Evo koliko su zaradili bankarski sektori u regionu – Bankar.rs\nHome/BANKE/Evo koliko su zaradili bankarski sektori u regionu\nBanke u Bosni i Hercegovini, sa ostvarenih 342,1 miliona KM neto profita (oko 175 miliona evra), u regionalnoj su “zlatnoj” sredini. UniCredit banka Mostar je prošle godine imala najveću neto dobit od 97,2 miliona KM, za razliku od 89,5 miliona iz prethodne godine.\nIstovremeno, samo za prvih šest meseci 2018. (za celu godinu još uvek nisu objavljeni zvanični podaci) bankarski sektor u Srbiji ostvario je neto dobitak pre oporezivanja u iznosu od 35,3 milijarde dinara, odnosno oko 300 miliona evra, što je za 3,4 odsto više nego u istom periodu 2017. godine.\nBanke u Sloveniji su prošle godine ostvarile 496,3 miliona evra čiste dobiti, što je 16,8 posto više nego u 2017. godini. To je najveća dobit pre oporezivanja nakon 2007. godine, kada je dostigla oko 512 miliona evra, prenosi Indikator.\nDobit pre oporezivanja porasla je za 20 posto na 531,8 miliona evra, prema izveštaju Banke Slovenije.\nNLB Grupa je vodeća na tržištu i u 2018. godini zabeležila je 203,6 miliona evra čiste dobiti, prema nerevidiranim podacima.\nSlovenački bankarski sektor danas izgleda jako dobro u odnosu na 2013. godinu, kada je gubitak dostigao 3,44 milijarde evra, a na kraju te godine bila je potrebna velika sanacija državne NLB banke.\nBanke u Hrvatskoj za prošlu godinu iskazale su dobit pre poreza u iznosu od 5,64 milijarde kuna (760,7 miliona evra), što je za oko 1,5 milijardi kuna (202 miliona evra) više nego u 2017. godini, prema podacima Hrvatske narodne banke.\nPoređenje privremenih nerevidiranih podataka za kreditne institucije u prošloj sa onima za godinu ranije pokazuje da su banke u 2018. godini imale 35,9 posto veću bruto dobit nego u 2017. godini, kada je ona iznosila 4,15 milijardi kuna (559,8 miliona evra).\nNa taj porast dobiti ponajviše je uticalo smanjenje rizika povezanih sa Agrokorom i njegovim povezanim kompanijama, jer su banke u 2017. godini imale više troškove vrednosnih usklađivanja i rezervacija za potraživanja od grupe Agrokor.\nNajveću bruto dobit u Hrvatskoj u prošloj godini imala je Zagrebačka banka, 2,1 milijardu kuna (283,2 miliona evra), što je dvostruko više nego u 2017. godini kada je dobit te banke bila nešto veća od milijardu kuna.\nMakedonske banke su prošle godine zaradile 136 miliona evra, što je 30 miliona više od dobiti koju su ostvarile u 2017. godini. To je rekordna dobit od postojanja bankarskog sistema u toj zemlji.\nBanke su prošle godine zaradile gotovo 430 miliona evra samo na kamatama i naknadama od građana i kompanija.\nNajveću dobit ostvarila je Stopanska banka, koja je prošle godine zaradila 44,5 miliona evra, odnosno 11 miliona više nego 2017. godine.\nBankarski sistem Crne Gore, koji čini 15 banaka, prošle godine je ostvario profit veći od 52 miliona evra.\nNajveći profit od 10,6 miliona ostvarila je Societe Generale banka Montenegro, dok je rekordan gubitak imala posrnula Atlas banka koja je poslovala sa gubitkom od 16,43 miliona evra.\nBankarski sektor Dobit Region Srbija


Mandić: Poslanici i bivši ministri koji su se nelegalno obogatili moraju biti privedeni pravdi\nPredsjednik Nove srpske demokratije i jedan od lidera Demokratskog fronta Andrija Mandić kazao je gostujući na Žurnalu TV Prve da su građani Crne Gore taoci međunarodnih struktura i da u formiranje manjinske vlade nije bio upleten samo domaći, već i strani faktor, koji, kako je kazao, predstavlja jedino vezivno tkivo poslanika koji podržavaju novu vlast.\nTizer: Predsjednik Nove srpske demokratije i jedan od lidera Demokratskog fronta Andrija Mandić kazao je gostujući na Žurnalu TV Prve da su građani Crne Gore taoci međunarodnih struktura i da u formiranje manjinske vlade nije bio upleten samo domaći, već i strani faktor, koji, kako je kazao, predstavlja jedino vezivno tkivo poslanika koji podržavaju novu vlast.\n30.04.2022 - 20:55 | .\n30.04.2022 - 20:55\nNavodi i da je sjednica Skupštine zakazana u suprotnosti sa Ustavom i Poslovnikom i da se iz nelegitimne Skupštine rodila nelegitimna Vlada.\n„Javnost je upoznata kako je DF, od pada vlade Zdravka Krivokapića do prekjučerašnjeg dana komentarisao i ukazivao šta je problem sa ovakvim zakazivanjem sjednica Skupštine. Skupština je zakazana u suprotnosti sa poslovnikom Skupštine i u suprotnosti sa Ustavom jer se promijenila većinska volja građana“, kazao je on.\nMandić naglašava da smo svjedoci da pljušte krivične prijave, što poslanicima koji su je zakazali, tako i predsjedavajućem Ervinu Ibrahimoviću i dodaje se iz nelegitimne Skupštine rodila i nelegitimna vlada.\n„Ključan je problem da ovo nije problematika samo domaćeg terena i od strane domaćih aktera. Mi od početka priče o formiranju manjinske vlade imamo lobiranje međunarodnog faktora stranih ambasada, sekretara pa i same ambasadore koji su se brutalno umiješali u unutrašnje stvari Crne Gore. Alternativa toj ideji je održavanje vanrednih parlamentarnih izbora koje bi sprovela tehnička vlada, što je bilo superiorno rješenje u odnosu na ovo što smo dobili“, precizirao je Mandić.\nOn misli da je vrijeme takvo da se o ovome mora progovoriti i obavijestiti građane Crne Gore da se nalaze u ulozi taoca međunarodnih struktura i dodaje da je bitno uperiti prstom u onoga koji ne želi da sprovede volju većinskog naroda Crne Gore.\n„Mislim da vrijeme pred nama treba da pokaže da mi želimo saradnju sa međunarodnom zajednicom, da budemo dio EU, ali da ne želimo da ova zemlja nema svoju vlast, da građani izlaze na izbore a da u konačnom to što su glasali za nekog ništa ne znači“, kazao je Mandić.\nAkteri sa strane vezivno tkivo raznorodnih struktura u manjinskoj vladi\nNa pitanje voditeljke koliko će trajati manjinska vlada Mandić smatra da će ona trajati onoliko koliko je akteri sa strane budu održavali.