi. Tunbergov rad, podjednako izvanredan i zbog svoje preciznosti u analizi i zbog temeljitosti istorijskog istraživanja, ostaje nezamenjiva alatka za bilo koga ko želi da se uhvati u koštac sa mišlju ovog velikog ali još uvek zanemarenog pisca.\nJer, ukoliko je istina da je Maksim poznatiji nego što je bio, niko kome je stalo do njegovog rada ne može imati osećaj da je on dobio pažnju koju zaslužuje. Ovo je barem jednim delom posledica činjenice da se, sve u svemu, do njega ne dolazi lako. Kao što sam Tunberg napominje, Maksim “je voleo jasnoću, i zbog toga je uvek tražio posebne formulacije. Njegove definicije i misli su dostojni divljenja. Ali on je takođe poznavao složenosti hrišćanskog teološkog razmišljanja. Često je konstruisao rečenice poput kineskih kutijica koje je trebalo otvarati polako i sa neometanom pažnjom, da bi se stiglo do dragocene konačne istine koju je želeo da prenese svojim čitaocima.” Iako je sada više Maksimovih radova dostupno na engleskom jeziku, na primer u seriji Klasika zapadne duhovnosti (Classics of Western Spirituality) i u drugom tomu engleskog prevoda Filokalije (The Philokalia) u nastajanju, neki od najvažnijih tekstova ostaju teško dostupni običnim čitaocima.\nOni koji upoznaju teologiju Maksima kroz njegovo proučavanje antropologije zasigurno će želeti da se vrate Tunbergovom drugom, kraćem delu, Čovek i kosomos (Man and the Cosmos). Podnaslov ove knjige je Vizija svetog Maksima Ispovednika (The Vision of Saint Maximus the Confessor). Ključna reč pritom jeste vizija. Jer, kako Tunberg naglašava, u svoj njenoj složenosti nalazi se izvanredno jedinstvo i doslednost u misli ovog teologa. ”Njegova teologija nije bila jedna od onih sa različitim suštinama… Maksim je bio svestan opasnosti od fragmentarnosti. Njegov teološki sistem zapravo je bio duhovna vizija.” Ta vizija ujedno je univerzalna i sveobuhvatna, eshatološka i krajnje transcendentna. Pa ipak, ona nas se dotiče u svakoj tački naših običnih svakodnevnih briga i postignuća. Kao što Tunberg naglašava na kraju iste knjige, ono što je od najvećeg značaja za Maksima jeste “da kroz viziju koju sami stičemo kroz naš praktičan trud i naša stvarna iskustva,” od Boga možemo primiti snagu i ohrabrenje, darove koji nas uveravaju da smo na putu za carstvo večnosti.\nPrikladno je da život ovog naučnika čiji je akademski rad počeo ovom studijom o vizantijskom svetitelju treba najvećim delom da bude posvećen, na veoma raznolike načine, radu na hrišćanskom jedinstvu u njegovoj rodnoj Skandinaviji, kao što je u međunarodnoj sredini trebalo da da naročiti doprinos u unapređenju luteransko – katoličkog dijaloga. Delo teološke učenosti, kada se sprovodi sa odgovarajućim stepenom otvorenosti ka drugima i odanosti tradiciji, samo po sebi ima vitalni opštehrišćanski smisao; i proučavati pisca kakav je Maksim znači doći u dodir sa osobom čije delo će teško ostaviti ikoga nepromenjenim u tom smislu.\nKada su me pozvali da pripremim drugo izdanje moje doktorske teze iz 1965. o Svetom Maksimu Ispovedniku, koja već mnogo godina nije bila dostupna, smesta sam shvatio da ju je trebalo revidirati zbog velikog broja istraživanja koja su u skorijim godinama posvećena Maksimu. Sa druge strane, takođe je bilo očigledno da je ta revizija trebalo da bude tek neznatna. U suprotnom, morao bih preraditi celu knjigu.