\n„Oni su vezivno tkivo ovih raznorodnih struktura. Vidjeli ste na Cetinju kada se održavalo zasijedanje koliko je bilo mržnje prema onima koji podržavaju vladu. Desilo se to i nama. Mi treba da priznamo i naše greške. Naš nosilac liste Zdravko Krivokapić tri dana nakon izbora opredijelio se da ga više ne interesuje lista koju je nosio, niti građani koji su ga glasali. Najvažnije mu je bilo šta mu je neko saopštio u nekoj ambasadi, i mi smo već nakon 3 dana imali nosioca liste koji nas je ostavio zarad ambasada. Tako i akteri manjinske vlade slušaju ambasade, isto kao i on. Sve se na kraju završava sa „pljeskanjem po ramenima“, i odlaganjem na neko mjesto istrošenih političara, a onda se traže nove, mlađe, svježije snage koje mogu tu kontrolu sa strane da nastave dalje“, kazao je Mandić.\nLider Nove srpske demokratije je rekao da ne zna šta je cilj onih što su konstituisali vladu.\n„Neko želi na ovom malom, ali veoma važnom prostoru Balkana da iskoristi resurse sa kojima raspolaže Crna Gora, kao i njena teritorija. Teško je predvidjeti našu budućnost, ali svakako, ono što znamo, jeste da međunarodni faktor ima svoje izvođače radova“, kazao je Mandić.\nLjudi iz DPS idu po ambasadama i gledaju pojedinačni interes\nKomentarišući nedavna hapšenja ljudi bliskih DPS-u, Mandić je kazao da je Glavni specijalni tužilac počeo da radi svoj posao i da je to za očekivati, ako želimo da idemo ka Evropi.\n„Ukoliko želimo da idemo ka Evropi, mi moramo imati mjerljive rezultate. Mada i to nekad nije bilo dovoljno. Kad smo birali Ustavni sud mi smo imali 95% parlamentarne podrške za sudije Ustavnog suda. Crna Gora ipak posle toga nije ušla u Evropsku uniju. Danas je prioritet evropske politike u Crnoj Gori borba protiv kriminala i korupcije. Ko su ti ljudi protiv kojih treba da se borimo? Upravo ljudi bliski DPS-u. Ako želimo da budemo bliži Evropskoj uniji, onda se akcije moraju nastaviti, a njihov nastavak očekujem narednih dana. I poslanici i bivši ministri za koje postoje brojni dokazi da su se nelegalno obogatili moraju biti privedeni pravdi“, kazao je on.\nMandić naglašava da je bivši režim podsticao kriminalne klanove, švercere cigareta, narkotika na taj posao i kazao da ako želimo ići evropskim putem, onda borba protiv kriminala i korupcije mora biti prioritet.\n„DPS je stranka kojoj je odavljeno polomljena kičma. Oni sada još idu pojedinačno po ambasadama, od starije do mlađe garniture, i svako gleda pojedinačni interes. Ja se svakako nadam da će svi koji su radili protiv Zakona biti procesuirani, ali i da ovo sve ne bude prosto borba ko će kontrolisati tokove narkotika, kao što se to radilo prethodnih 30 godina“, zaključio je Mandić.\nTagovi: Demokratski front, Andrija Mandić


Havaji žele da uvedu zabranu kupovine cigareta za sve mlađe od sto godina | Energetski portal Srbije\nHavaji žele da uvedu zabranu kupovine cigareta za sve mlađe od sto godina\n06.02. 2019 Vesti | Svet | Održivi razvoj\nIako Havaji već sada imaju jedan od najstrožih zakona na svetu po pitanju prodaje cigareta, novi predlog zakona predviđa još drastičniji porast starosne granice, te bi tako legalna kupovina cigareta od 2024. godine mogla da bude dozvoljena samo onima koji imaju sto godina.\nPodnosilac ovog predloga, demokratski političar Ričard Krejgen, koji je ujedno i lekar, smatra da su cigarete najsmrtonosniji proizvod u istoriji čovečanstva.\nZakon predviđa postepeni, ali veliki, rast starosne granice u narednim godinama. Predlog je da se do 2020. ta granica podigne na 30 godina, do 2022. na 50, kako bi do 2024. došlo do faktički potpune zabrane legalne kupovine cigareta.\nHavaji su u januaru 2017. postali prva savezna država Sjedinjenih Američkih Država koja je granicu za legalnu kupovinu cigareta podigla na 21 godinu. Prema podacima američkog Centra za prevenciju i kontrolu bolesti, pušenje je veliki uzročnik smrtnosti u svim zemljama SAD i prema njihovim istraživanjima odnese gotovo pola miliona života godišnje.\nNovi, znatno pooštreni zakon se ne bi odnosio na elektronske cigarete, duvan za žvakanje i cigare.\nPredlog tek treba da prođe zakonodavne procedure, a očekuje se i veliko protivljenje kompanija koje se bave duvanskom proizvodnjom.


Najava: Omladinski program BHR1 #450 – Školski.ba\nU Sarajevu se održava "Mali svijet poslova 2016"\nLjeto još traje, ali je sve bliže svom kraju. Većina velikih festivala je prošla, za nama je i još jedna Olimpijada, ali pred nama (i vama) su nove emisije i sadržaji Omladinskog programa BHradija1. I u ovoj sedmici imamo štošta zanimljivo za ponuditi, a pratite nas, kao i obično, svakim radnim danom od 19:10h do 20h, ili u reprizama - 10 minuta iza ponoći.\nDoduše, prvi rad dan u sedmici neće vam ponuditi više od magazina Čuj BiH+ (u 13:03h), a to je podsjećanje na neke od priča i priloga koje smo emitovali u pretodnom ili nekom od ranijih izdanja OP-a. Redovnog, otvarajućeg Čuj BiH! magazina neće biti u ponedjeljak u 19:10h, zbog specijalnog sportskog programa na BHR1. Zato ćete u repriznom terminu, od 00:10h moći čuti nedavno zabilježen intervju sa splitskim bendom Dječaci, autora Borisa Lalića.\nBH Demo Liga je jedan od rijetkih, ako ne i jedini prostor za promociju domaće demo scene na domaćim tardicionalnim medijima. Slušamo autorsku muziku naših bendova i autora iz raznih muzičkih pravaca, promovišemo dešavanja na sceni, svirke, festivale, a i razgovaramo sa nekim od aktuelnih aktera na sceni. U utorak (23.aug) poslušajte razgovore sa sastavima Tale Quale i Critical Mass, kao i neke od bendova koji su ljetnu sezonu proveli radno, nastupajući posvuda…\nSrijeda, 24.august, donosi novo izdanje magazina Like&Share, u kojem redovno slavimo uspjehe domaće pameti, kreativnosti i uspjeha mladih; preporučujemo zanimljiva dešavanja i događaje koje trebate pratiti ili u istim učestvovati, a tu su i druge zanimljive priče i sagovornici. Kroz novi Like&Share vodiće vas naša Inda Mulaahmetović, a kako to zvuči i šta vam sve nudimo poslušajte u srijedu od 19.10h.\nI Slobodni Poligon OP-a ove sedmice će biti magazinskog tipa; slušaćemo razne priče i priloge koji (zbog dužine) dosad nisu našli mjesta u drugim magazinima u našem programu, a za scenario i realizaciju ove sedmice je odgovoran Azem Kurtić. Ne propustite čuti neke zanimljive intervjue, a znamo i da će biti puno dobre muzike – dovoljno razloga da uz BHR1 budete i u četvrtak, 25.augusta/kolovoza.\nPetak, dan za jednu od tri preostale muzičke emisije u OP-u, ove sedmice nudi vam super elektroniku, u izboru osnivača prvog bh. net-labela – oscilator.net. Berlinski dio dvojca koji se brine za sadržaj Oscilator radio show-a obećava dobar groove i cool beatove i u novom izdanju jedne od najdugovječnijih emisija posvećenih savremenoj elektronskoj glazbi…slušati što glasnije!\nOP 448 (08.08.- 12.08.); satnica:\nPon: Intervju – Dječaci, od 00:10h-01:00h


Vulin: Incijativa o Vučićevim slikama u skladu sa Ustavom i zakonom\nBeta 27. avgusta 2017. 15:10\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je danas, povodom molbe predsednika Aleksandra Vučića da se njegove slike ne stavljaju u kasarne Vojske Srbije (VS), da je njegova inicijativa u skladu sa zakonom i Ustavom i da su je podržale sve uprave vojske i Generalštab.\n„Da li postoji jedna ozbiljna vojska na svetu koja u svojim prostorijama nema sliku svog vrhovnog komandanta? To što je Vučić skroman čovek i što ne želi da dozvoli da to koristite kao napad na državu Srbiju, druga je stvar. Ali, njegova skromnost ne treba da bude razlog da Srbija ne treba da bude uredjena i stabilna zemlja“, rekao je Vulin a prenosi televizija N1.\nVulin je ocenio da je zanimljivo to što nikome nisu smetale fotografije nekadašnjeg predsednika Borisa Tadića po diplomatskim predstavništvima i vojnim objektima.\n„Moja inicijativa da se fotografije predsednika Srbije postavljaju u odgovarajuće prostorije Vojske Srbije je u skladu sa zakonom i Ustavom, a podržale su je sve uprave VS i Generalštab. VS itekako razume potrebu da se institucionalno uredi položaj, pozicija vrhovnog komandanta ali i uredjenje čitavog sistema“, odgovorio je Vulin.\nOn je rekao da niko nije rekao američkom ili ruskom ambasadoru da su poltroni zbog toga što drže slike svojih predsedika u ambasadama.\nU javnosti se ranije pojavila informacija da Vulin planira da se fotografije predsednika Vučića istaknu u prostorijama Vojske Srbije, nakon čega je Vučić izjavio da on to nije tražio i zamolio da se to ne radi. Pojedini poslanici opozicije preneli su i tvrdnje Vojnog sindikata Srbije da se u jednoj brigadi Kopnene vojske mobinguju i saslušavaju pojedini pripadnici vojske za koje se sumnja da su Vulinovu inicijativu preneli medijima.\nNa pitanje da li zna da li se sprovodi mobing u vojsci, Vulin je izjavio da se takve stvari ne komentarišu, bar ne javno, i da to zna i vojni sindikat.\n„I zaista ne razumem, zašto srpska vojska treba da bude jedina velika vojska koja neće imati svog vrhovnog komandanta u prostorijama, kao bilo koja druga vojska. Zašto su to bolji od nas Rusi, Amerikanci, Francuzi, Britanci?“, pitao je ministar.\nVulin je dodao da je takva praksa postojala i u ranijim državama, i u kraljevini i u socijalističkoj Jugoslaviji.\n„Kad je to (država) prestala da radi, onda se raspala. Kada smo prestali da vodimo računa o simbolima države, onda se raspala“, dodao je.


Kako je uopšte došlo do jezive nesreće na neotvorenom auto-putu kod Uba: Otišli da izjave saučešće, pa poginuli u povratku (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n14. novembar 2017 | 07:29 » 10:17\nKako nezvanično saznajemo, betonske prepreke, koje su bile postavljene na toj deonici, sklonili su putari koji saniraju oštećenja\nVozač "mercedesa" Milan Stanković (68) pušten je iz valjevske bolnice, gde je bio zbrinut nakon nesreće koja se dogodila na neotvorenom auto-put Ub-Lajkovac, u ataru sela Stublenice. Kako saznajemo, on je sinoć saslušan u Osnovnom tužilaštvu u Ubu i nakon saslušanja je pušten na slobodu, uz zabranu napuštanja zemlje. Protiv njega je podneta krivična prijava zbog izazivanja opšte sa smrtnim ishodom.\nPreminula još jedna žrtva nakon stravične nesreće kod Uba: Putnik sa zadnjeg sedišta podlegao povredama (FOTO)\nNemački penzioner iz Beograda bio je za volanom "mercedesa", koji je sleteo na kraju izgrađene deonice auto-puta Ub-Lajkovac i jedini je preživeo u ovoj teškoj saobraćajnoj nesreći, koja se dogodila u nedelju u jutarnjim satima.\nNa licu mesta je poginuo penzioner iz Beograda Miroslav Jovanović (70), dok je Čedomir Zorin (70), takođe iz Beograda, nekoliko sati psole saobraćajne nesreće preminuo u valjevskoj bolnici.\nJedini je živu glavu posle nezapamćene nesreće na Koridoru 11, u ubskom selu Stublenica izvukao vozač "mercedesa". Kako saznajemo, sva trojica su rodbinski povezani.\nSuvozač, koji je poginuo na licu mesta, je brat vozača "mercedesa", dok je Zorin njegov zet nemačkog penzionera.\nRođak vozača "mercedesa" Željko Kostić, kaže da je je ovo nezapamćena tragedija koja je pogodila ove tri porodice. Njegov ujak Milan Stanković je jedini preživeli u ovoj nesvakidašnjoj nesreći.\n- Ujak je u šoku! Samo ponavlja da je bolje da je njega Bog uzeo nego njegovog brata Miroslava. Nismo smeli odmah da mu kažemo da je umro i njegov zet Čedomir. Moj ujak je iskusan vozač, godinama je vozio kamione u Nemčkoj gde je stekao i penziju. Rekao mi je uopšte nije znao da put nije u upotrebi, niti je video betonsku prepreku na kraju puta - ispričao je sestrić vozača.\nKako kaže, trojica rođaka su se vraćali iz jednog sela u okolini Lajkovca, gde su bili da izjave saučešće porodici Milanove sestre od tetke, koja je preminula. Kada su krenuli za Beograd, pratili su putokaz, koji ih je naveo na neotvorenu deonicu auto-puta Lajkovac-Ub.