\nPa ipak, Maksimovom antropologijom, i to zaista strogo teološkom, do sada se u tolikoj meri sveobuhvatno nije bavio ni jedan naučnik, te sam siguran da novo izdanje mog dela neće biti suvišno. Uvrstio sam reference za novo istraživanje; međutim, to ne znači da sam se osećao obaveznim da uzmem u razmatranje sve manje studije. Dalje sam smatrao svojom dužnošću da ukažem na ona kritička izdanja Maksima koja su se pojavila posle 1965. U svojoj bibliografiji takođe sam zabeležio šta je kroz prevode objavljeno na različitim jezicima tokom poslednjih godina (koliko je meni poznato). Maksimovi poznavaoci različitih nacionalnosti obavili su veoma vredan i studiozan rad u oba ova polja.\nU tom kontekstu treba naglasiti da se Migne-ov tekst, na kome sam izgradio gotovo celu svoju disertaciju (sa izuzetkom Centuries on Charity*, gde sam na kraju imao pristup životnom delu A. Ceresa-Gestalda (A. Ceresa-Gastaldo) o velikom broju rukopisa). Neophodno ponovno numerisanje u Quaestiones et dubia izveo je J.H. Deklerk (J.H. Declerck) (u svom kritičkom izdanju; u svojim fusnotama skrenuo sam pažnju na to.\nGodine 1985. Saint Vladimir`s Seminary Press objavio je moju drugu knjigu o Svetom Maksimu, pod nazivom Čovek i kosmos: Teološka vizija svetog Maksima Ispovednika (Man and the Cosmos: The Theological Vision of St. Maximus the Confessor). Tada je bilo prošlo dvadeset godina od moje prve studije, a bio sam i u mogućnosti da 1980. u Fraiburgu u Švajcarskoj prisustvujem prvom naučnom kongresu koji je ikada održan o Maksimu. Takođe sam bio pozvan da vodim seminar o Maksimu u benediktinskom manastiru La Pjer-ki-Vir (La Pierre-Qui-Vire) u centralnoj Francuskoj (na koji su bili pozvani monasi i monahinje iz bliže okoline); svoju knjigu zasnovao sam na pripremama za taj kurs. Obe ove prigode ispoljile su znatno interesovanje za svetog Maksima kao najistaknutijeg hrišćanskog teologa i duhovnog vođu, interesovanje koje je poraslo od kada sam prvi put pisao o njemu. Tako okrepljujuće saznanje utešilo me je dok sam pokušavao da svoju disertaciju prilagodim čitalačkoj publici koja možda još uvek nije bila upoznata sa Maksimom.\nPostoje tri osobe koje bih želeo da pomenem na kraju ovog predgovora. Prva od njih je počivši profesor Pavle Evdokimov sa teološke akademije Svetog Sergija u Parizu, moj prvi pravoslavni mentor i savetnik, koji mi je prvi skrenuo pažnju na Svetog Maksima 1954. godine. Drugi je počivši profesor otac Jovan Majendorf sa Bogoslovije Svetog Vladimira i Fordam univerziteta, koji je potpomogao štampanje moje druge knjige i preuzeo inicijativu da preporuči ovo prerađeno izdanje moje prve knjige. Otac Jovan me je godinama podržavao kao prijatelj, i premda se nikada nismo lično sreli, on ostaje u mom sećanju kao blizak prijatelj; njegov neprežaljeni odlazak sa ovog sveta ostavio je u meni bol kao i u mnogim drugim ljudima. Treća osoba koju želim da pomenem jeste moj stari prijatelj, otac A.M. Olkin (A.M. Allchin), doktor i profesor koji je izvršio reviziju engleskog jezika u mojoj disertaciji i napisao predgovor za drugu knjigu. (On je godinama u različitim kontekstima proveravao moj engleski jezik). Otac Donald, izvanredan predstavnik ekumenskog anglikanizma, pristao je da napiše još jedan predgovor za ovu prerađenu verziju Mikrokosmosa i posrednika.\nOtuda veliki izraz zahvalnosti kada je ovaj težak posao “male” revizije priveden kraju.\nEbeltof, Danska, o Pedesetnici 1993.