\n- Ujak mi je ispričao da je na uključenju na auto-put u Nepričavi ispred njih bio jedan auto beogradskih tablica. Pratio je to vozilo i posle nekoliko kilometara ga je pretekao. Nakon toga, vrlo brzo je došao do kraja auto-puta, gde je i sleteo. Nije imao pojma da put nije u funkciji. Tabla je uredno postavljena, a betonska prepreka na uključenju za auto-put je bila sklonjena - kaže Kostić.\nPrvi im je pritekao u pomoć vozač beogradskih tablica, koji se kretao istom trasom. On je odmah pozvao Hitnu pomoć, koja je brzo došla na lice mesta.\n- Moj ujak je sve vreme bio svestan. Njegov brat od tetke Miroslav, koji je sedeo na mestu suvozača, je samo kratko vreme davao znakove života, a potom je preminuo. Ujak je pokušao da ga reanimira, ali bezuspešno. Njegov zet Čedomir, koji je bio na zadnjem sedištu, je bio svestan sve dok nije stigao u valjevsku bolnicu. Odmah je priključen na aparate, a nekoliko sati posle nesreće i on je umro. Ujak ima povrede vrata, oporavlja se, ali je psihički jako loše - prića sestrić vozača "mercedesa".\nKako saznajemo, obojica nastradalih muškaraca su iz Beograda. Zoran je godinama bio vazač u GSP, gde je stekao penziju, a u penziji je bio i suvozač, koji je poginuo na licu mesta. Vozač je nemački penzioner, a u Beogradu ima kuću.\nPatrola saobraćajne policije od nedelje u 17 časova obezbeđuje Koridor 11 kod Lajkovca, gde je uključenje za auto-put. Kako nezvanično saznajemo, betonske prepreke, koje su bile postavljene na toj deonici, sklonili su putari koji saniraju oštećenja na neotvorenoj deonici auto-puta Lajkovac- Ub.\nPotresne reči i tvrdnje supruga poginule bodi-bilderke Branislave: Umirala je dok sam je zvao, a od samog početka puta je sve slutilo na nesreću\nPopeo se da popravi reflektor, okliznuo se i pao sa 1,5 metara direktno na glavu: Teško povređen radnik u Nišu\nHronika | 491 shares\nTagovi: Koridor, Lajkovac, Poginuli, preminuo, Saobraćajna nesreća, Ub\nMiša 18.11.2017 17:14\nKo ovim penzionerima produžava vozačke dozvole ja stvarno neznam,brate kad vidiš da si ostareo vrati dozvolu i kraj,nisu sposobni peške da idu a ne da voze kola.\nПера 14.11.2017 20:35\nNamesteno a zna se i zbog koga.\nDinki 14.11.2017 17:18\nJa godinama zivim u ubu I desilo mi se da pre neki dan da me kinezi greskom upute na auto put posto ti prilazi oko auto puta su zamrsene da mi mestani upadnemo na auto put greskom izvodjaca radova


(VIDEO) OVO NISTE VIDELI U PROGRAMU UŽIVO Marija Šerifović besna,Viki skakala od sreće: Evo šta se dešavalo iza kulisa u finalu Zvezda Granda - nikad napetije\nUkrajinske snage su u novom saopštenju saopštile da su okončale svoju "borbenu misiju" u opkoljenom Mariupolju.\nFoto: ALESSANDRO GUERRA / EPA;\nDim iznad čeličane "Azovstalj" u Marijupolju 7. maja\n"Garnizon 'Mariupolj' je ispunio svoju borbenu misiju. Vrhovna vojna komanda je naredila komandantima jedinica stacioniranih na Azovstalu da spasu živote svog osoblja", navodi se u saopštenju Generalštaba oružanih snaga Ukrajine.\nNapomenuto je da su branioci Mariupolja "heroji našeg vremena".\n"Oni će zauvek ostati upisani u istoriju. To uključuje specijalnu jedinicu 'Azov', 12. brigadu Nacionalne garde Ukrajine, 36. zasebnu brigadu marinaca, graničare, policiju, dobrovoljce, teritorijalnu odbranu Mariupolja", navodi se u saopštenju.\nNavedeno je i da je fokusiranjem glavnih snaga neprijatelja oko Mariupolja dobijena prilika za stvoranje odbrambene linije, gde su "trupe danas spremne da odbiju agresora".\nSTRAŠNE SLIKE UKRAJINSKIH VOJNIKA U ČELIČANI Bez ruku i nogu, obmotani u krvavu odeću čekaju spasavanje, porodice mole za pomoć (UZNEMIRUJUĆE)\nSUROVA BORBA ZA GOLI ŽIVOT Dramatične priče iz ukrajinskih rovova: Rusi su toliko blizu da MOŽEMO DA IH VIDIMO\n"Muž mi je poslao poruku. Pitao me je da izguglam KAKO PREŽIVETI BEZ VODE": Poslednja tačka otpora Rusima u Marijupolju NA IVICI PADA\n"To nam je dalo kritično vreme da formiramo rezerve, pregrupišemo snage i dobijemo pomoć od partnera", navodi se u saopštenju, pa zaključuje: "Najvažniji zajednički zadatak cele Ukrajine i celog sveta je spasavanje života branilaca Mariupolja. Borićemo se za vas na svim frontovima verno kao što branite državu".\nDenis Prokopenko, komandant specijalnog puka Azov, rekao je da su ukrajinski vojnici u Azovstalu "ispunili svoja naređenja" i "odvraćali pažnju ruskoj vojsci 82 dana".\nZelenski: Ukrajini su potrebni njeni heroji\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski objasnio je da je iz čeličane Azovstal u Mariupolju evakuisano 266 vojnika, rekavši da se nada da će uspetu da spase živote svih.\n- Ukrajini su potrebni ukrajinski heroji živi - rekao je Zelenski.\nFoto: ukrainian presidential press office / Tanjug/AP\nU ranijem video snimku, zamenica ukrajinskog ministra odbrane jasno je stavila do znanja da neki branioci ostaju u čeličani Azovstal, potvrdivši da je evakuisano više od 260 vojnika.\nŽESTOKE BORBE ŠIROM UKRAJINE Rusi pojačavaju napade na Marijupolj, strahuje se da je još jedan grad PAO U RUKE PUTINOVIH SNAGA\nPUTIN OSTAJE BEZ JEDNOG OD NAJJAČIH ORUŽJA? Svi pričaju o embargu na naftu, ali ove "neprimetne sankcije" bi mogle da budu NAJOŠTRIJA KAZNA\n"MARIJUPOLJ JE KAO CRNA RUPA" Šefica misije UN: Stvarni broj poginulih civila u Ukrajini je za NEKOLIKO HILJADA veći od zvaničnog\nOna je precizirala da su 53 teško povređena vojnika odvezena u grad Novoazovsk pod kontrolom proruskih pobunjenika. Još 211 boraca evakuisano je humanitarnim koridorom na drugu lokaciju. Dodala je da će se oslobođeni ukrajinski vojnici razmijeniti za zarobljene ruske vojnike.\nNavodno se još oko 600 vojnika nalazi unutar čeličane u Mariupolju koja je postala simbol otpora ruskoj invaziji na Ukrajinu.