\n1. Život svetitelja\nMaksim Ispovednik ili, kako ga ponekad zovu, Maksim iz Hrisopolisa, rođen je oko 580. godine u Carigradu i umro je mučeničkom smrću u progonstvu u Lazici, na jugoistočnoj obali Crnog mora 662. godine. Između ova dva datuma nalazi se život proveden u carskoj službi, bavljenju monaškim životom i crkvenom politikom, život jednako ispunjen i dubokim teološkim pronicanjem i dramatičnim događajima. Za naše konkretne potrebe u ovoj tezi očigledno je da svi detalji Maksimove biografije nisu od jednake važnosti. Zato ćemo ukratko opisati samo opšti razvoj Svetiteljevog života.\nPrema rečima njegovog drevnog biografa, nepoznatog poštovaoca, očigledno tek nešto mlađeg od onoga koji je predmet njegovog pisanja, Maksim je bio plemenitog porekla i živeo je pobožnim, porodičnim životom. Prema rečima istog biografa, dobio je veoma dobro obrazovanje kojem se predao sa dubokim interesovanjem i revnošću, naročito se posvećujući proučavanju filosofije. Na ovom mestu, barem, svi Maksimovi čitaoci potvrdiće istinitost njegovog biografa, jer Svetiteljevi spisi pokazuju da je njegovo retoričko i filosofsko obrazovanje moralo biti u to vreme na najvišem nivou. Međutim, prema rečima njegovog biografa, njegov napredak u vrlini bio je dostojan divljenja kao i njegovo razumevanje filosofije, i njegova dobra reputacija u različitim oblastima konačno je privukla pažnju cara Iraklija koji ga postavi za svog prvog sekretara.\nMeđutim, posle relativno kratkog veremena, Maksim je napustio dvor i otišao u manastir u Hrisopolju na azijskoj obali tačno naspram Carigrada. Tamo je njegova predanost asketskom životu bila visoko nagrađena i izazvala je novo divljenje među monasima. To mora da se dešavalo oko 613-14. Ovaj datum je od značaja za pitanje njegove motivacije za napuštanje dvora i postajanje monahom. Jer, ukoliko je ovaj datum tačan – a čini se da se naučnici sada slažu u tome – teško da može biti istinito da je Maksim odlučio da uđe u manastir zbog širenja monotelitstva, što je motivacija koju je naveo biograf. Čak i ako se postojanje monotelitstva – u formi monoenergizma – može utvrditi čak i pre 619., on, prema našoj hronologiji, nije mogao imati uticaja do vremena kada je Maksim postao monah. Zato, ukoliko je ovo datiranje tačno, Maksim je sigurno imao drugačiju motivaciju. Zapravo, kako je Šervud (Sherwood) istakao, njegov biograf i ukazuje na to. On je čeznuo za tihovateljskim životom. Možemo zaključiti da su možda postojale okolnosti u Carigradu koje su pojačale njegovu naklonost, premda se čini da nije bilo promena u njegovim dobrim odnosima sa dvorom, što jasno pokazuju njegova česta i veoma prijateljska pisma Jovanu rizničaru.\nU ovom kontekstu takođe bi bilo od nekog značaja to da biograf, opisujući Maksimov život u manastiru, uopšte ne naglašava njegovu navodnu borbu protiv jeresi, već pre njegov zadivljujući napredak u asketskim podvizima i pobožnom životu. U biografiji to dovodi do priče kako su se monasi, duboko zadivljeni njegovom pobožnom revnošću, svesrdno trudili da ga postave za igumana i najzad uspeli da ga ubede da ih rukovodi, mada je on prema tome imao određenu rezervu. Međutim, čini se da je ova priča tačna.\nJedan od razloga za skeptičnost u vezi sa zabeleškom biogafa o Maksimovom igumanstvu jeste činjenica – sudeći po drugom dokazu – da nalazimo da je ovaj period njegovog života zasigurno sadržao znatnu literarnu aktivnost koju bi jedno administrativno, ili barem pastirsko rukovođenje u sopstvenom manastiru jedva dozvoljavalo; premda, sa druge strane, treba reći da on u svojim spisima pokazuje značajan uvid u pastirske probleme monaške zajednice.