\nMarijupolj Čeličana Ukrajina Rusija rusija ukrajina vesti\nKO JE MISTERIOZNI VLASNIK NETFLIKSA? Jedna neprijatna situacija ga je RAZLJUTILA i ovako je osnovao planetarno popularni striming\nDRAMATIČNO HAPŠENJE KOD HRAMA SVETOG SAVE Više od 10 policajaca opkolilo jedan automobil, svedoci: "Udario je čoveka na motoru i POBEGAO"\n"POD JE VEOMA KLIZAV KAD JE MOKAR, ČAK I ZBOG SVETE VODICE" Ruski patrijarh se okliznuo i pao tokom verske službe (VIDEO)\nPosle sparnog vikenda počinje pravo leto: Krajem meseca moguć prelazak temperaturnog rekorda\nBez pardona i straha od policije: U Vojvode Stepe svi daju gas dok je na semaforu crveno\nPalo drvo na autobus u Zemunu, na ulicama reke, vozila "plutaju": Snimci nevremena koje je pogodilo Beograd\n"50 DANA SMO POD ZEMLJOM, NISMO VIDELI NI SUNCA NI NEBA" Objavljen snimak iz opkoljenog Azovstalja u Marijupolju: Vapaj ljudi odzvanja čeličanom (VIDEO)\n"NEMA ŠANSE DA SE PREDAMO" Borac Azova iz Marijupolja ispričao kakva je situacija u OPKOLJENOJ ČELIČANI: Ljudi su zarobljeni ispod ruševina, u bunkerima su oko nas mrtvi\n"PRED NAMA JE BITKA KOJA ĆE PROMENITI TOK RATA" Zelenski: Putin nimalo ne ceni ukrajinske živote, ne želim da me pamte kao heroja\nEVROPSKI BALANS SNAGA SE POMERA NA ISTOK Pravi se nova osovina moći u EU, Putinov rat u Ukrajini je SVE PROMENIO\nNISMO NAUČILI LEKCIJU Dečja paraliza u Britaniji, majmunske boginje i povratak kovida: Svet je sve zabrinutiji zbog novih zaraza, a NAJGORE MOŽDA TEK DOLAZI\nZelenski: Vratićemo sve gradove, uključujući i Severodonjeck\nKLJUČA U AMERICI Pristalice prava na abortus pokušale da razbiju staklo, policija ispalila suzavac (VIDEO)\nUKRAJINA POTVRDILA DA JE ZAUZET SEVERNODONJECK "Ovaj strateški značajan grad na istoku Ukrajine sada je pod punom potpunom kontrolom Rusije"\nTrudnica Sanja (31) stradala u požaru u porodičnoj u kući, a sad je, nakon četiri meseca borbe, UMRO I NJEN MUŽ: Iza njih ostao sin Luka (3)\nUKRAJINA BI MOGLA DA IŠČEZNE NA PUTU DO EU Dobila je status kandidata, ali to preti da zaseni goruća pitanja od kojih joj ZAVISI OPSTANAK\nDRŽALA MUŽA KAO ROBA Hrvatica je godinama TUKLA i zaključavala supruga u sobu i uzimala mu platu\nViola fon Kramon: Razočarana sam, samit EU je potpuni neuspeh\nRuske snage potpuno zauzele Severodonjeck, ušle i u Lisičansk\nISPALJEN NEISPRAVAN RUSKI PROJEKTIL Ogromna eksplozija osvetlila tamno noćno nebo, stvorila se ogromna vatrena kugla\nAMERIKA POSTALA SVETSKI OTPADNIK Najveća demokratija na planeti je donela odluku koja je vraća u PROŠLOST\nVELIKI POTRES U RUSKOJ VOJSCI Putin smenio nekoliko ključnih generala, među njima i GLAVNOG KOMANDANTA rata u Ukrajini\nTRAGEDIJA PRILIKOM PRISILNOG PRELASKA GRANICE Poginula 23 migranta na severu Maroka\nŽESTOKI RAKETNI UDARI IZ CRNOG MORA Rusi ispalili na desetine raketa, čitava Ukrajina pod vazdušnom uzbunom\nŠOK U MAĐARSKOJ: Vaterpolo reprezentacija Kanade se povukla sa Svetskog prvenstva, evo i zbog čega\nTRESE SE OSTRVO: Junajted u strahu, Ronaldo dobio poziv za transfer godine\nSkrivena poruka KOJA MOŽE DA PROMENI SVE: Zvezda Portlanda najavila potpis jednog od najboljih ikada?\nBalkanski klasik u četvrtfinalu: Otvara se sudar Srbije i Hrvatske!\nZvanično počele Mediteranske igre! Srbija jedna od brojnijih, prodefilovala predvođena Mikecom /VIDEO/\nBUM-BUM „DELFINI“ PRVI U GRUPI Srbija „potopila“ Kazahstan i otišla u četvrtfinale Svetskog prvenstva\nMeksičku pevačicu (21) ubio 79- godišnji suprug: Prišao joj u restoranu, tri puta pucao u nju pa pokušao da podmiti policiju\n"Kejt zaslužuje više, a ne da bude NEUGLEDNA, NADURENA, DOSADNA LUTKA": Javnost POBESNELA zbog prvog zajedničkog portreta kraljevskog para, ovo ne može da prihvati\nOva žena se PRE POLA VEKA izborila za PRAVO NA ABORTUS i danas o njoj priča CEO SVET\nNERMIN HANDŽIĆ JE POBEDNIK ZVEZDA GRANDA Ima samo 19 godina, Viki mu je mentor: Trofej opet otišao u komšiluk\nZADRUGARKA ZAVRŠILA U BOLNICI Stres i pritisak je UNIŠTILI nakon RAZVOD: Doktori joj strogo naredili jedno\n(FOTO) "GAĆE ZABORAVILA KOD KUĆE" Ona je izazvala najveći šok u finalu Zvezda Granda: Šlic otkrio previše\n(VIDEO) "BOSANAC HOĆE DA BUDE U NOVINAMA" Ceca na finjaka spustila Bosanca u finalu "Zvezda Granda", a onda progovorila o kandidatima: "OTKRILA SAM IM TAJNU OVOG ZANATA"\n"LOŠA KOPIJA SARE JO" Takmičarka “Zvezda Granda” pokušala da skine “Muškarčinu”, a svi kažu: “OVO NIJE SMELA”\n01:51 "NE DAJU NAM KOFERE, KAŽU NAM DA IDEMO U HOTEL" 100 lekara zarobljeno na aerodromu u Frankfurtu: Nude nam let u TEK U PONEDELJAK\n01:11 SRPSKI TURISTI IZ RIMA NEĆE SPAVATI NA AERODROMU Putnica za "Blic" kaže da odlaze u hotel, stigli srpski konzul i predstavnica MIP\n01:02 NERMIN HANDŽIĆ JE POBEDNIK ZVEZDA GRANDA Ima samo 19 godina, Viki mu je mentor: Trofej opet otišao u komšiluk


Skupština RS nije podržala Dodika u osporavanju odluka Predsedništva BiH – DnevniZurnal\nby admin 27/10/2021, 21:38 1.7k Views\nSkupština Republike Srpske nije podržala izjave srpskog člana Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika da je deset odluka Predsedništva, koje su Šefik Džaferović i Željko Komšić usvojili preglasavanjem, štetno po vitalni interes Republike Srpske.\nNa taj način će svih deset odluka na koje je Dodik uložio veto postati važeće, jer je na glasanju izostala podrška dve trećine poslanika.\nDodik je u uvodnom izlaganju detaljno obrazložio svaku odluku i zbog čega su one štetne po interes Republike Srpske i pozvao je poslanike na jedinstvo, ali je ono izostalo, jer su poslanici SDS i PDP napustili zasedanje i nisu bili prisutni u sali kada se glasalo.\nMeđu deset odluka, za koje je Dodik naveo da su štetne za vitalni nacionalni interes RS, nalazi se i zaključak o otvaranju kancelarije ruske ambasade u Banjaluci, otvaranje ambasade Azerbejdžana u BiH i davanje agremana za ambasadora Belorusije u BiH, kao i agremana ambasadoru Dominikanske Republike za BiH sa sedištem u Švajcarskoj.\nTokom obraćanja poslanicima, Dodik je rekao da su neke odluke Predsedništva BiH osporene „zbog novonastale situacije usled nametnutog zakona bivšeg visokog predstavnika i okolnosti koje je proizveo Sud BiH“, dodavši da u „regularnom stanju“, koje je prethodilo sadašnjoj situaciji, one ne bi bile osporene.