\nNe znamo pouzdano koliko dugo je ostao u svom manastiru, niti da li sa preselio iz svog prvog manastira u drugi. Zato bi na ovom mestu bilo dovoljno reći da ga barem 632. godine nalazimo u Africi (Kartagina) kao rezultat njegovog prinudnog odlaska iz manastira zbog invazije Persijanaca koji su 626. stigli do Carigrada. Tamo je možda bio stigao nešto ranije. Prilično je teško rekonstruisati deo njegovog žitija koji pokriva godine 626. – 632., ali Šervud je možda u pravu kada pretpostavlja da je Maksim neko vreme ostao na Kritu a možda čak i na Kipru. U Kartagini je verovatno odseo u manastiru po imenu Euhrat, čiji iguman je bio Sofronije koji je 634. izabran za Patrijarha jerusalimskog i koji se prvi borio protiv monotelitske jeresi. Čini se da je Maksim duže vremena proveo sa Sofronijem u ovom manastiru, pre nego što je otišao u Aleksandriju da bi učestvovao u raspravama koje su se tamo odvijale za vreme sastavljanja Tomosa ujedinjenja 633. godine.\nMeđutim, od oko 634. Maksim je bio duboko umešan u monotelitske rasprave, i ostatak njegovog života biće u potpunosti oblikovan jasnoćom i strogošću njegovog diotelitskog stava. S obzirom na to da će se o njegovom teološom značaju u ovoj oblasti i o razvoju njegovog mišljenja u vezi sa monotelitstvom u znatnoj meri govoriti u drugom odeljku ovog uvodnog poglavlja, bilo bi dovoljno, u ovoj fazi našeg izlaganja, da samo skiciramo najvažnije činjenice iz ove zamršene situacije i najvažnije događaje iz njegovog života koji su proistekli iz nje.\nMaksim je sigurno dosta dugo vremena ostao u Africi kao monah. Nemamo nagoveštaja da je tokom više godina napuštao taj manastir. Imao je dobre i bliske veze sa carskim vladarima Afrike, poput Petra i Georgija, koje su pokrivale vreme od oko 634. do oko 642/3.\nCar Iraklije umro je 641. a njegov naslednik Konstans pokušao je da razreši monotelitsku polemiku objavljujući Tipos koji je napisao Patrijarh carigradski Pavle II 647. Ali pre toga 645. Maksim – verovatno u Kartagini – imao je uspešnu raspravu sa Pirom, Pavlovim prethodnikom koji je tada bio u izgnanstvu. Rezultat rasprave bio je Pirov povratak u Pravoslavlje i njegovo priznanje za patrijarha od strane Rimske Stolice, iako je Pir već 646. ponovo promenio mišljenje. Iz Relatio motionis takođe saznajemo da je Maksim bio u Rimu 646. zajedno sa Pirom. Još jedan rezultat rasprave možda je bila činjenica da je nekoliko afričkih sabora u leto 646. godine zauzelo stav protiv monotelitstva. Međutim, carski Tipos definitivno je promenio situaciju. Jasnije nego ikada, politika Carigrada postala je ne samo protivna već i opasna po Maksimov položaj. Uvideo je da je sada morao da se bori za Pravoslavlje na strani Rima.\nMaksim je ostao u Rimu. Papa Teodor izopštio je Pira kada je ponovo promenio mišljenje, ali je ovaj kasnije (652) ponovo postavljen za patrijarha u Carigradu. Potpuni raskol između Rima i Carigrada bio je činjenica.\nNovi papa, Martin I, otišao je čak dalje od Teodora i, inspirisan Maksimom, sazvao je Lateranski sabor 649., na kojem je Maksim verovatno prisustvovao kao običan monah i starac. Ovaj sabor osudio je monotelitsku jeres i obećana je kazna svima koji je budu sledili. Odluke su poslate po celom hrišćanskom svetu. Car Konstans smesta je reagovao, ali je egzarh, koji je bio poslat u Rim, stao na stranu Pape, te Papa (i verovatno Maksim) nije uhapšen sve do 653. Obojica su dovedeni u Carigrad, gde je 654. održano suđenje Papi. Poslat je u progonstvo u Herson 655. i umro je u septembru iste godine.