pink.rs | 'PATRIJARH NIKAD NIJE KRIO DA JE ZVEZDAŠ': Košarkaši Zvezde u poseti Patrijaršiji, crveno-beli dres za Porfirija (FOTO)\nIzvor: Mondo, Foto: KK Crvena zvezda ||\nCrveno-beli odneli poklone domaćinu i pozvali ga im uzvrati posetu.\nMORA KOD NJEGA SVE DA BUDE NA SVOM MESTU! Beli primetio da mu nešto ne stoji gde treba, pa pred svima ZAVUKAO RUKE i URADIO OVO! (VIDEO)\nTALENTOVANI KRUZERAŠ ZADUŽIO CRVENO-BELI DRES! Ražnatović: Zvezda je sudbina, osvajamo sve!


Zelena revolucija i arhitektonske ikone - uloga arhitekata u energetskoj efikasnosti - Gradjevinarstvo.rs\nZelena revolucija i arhitektonske ikone - uloga arhitekata u energetskoj efikasnosti\n15.04.2009. | Niki May Young | WAN\nBudući da zelena gradnja postaje vodeći trend u SAD, praćen državnim, gradskim i lokalnim zakonima i standardima, ali i željom kupaca i korisnika prostora, pojavili su se i prvi ozbiljni problemi koji se tiču raspodele poslova i primarnih ciljeva građevinarstva. Sajt WAN pozabavio se temom uloge arhitekture i arhitekata u zelenim rekonstrukcijama arhitektonskih ikona, ali i građenju uopšte.\nU najpoznatiji Njujorški oblakoder - Empire State Building (foto levo), na osnovnih 500 miliona, biće uloženo i dodatnih 20 miliona dolara za prilagođavanje zelenim standardima koji bi privukli nove korisnike. Sajt WAN je istraživao kakav će uticaj eko-rekonstrukcija imati na arhitektonsku struku.\nEmpire State neće biti prva zgrada koja je postala zelena rekonstrukcijom. U martu 2009. zgrada Merchandise Mart u Čikagu (fotografija dole) nakon rekonstrukcije dobila je Srebreni LEED sertifikat, postavši tako najzelenija komercijalna zgrada na svetu. Još nekoliko drugih zgrada visoko su unapredile svoje karakteristike nakon rekonstrukcije, ali Empire State spada u jednu od trenutno najneefikasnijih, i sa najvećim negativnim uticajem na okolinu.\nPrema zvaničnim podacima, zgrade u SAD troše 36% energije, 65% električne energije, emituju 30% gasova koji izazivaju efekat staklene bašte, i troše 12% vode, te je njihovo unapređenje od velikog značaja za ekologe. Ali pitanje je šta arhitekte imaju da rade u procesu smanjenja ovih brojki?\n- Arhitekti će biti integralni deo svih naših projekata u cilju smanjenja emisije ugljenika u okruženju - kaže John Alker, zadužen za odnose sa javnošću u USGBC – Oni treba da budu apsolutno centralne, pa i glavne figure u rekonstrukciji poslovnih objekata, a posebno će biti važni na manjim projektima kao što su stambeni objekti, naročito socijalnog stanovanja. Oni lako mogu umanjiti emisiju štetnih gasova za koje su odgovorni stambeni objekti, tj. Njihovo grejanje i hlađenje.\nOčito, glavni izazov je da se održi estetski kvalitet zgrade nakon rekonstrukcije, pa čak i unapredi - zaključio je Alker.\nMeđutim, Jan Klerks, menažer istraživanja i razvoja u Savetu za visoke zgrade i urbane sredine SAD, i nekadašnji čelnik Holandskog saveta za visoke zgrade, objašnjava da je odnos estetskog i zelenog dizajna prilično sporan:\n- Zeleni dizajn je malo više od postavljanja vetrenjače na vrh solitera. Način na koji arhitektonska rekonstukcija može da utiče na postojeći dizajn, negativno ili pozitivno, kao i sve drugo, najviše zavisi od investitora, sposobnosti arhitekte, i, pre svega - budžeta.\nDok su zakoni i standardi nastajali i unapređivani tokom godina kako bi podigli održivu gradnju na viši nivo kod svakog novosagrađenog objekta, postojeći objekti su ostajali u praznom prostoru negde između, bez dostupnih fondova uz čiju pomoć bi mogla da bude povećana njihova energetska efikasnost.\nInvesticija u Empire State Building zato predstavlja novi trend u rekonstrukcijama. Još jedan dobar primer je i kalifonijski Akcioni plan za zelenu gradnju (Green Building Action Plan). Prema njemu sve postojeće javne zgrade površine preko 50.000 kvadratnih stopa (4.654m2) moraju imati LEED-EB sertifikat (uz dodatak sertifikata Energy Star od najmanje 75, ili ekvivalentne vrednosti po CEC-u), najkasnije do 2015. godine.\nZelene investicije su u porastu, u to nema sumnje, sa procenom USGBC-a da će do 2010. godine u SAD obrt na tržištu zelene arhitekture i zgrada dostići 60 milijardi dolara, sa svega 7 milijardi iz 2005. godine.\nAli ovaj poslednji trend ulaganja u postojeće zgrade otvara nove izazove za arhitektonsku struku, i veliku poslovnu priliku.\nKako bilo, Klerks insistira na moralnim pitanjima koje nosi građevinska industrija:\n- Mislim da svi učesnici imaju svoj deo odgovornosti za održivost i potreban je sveobuhvatan pristup.\nZelene rekonstrukcije uopšte zahtevaju dugoročno gledanje na stvari, zbog čega vlasnici objekata jesu zainteresovani i otvoreni za saradnju sa stručnjacima.\nZato zelena gradnja predstavlja više od rešavanja troškova za vlasnike, već predstavlja opšte dobro. Ne mislim da je pitanje: estetika ili zelena, ili obrnuto, ali jeste zadatak arhitekata da sprovedu sve ove planove u odgovarajući dizajn.\nJoš informacija o zelenoj rekonstrukciji Empire State Building-a možete pronaći i na ovom linku (4. jul 2009. godine): http://news.yahoo.com/s/ap/20090704/ap_on_bi_ge/us_signature_skyscrapers_efficiency\nNeboder u Holivudu obmotan žičarom


Povreda kolena – Dynamic Pro\nPovreda ligamenta kolena je, u poslednje vreme kod sportista, u porastu. U sportskoj literaturi odomaćio se termin sportsko koleno. Sveže povrede ligamentarnog aparata kolena u suštini predstavljaju teške distorzije kolena, koje ako se neadekvatno leče vremenom izazivaju teška oštećenja kinematike kolena Prema Bousqet-u pod teškom distorzijom kolena podrazumeva se: izolovana povreda LCA; izolovane povrede zadnjeg unutrašnjeg ugla ili popliteusa, izolovane povrede zadnjeg unutrašnjeg ugla sa dezinsercijom meniskusa i najmanje dve ili više povreda kapsulo ligamentarnog aparata kolena.\nKako povređujemo kolena ?\nPrekoračenja pozicije stabilnosti kolenog zgloba,\nZglob kolena predstavlja zglob po tipu šarke, zbog čega spada u grupu manje pokretnih zglobova. U zglobu kolena se obavljaju pokreti savijanja (fleksije) i opružanja (ekstenzije), a pri savijenom kolenu moguća je i spoljašnja i unutrašnja rotacija. Stabilizatori kolena se dele na pasivne (ligamenti kolena i meniskusi) i aktivne (mišići kolena).\nKod povreda ligamenta kolena u sportskomedicinskoj praksi po učestalosti na prvom mestu su kolateralni ligamenti, pa slede prednji ukršteni ligamenti i na kraju zadnji ukršteni ligamenti.\nKoje ligamente najčešće povređujemo ?\nPovreda-ligamamenta-kolena: a) Prvi stepen – to su distenzione povrede (elongacione distorzije) kod fudbalera i skijaša. Povreda je praćena oštrim bolom, ali sportista nastavlja sa sportskom aktivnošću. Za ovu povredu karakteristični su bolovi u toku noći i sportista ne može da spava, prisutnost palpatornog bola na kondilijarnim pripojima ligamenata (tkz. smučarska tačka). Bolna osetljivost se pojačava usled forsirane abdukcije potkolenice , a zglobni prostor je neosetljiv i bez znakova ligamentarne nestabilnosti.\nb) Drugi stepen – povrede ovog stepena odlikuju se delimičnim rascepom ligamenata (laceraciona distorzija) . Javlja se najčešće na medijalnom ligamentu i sa neposrednom pojavom otoka zbog prisutne hemoragije. Bolna osetljivost je najčešće na jednom od ligamentarnih pripoja , koja se pojačava laterizacijom potkolenice, naročito na spoljnu rotaciju u lakoj fleksiji. Nekad je izražena lateralna nestabilnost lakšeg stepena , ali ne kod ekstenzije , već kod fleksije od 10 stepeni , jer tada dolazi do relaksacije prednjeg ukrštenog ligamenta.\nc) Treći stepen – povrede ovog stepena su i najteže .To su najčešće rupturacione distorzije. U trenutku povređivanja sportista oseti žestok bol uz utisak da je iščešeno koleno. Pri pokušaju da nastavi sportsku aktivnost , sportista ima osećaj da će mu potkolenica skliznuti ispod femura prema unutrašnjem delu. Pojavljuje se otok , izražena palpatorna bolna osetljivost na gornjem ili donjem pripoju, a nekad i duž celog ligamenta. Zbog potpunog prekida ligamenta nema refleksnog spazma, a bol se pojačava na pokušaj lateralizacije potkolenice.\nKod nekih autora srećemo i četvrti stepen povrede ligamenata , gde pored povrede kolateralnog ligamenta dolazi i do povrede prednjeg ukrštenog ligamenta. Javlja se odmah otok i krvni izliv, kao i znaci lateralne nestabilnosti pri punoj ekstenziji.\nPrednji ukršteni ligament – (ligamentum cruciatum anterior) dug je oko 4 cm i zategnut je u punoj ekstenziji pri fleksiji od povrede ligamenta kolena 320 do 50 stepeni. Najčešće se povređuje sa medijalnim kolateralnim ligamentom i to najčešće u abdukciji, hiperekstenziji, hiperfleksiji i spoljašnjoj rotaciji. Prednja ukrštena veza se često prekida dejstvom posebnog mehanizma pri povredama medijalnog meniskusa, a u slučaju blokade kada se koleno forsirano ekstenzira preko interponiranog tkiva. Istegnuće ligamenta, a posebno prednjeg ukrštenog je česta sportska povreda. Njegov osnovni zadatak je da poveća stabilnost kolenog zgloba. Istegnuće ligamenta se relativno brzo rešava, dok naprsnuća sa sobom povlače i kidanje hrskavice kolena (meniskusa, najčešće medijalnog). Povreda nastaje usled jakog i silovitog udarca u koleno i iskretanja- kada je koleno savijeno i hiperekstenziji (kada je ispruženo). Ova povreda je česta u kontaktnim sportovima, u sportovima sa loptom, u zimskim sportovima, a ligament se može pokidati i nehotičnim saplitanjem i gaženjem fudbalske ili teniske lopte. Javlja se bol, otok i krv unutar kolena. Kretanje je ograničeno, javlja se ukočenost kolena. Koleno je nestabilno, a simptomi se mogu razviti za nekoliko sati. Ovo su najteže povrede za ovaj ekstremitet, jer ligamenti pojačavaju stabilnost kolenog zgloba, ali na žalost i česta pojava i najčešće se operativnim zahvatom završavaju\nZadnji ukršteni ligament – (ligamentum cruciatum posterior) je po sastavu čvršći od prednjeg ligamenta. Prilikom ekstenzije kolena zateže se zadnji deo, a prilikom fleksije prednji deo ligamenta. Pri spoljnoj rotaciji potkolenice zateže se zadnji deo, a pri unutrašnjoj rotaciji potkolenice pod tenzijom je ceo ligament. Povreda ovog ligamenta nastaje forsiranom spoljnom rotacijom femura sa fiksiranim stopalom i kolenom u fleksiji i adukciji. Povreda može nastati i forsiranim pomeranjem potkolenice unapred pri flektiranom položaju ili pri padu na flektorno koleno, kada sile deluju na gornji deo tibije. Povrede ukrštenih ligamenata prvog i drugog stepena mogu se prevideti jer simptomatologija nije jasna. Povrede trećeg stepena su praćene jačim bolom, nesposobnošću pokreta, otokom sa jasno izraženom nestabilnošću. Abdukcioni test sa otvaranjem medijalne pukotine zgloba u ekstenziji govori u prilog rupture prednje ukrštene veze , a dijagnoza se postavlja artrografskim ili artroskopskim nalazom.\nZadnji ligament – (ligamentum posterior) pojačava zadnju zglobnu čauru kolena i suprostavlja se silama hiperekstenzije (maksimalna zategnutost javlja se u ekstenziji) . U težim slučajevima ovi mehanizmi mogu uzrokovati avulzione prelome tibijalnih bodlji ili avulzione rupture ukrštenih ligamenata.\nLečenje svežih ligamentarnih povreda u akutnoj fazi je operativnim putem i to odmah, jer funkcionalni rezultati su mnogo bolji nego operativni zahvati kod hronične nestabilnosti.\nPreuzeto sa stranice: http://www.stetoskop.info/Povrede-ligamenta-kolena-3907-s13-content.html\n← Bol u stopalima\nPovreda skočnog zgloba →


Datum objave: 11.02.2016 13:41 | Autor: ti\nProizvođač/distributer Apple inc. sa adresom Apple Inc. I Infinite Loop. Cupertino, Kalifornija 95014, SAD, je dana 28.1.2016.godine, preko zastupnika, dostavio Tržišnoj inspekciji, obavještenje o opasnom proizvodu – dvokraki Apple AC zidni strujni adapter.\nRadi se o adapteru koji se povezuje sa Apple strujnim adapterom i koristi za punjenje MAC kompjutera I određenih iPad, iPod i iPhone uređaja.\nNamijenjeni su za upotrebu u zemljama kontinentalne Evrope sa tipom C kompatibilnih konfiguracija AC zidnih utikača, a isporučeni su sa Mac kompjuterima I određenim iPad, iPod i iPhone uređajima u periodu od 2003 do 2015.godine\nZbog podložnosti lomljenja, postoji rizik od strujnog udara, jer korisnik može doći u dodir sa djelovima pod naponom.\nObavještenje za potrošača\nPreko linka http://www.apple.com/support/ac-wallplug-adapter/ možete utvrditi da li je vaš adapter opasan proizvod. Ukoliko jeste, molimo vas da prestanete sa korišćenjem i vratite u trgovinu gdje ste ga kupili ili se obratite ovlašćenom uvozniku za Crnu Goru ICentar d.o.o, sa adresom ulica Radoja Dakića bb Podgorica. Zauzvrat ćete dobiti novi proizvod.