\nMeđutim, suđenje Maksimu – i njegovovom učeniku Anastasiju – nije se desilo do maja 655. Zbog toga nije sasvim jasan tačan datum njegovog dolaska u Carigrad. Čak se čini da su vlasti pokušale pre da mu pripišu političke prestupe nego jeresi – stav koji je sasvim u skladu sa carskim pokušajem da podrži “razvodnjene zajednice”. Ovi napori bili su u potpunosti promašaj; isto tako propali su pokušaji da se Maksimovo odbijanje komunikacije sa carigradskom Stolicom u vezi sa Tiposom prikaže kao prestup za koji mora da se pokaje. Maksim je poslat u privremeno izgnanstvo u Viziju u Trakiji. Već u 656. u samoj Viziji, dvorski episkop Teodosije, kojeg je poslao novi carigradski patrijarh Petar, učinio je novi pokušaj da ubedi Maksima da zauzme pomirljiviji stav. Ali, Maksim nije promenio mišljenje. Dana 8. septembra (kako tvrdi Acta) Maksim je pozvan u manastir Svete Teodore u Regionu, gde je ponovo nagovaran da se povinuje carevoj volji, ali je odbio da to učini. Zatim je poslat u izgnanstvo po drugi put u drugo mesto – Perberis - u Trakiji, gde je ostao šest godina.\nMeđutim, u pratnji Anastasija apokrisarija i Anastasija monaha, Maksim je 662. vraćen u Carigrad gde je održan sabor. On i njegovi učenici tamo su anatemisani i osuđeni na novo izgnanstvo. Sabor je sada bio izrazito monotelitski. Osuđenicima su verovatno amputirali jezik i desnu ruku i poslali ih u Lazicu na jugoistočnoj obali Crnog mora, gde se Maksim, slomljen lošom negom i godinama, upokojio 13. avgusta iste godine (662). Njegova pobeda uskoro će biti izvojevana, ali on neće učestvovati u njoj.\n2. Maksimov istorijski i teološki značaj\nOpšte vrednovanje Maksimovog doprinosa istoriji hrišćanske misli u velikoj je meri pratilo namere Vita : Maksim je viđen kao veliki branitelj halkidonske vere u vezi sa problemom volja u Hristu, postavljajući temelje odluka Šestog Vaseljenskog sabora (680). On je klasični neprijatelj monotelitstva. Čak i u savremenim svetootačkim prikazima ova uopštavajuća slika nije savim iščezla.\nNaravno, u našoj prezentaciji činjenica o ovom naročitom Maksimovom položaju neće biti potcenjena, ali naša namera jeste da dodamo još dokaza koji će podržati ubeđenje da su ostali aspekti Maksimove teologije i doprinosa – ili bolje rečeno širi kontekst njegovog mišljenja – ostali pomalo zasenjeni ovim usmeravanjem pažnje na njegovu raspravu sa monotelitstvom. Pre bi se moglo reći da je zbog svog rada na spajanju i ispravljanju učenja ranije teološke tradicije on bio u stanju da ponudi pravoslavno rešenje monotelitskog pitanja, koje nije ozvaničeno do posle njegove smrti.\nMeđutim, u vezi sa našim osnovnim stavom postoji određeni skepticizam oko svih pokušaja da se prikaže bilo kakva promena dubokog ili revolucionarnog karaktera Maksimove teologije. Ubeđeni smo da Maksimova teologija otkriva prilično prirodan i logičan razvoj na osnovu opšteg halkidonskog uverenja u koji se nikada ozbiljno ne sumnja niti proverava. Zato je naša namera, između ostalog, da razjasnimo da ovo nije ništa manje istinito u odnosu na monotelitske tvrdnje, bez obzira na to koliko se Maksim na prvi pogled može učiniti ravnodušnim ili nesigurnim u vezi sa njima.\nTakva izjava podrazumeva i izvesni kriticizam prema stvovima koje su zauzeli naučnici poput Grumela i Fon Baltazara (u KL1), koji su razradili razne teorije o Maksimovoj krizi ili korekturi. Za naše potrebe u ovom uvodu možda će biti dovoljno da ukažemo samo na osnovne crte njihovih rasprava, jer rešenje ovog problema utiče na našu opštu sliku o teološkom značaju i ličnosti Ispovednika.\nPre svega, V. Grumel (V. Grumel) je ispravno pokazao da Maksim u svojim prvim poznatim reakcijama na monotelitstvo (ili bolje rečeno tadašnji monoenergizam), tj. u svom pismu Piru, podržava ovog kasnijeg jeretika i da u najmanju ruku odbija da zauzme čvrst stav za ili protiv jedne ili dvaju energija u Hristu. Ali, takođe je pokazao da to do izvesne mere važi i za Sofronija – monaha i patrijarha, kasnije smatranog za prvog zagovornika diotelitstva – u njegovom sinodalnom pismu iz 634., jer se čini da obojica poštuju Psephos Sergija, carigradskog patrijarha, koji zabranjuje bilo kakvo pominjanje jedne ili dve volje.\nZa sada nema nikakvih poteškoća. Ali Grumel takođe naglašava činjenicu da je u Maksimovom pismu ljudska volja u potpunosti stavljena u pozadinu, i da u vezi sa tim on govori samo o božanskoj volji. Za njega je božanska volja ta koja vlada i – za njega kao i za Sofronija – upravo moralno jedinstvo jeste to koje treba ispovedati. Zato se u vezi sa tim stiče utisak da Maksima još uvek ne interesuje postojanje dve volje u Hristu, i da još uvek nije siguran u vezi sa sopstvenim stavom prema monotelitstvu. Takav je barem zaključak koji su doneli neki naučnici na osnovu rezultata Grumelovog rada.\nMeđutim, protiv ove tendencije da se označava razlika između značaja i interesa u Maksimovoj teologiji između ranijeg i kasnijeg vremena, potrebno je pokazati da su, zapravo, dve volje u Hristu igrale daleko važniju ulogu već u Maksimovim ranim radovima (kao npr. u Ep 2), premda se to na neki način smatra očiglednim. Kada se stavi u širi kontekst njegove opšte teologije o čovekovom osvećenju i oboženju, Maksimovo stanovište o ovoj tački može se razjasniti od samog početka. Kasnije je jasnije definisana upravo njegova terminologija, a ne teologija. Naglasak koji Grumel stavlja na Maksimovo oklevanje pred ulazak u raspravu bez sumnje je, do izvesne mere, obojio opštu sliku o Maksimovom stavu u kasnijem spisateljskom radu.\nOvo je značajno, i ostaje jedan od ciljeva ove studije da pokaže – kao što je Šervud već učinio do određene mere - da postoji jedan veoma značajan stepen doslednosti u Maksimovoj teologiji od prvih asketskih rukopisa naovamo, čak i ako on razvija svoju terminologiju i usmerava pažnju na problem volje tokom hristološke rasprave, u kojoj igra tako važnu ulogu.\nH. Urs fon Baltazar (H. Urs. von Balthasar) postavio je pitanje moguće krize u Maksimovom životu i mišljenju u vezi sa njegovom studijom o dva takozvana Gnostička stoslova (Gnostic centuries) za koja je dokazao da su s pravom pripisana Maksimu. Prema mišljenju fon Baltazara, u prvom delu svog monaškog života Maksim se nalazio pod tako jakim origenističkim uticajem, koji se odrazio u Stoslovima, da bismo morali govoriti o krizi. Šervud je protiv ove hipoteze pružio najjači argument time što je pokazao da ranija Ambigua, koja potiče iz oko 634., ali za koju on smatra da je začeta ranije tokom Maksimovog boravka u Kiziku, već sadrži veoma jako i svesno opovrgavanje origenizma. To mu daje odvažnost da zaključi da prvih deset rečenica u Gnostičkim stoslovima, koje čak i Fon Baltazar karakteriše kao “Gegenmotive”, suprotan motiv, za preostali deo rada, treba smatrati kao sažetak Maksimovog stava protiv origenizma, istovremeno dajući okvir unutar kojeg treba razumeti sve ostalo, sa svim pomenima Evagrija i Origena. Na ovom mestu Šervud je, zapravo, poveo put novog vrednovanja, i naša je namera da nastavimo ovim putem. Dalje treba napomenuti da je sam Fon Baltazar, u drugom izdanju svoje Kosmische Liturgie, prihvatio Šervudov stav – premda unekoliko umanjujući promenu koju on podrazumeva – i dozvolio je da ideja o krizi iščezne u razvoju Maksimovog života i misli. Zapravo, Maksimova istorija teško da može biti dramatizovana na ovakav način.\nNasuprot tome, to može biti jedna od ispravnih tendencija u Žitiju koja ne zna za teološke promene u Maksimovom stavu. Zapravo, čini se da je svetitelj od samog početka imao jasno utvrđenu liniju mišljenja. Ova činjenica možda nije tako zaprepašćujuća ako se setimo da je on imao izvanrednu sposobnost povezivanja i – iznad svega – da je delio stav sa većinom Otaca, da je njihova prvenstvena dužnost bila ne da stvaraju originalne teološke sisteme već da reprodukuju i prikažu veru i ubeđenja njihovih prethodnika, tj. tradicije Crkve.\nprevod s engleskog: Nataša Kolundžić


Tri serije koje su nam skrenule pažnju | CityMagazine\nSem što predstavlja sjajan i dražestan način da se ubije vreme, televizija ume i da podseti na svoje pretke, da nas podstakne da uzmemo knjige u šake, pre ili posle gledanja. Pa, da vidimo da li „Sharp Objects“, „The Truth About the Harry Quebert Affair“ i najnoviji „Vanity Fair“ mogu barem u nekoj meri da se nose sa dobro znanim istoimenim literarnim predlošcima.\nŠta: Autodestrukciji i ozbiljnim depresijama sklona novinarka se suočava sa demonima vlastite prošlosti kada se vrati u svoj rodni gradić kako bi izveštavala o gnusnom ubistvu.\nZašto: Na prvom mestu zato što su tu Ejmi Adams, Patriša Klarkson, Henri Černi, Kris Mesina, Met Krejven i drugi izvrsni glumci. Potom, jer je reditelj Žan-Mark Vale (C.R.A.Z.Y., Divljina, Poslovni klub Dalas, Demolition, Nevine laži…) i ovde odličan, i stoga što je Sharp Objects, uz sve nedostatke, artikulisan i fino upakovan televizijsko-serijski proizvod u samo osam epizoda.\nAli: Naprosto, literarni predložak Džilijen Flin (autorke i bestselera Gone Girl) nije pružio dovoljno materijala za ovaj gabarit i ovu minutažu, te bi film svakako bio izdašniji i prirodniji medij za Oštre predmete. Ovako, reditelj hteo-ne hteo srlja u repetitivnost, iznova i iznova pojašnjavajući kontekst i potcrtavajući atmosferu, a glumci nužno potežu za istim ili sličnim rešenjima na bis.\nŠta: Mladi pisac, na nizbrdici i pod teškim bremenom kreativne blokade, biva uvučen u središte istrage ubistva od pre nekoliko decenija za koje je optužen njegov mentor i pokrovitelj, uvaženi američki romanopisac.\n„The Truth About the Harry Quebert Affair“\nZašto: Zato što je, ukupno uzev, reč o prijatnoj i dovoljno uzbudljivoj i razgranatoj misteriji, koja ostavlja bolji utisak nego previše raspričan bestseler Žoela Dikera, koji je poslužio kao osnova za ovu novu mini-seriju. Osim toga, uvek je dobro nanovo videti Patrika Dempsija, a tu su i Virdžinija Madsen, Met Fruer, Don Harvi, Dejmon Vajans Junior…. Seriju od takođe osam epizoda režirao je nekada veliki Žan-Žak Ano (Ime ruže, Ljubavnik, Sedam godina na Tibetu) a prija videti ga ponovo u dobroj formi.\nAli: Uz sve svoje neosporne kvalitete, ovo je ipak tek vešto skockana konfekcija, koja brzo može da padne u zasenak postojećih radova sličnog žanrovskog i drugog profila.\nŠta: Prikaz uspona, padova i turbulencija u životu mlade, šarmantne, borbene i nepokolebljive Beki Šarp u njenim naporima da prevaziđe nimalo naklonjene polazne porodične, klasne i društvene okolnosti.\nZašto: Autori ove varijacije na temu čuvenog knjiškog klasika iz pera Vilijema Tekerija mudro su dosta vere položili u sugestivnost i već više puta potrvrđeni magnetizam mlađane Olivije Kuk (Bates Motel, Me, Earl & The Dying Girl, Ready Player One). Njena poletna, sigurna i razigrana gluma lako može biti ključni adut ove britanske produkcije, ali, ostavimo li to na stranu, za svaku pohvalu su još ponajmanje dve značajne stavke. To su upečatljivost sa kojom autori i ovog viđenja Vašara taštine prikazuju neprolaznu zavodljivost društvene vrteške u strogo kodiranom društvu u punom zamahu, kao i lakoću sa kojom povezuju tadašnje sa sadašnjim stanjem stvari pomoću dominantnih slabosti i naravi. A tu su, recimo, još i Majkl Pejlin i Martin Kluns.\nAli: Ako pristanemo na sud ili utisak da ova serija ipak ne donosi ništa novo ili prevratničko, nema ovde ubedljivijih osnova za iole gromko ’ali’.\nNatali Portman glumi pop zvezdu u filmu „Vox Lux“\n3 nove serije: 30 minuta grešnog zadovoljstva\nOmar Si se vraća filmu u ostvarenju „Policajac iz Belvila“ nove serije · po knjizi · prikaz


Fudbalska lopta - akcije i cena | Moj Katalog\nPočetna > ... > Proizvodi > Fudbalska lopta\nFudbalska lopta - akcije i cena\nDa li tražite ponude i kataloge za fudbalska lopta? Verovatno ste proveli dosta vremena razmišljajući o tome kako da uštedite novac prilikom kupovine proizvoda kao što je fudbalska lopta. Na ovoj stranici ćete pronaći pregled svih letaka sa sjajnim cenama za fudbalska lopta.\nMi u Moj Katalog znamo sve o ponudama, akcijama, lecima i katalozima koji su dostupni za fudbalska lopta. Možemo da pronađemo najbolje popuste i prvi ćemo Vas obavestiti kada fudbalska lopta bude na akciji. A to znači da možete da ostvarite neverovatne uštede prilikom Vaše nedeljne kupovine. Samo pogledajte koliko su naše akcije i ponude iz najnovijih letaka mogle da Vam pomognu da uštedite na proizvodu fudbalska lopta.\nProverite cenu proizvoda fudbalska lopta kod Vaših omiljenih prodavaca\nPogledajte trenutne ponude i promocije Vaših omiljenih proizvoda, kao što su ffp1, Fufris, flash disk, Fujifilm, Fun&Fit. Ovde na Moj Katalog imate sve na jednom mestu, i samo jedan klik Vas deli od sjajnih ponuda. Nastavite da se vraćate kod nas – neprekidno radimo na poboljšanju naše usluge i svakodnevno dodajemo nove promocije i akcije kako bismo Vam ponudili najniže cene!\nFudbalska lopta - prodavci\nfudbalska lopta Lidl\nfudbalska lopta Metro\nfudbalska lopta DIS\nfudbalska lopta Jumbo\nfudbalska lopta Aksa\nfudbalska lopta Intersport\nfudbalska lopta Pepco\nfudbalska lopta Tempo\nfudbalska lopta Tref Sport\nfudbalska lopta WinWin


7 odjevnih kombinacija kao inspiracija za nadolazeći tjedan\n7 dana 7 outfita: donosimo vam inspiraciju za modne kombinacije kroz cijeli tjedan\nKoliko puta ste se ujutro našli pred ormarom birajući outfit za nadolazeći dan i jednostavno izludili jer se niste znali odlučiti što biste obukli? Znamo da je odgovor - nebrojeno puta, jer smo se i mi sami našli u identičnoj situaciji bezbroj puta.\nBudući da je tjedan pred nama te da se većina vratila svojim uobičajenim obavezama poslu, sastancima, faksu, školi mi smo vam odlučili donijeti 7 inspirativnih outfita za 7 dana u tjednu. Od ponedjeljka do četvrtka outfiti trebaju biti u skladu s vašim obavezama, outfit za petak treba imati moć transformacije jer dan vjerojatno provodite na poslu dok je popodne rezervirano za after work drinks. Subota je dan za lude provode pa tako i outfite dok je nedjelja rezervirana za prirodu i cozy outfite. Inspirativne outfite možete pronaći u nastavku.\nDodatan savjet kako ujutro ne biste imali problema s pitanjem što obući, jest da večer prije osmislite kombinaciju koju čete nositi narednog dana ili pak da u nedjelju navečer osmislite odjevne kombinacije za cijeli naredni tjedan.