Mali: Prosječna plata biće 900, a penzija 430 evra – Borba\nNjemački analitičar: Naslednik Merkelove najpouzdaniji kandidat za poboljšanje odnosa…\nMali: Prosječna plata biće 900, a penzija 430 evra\n“Hoćemo da ostvarimo prosječnu platu od 900 evra, prosječnu penziju 430 evra, hoćemo da pružimo mladima šansu da ostvare svoje snove u Sbriji, da gradimo fabrike i dižemo kvalitet života. To može samo opcija pod brojem 1, zato dajmo glas za bolju budućnost, za izbornu listu Aleksandra Vučića”, rekao je sinoć Mali na Studiju B.\nSrbija je, kaže, postala zemlja u kojoj svako dobija šansu da se zaposli, a to upravo omogućvaju domaće i strane fabrike i investicije. Naglasio je da je država pomogla privredi u uslovima pandemije korona virusa, a da ćemo do kraja godine ostati broj jedan u Evropi po rastu.\n“U prvom kvartalu ove godine imali smo rast od pet odsto. Hoćemo da zadržimo broj jedan i da budemo zemlja sa najvećom stopom rasta”, poručio je Mali.\nPored mera podrške privredi i 100 evra pomoći države svakom punoljetnom građaninu Srbije, Mali je rekao da se izašlo sa novim mjerama kako bi se doprinijelo da mladi nađu posao.\npiše Luka Radonjić: Jeste, srpska je!\nDamjanović: Veći teret da podnesu oni sa visokim platama\nU Srbiji preminule 22 osobe, još 1.393 nova slučaja koronavirusa\nČuj, 900 i 430, pa daj da guxzimo i zečice playboya, koji telac.


Putin uvjeren u još jednu pobjedu na predsjedničkim izborima - Index.ba\nPutin uvjeren u još jednu pobjedu na predsjedničkim izborima\nRuski predsjednik Vladimir Putin uvjeren da će ponovno pobijediti na predsjedničkim izborima 18. marta, obećao je danas sjajne pobjede Rusiji na predizbornom mitingu u Moskvi, gdje se okupilo oko 100.000 njegovih pristalica.\n“Želimo da naša zemlja sjaji i da bude okrenuta ka budućnosti, našoj djeci i unucima… Uradit ćemo sve što možemo da ih učinimo sretnim”, rekao je Putin i dodao da se to “radi da bi u narednim decenijama 21. vijeka Rusija obilježila sjajne pobjede”.\nNa bini su pored Putina bili olimpijski sportisti, muzičke zvijezde i astronauti da bi podržali predsjednika koji Rusijom vlada gotovo dvije decenije i želi tu ostati do 2024. godine i to nakon 18. marta, kada očekuje pobjedu na izborima.\n„Svi koji su danas ovdje došli su za snažnu Rusiju. Želim da pozdravim ne samo one u centru Moskve nego i naše pristalice širom naše ogromne zemlje. To su stotine, hiljade, milioni ljudi! Osjećamo takvu bliskost s njima, jer zajedno smo tim!“, kazao je Putin.\nPrije dva dana u govoru u parlamentu istakao je značaj naoružanja, nabrajajući posljednja oružja visoke tehnologije Rusije, ali uvjeravajući da to nikome ne predstavlja prijetnju. Američka administracija je odmah optužila Rusiju da direktno krši međunarodne sporazume o toj oblasti, dok je nekoliko zapadnih analitičara ocijenilo da se radi o objavi Hladnog rata i trci u naoružanju na šta je Putin u intervjuu za NBC rekao.\n„Moje mišljenje je da pojedinci koji su rekli da je počeo novi hladni rat nisu ustvari analitičari. Oni se bave propagandom. Ako se govori o trci u naoružanju, onda je trka počela onog trenutka kada su se SAD odlučile za Sporazum o antibalističkim raketama“, rekao je Putin.\nPročitajte: Putin: Neredi u Kazahstanu su čin agresije i pokušaj vanjskog miješanja\nVojno jačanje Rusije je Putinova glavna poruka posljednjih godina, otkad su pad cijene nafte i američko-evropske sankcije ostavile svoj danak na rusku ekonomiju te negirale Putinovo obećanje o dobrom životnom standardu za prosječnog ruskog građanina.\nPrethodni članakŽeljko Komšić: Postoji veliki pritisak da se ova zemlja podijeli\nNaredni članakBiH prva u Evropi po broju smrtnih slučajeva zbog zagađenosti zraka


ŠTA RADITI OVE NEDELJE U BEOGRADU? (18.4-23.4) - blog | rentastan apartmani Beograd\nŠTA RADITI OVE NEDELJE U BEOGRADU? (18.4-23.4)\nIako nam vremenska prognoza predviđa nešto hladnije dane od uobičajenih za ovo doba godine, ove nedelje u Beogradu možete uživati u kulturi, zabavi i sportu. Centralna manifestacija, maraton, će se održati u subotu na ulicama Beograda. Do tada, razmotrite naše predloge i odaberite izlazak po svojoj meri…\nGudači Svetog Đorđa u Ruskom domu\nKoncert Gudača Svetog Đorđa zakazan je za 18. april u Ruskom domu u Beogradu. Kao solisti će nastupiti violinista Orfej Simić iz Austrije i pijaniskinja Maja Kastratović iz Slovenije. Na programu su dela Zorana Erića, Mendelsona i Šostakoviča. Ovo je repriza njihovog nastupa u Villahu, iz februara ove godine, u kojoj obeležavaju 25 godina od osnivanja ansambla.\nManifestacija “Grčki dani u Beogradu” počeće 20. aprila gostovanjem atinskog Benaki muzeja u beogradskom Etnografskom muzeju. Završiće se izložbom “Sveta Gora: Po liku fotografskog pogleda”, kojom će se Centar Svete Gore Atonske predstaviti 29. aprila u Kripti Hrama Svetog Save na Vračaru. Između ova dva događaja Beograđane očekuju projekcije dokumentarnih filmova, koncerti, izložbe, predavanja modna revija, balet “Grk Zorba” u uzvođenju Srpskog narodnog pozorišta iz Novog Sada.\nEksponati atinskog Muzeja kikladske umetnosti, koji je prošle godine proslavio tri decenije rada, biće izloženi 21. aprila u Skupštini grada Beograda. Ovaj muzej, posvećen izučavanju i promociji egejske i kiparske antičke kulture, posebno kikladske nastale u trećem milenijumu pre Hrista, osnovali su Nikola i Doli Goulandris. Izložba poštanskih markica Grčke pošte pod nazivom “Mozaik kulture” 28. aprila otvara se u PTT muzeju u Ulici Majke Jevrosime broj 13. Gudački kvartet Atinskog državnog orkestra 23. aprila nastupa na sceni “Raša Plaović” Narodnog pozorišta sa delima grčkih kompozitora Nikosa Skalkotasa i Mikisa Teodorakisa. Krfska filharmonija će dva dana kasnije održati “pokretni koncert” kroz Knez Mihailovu ulicu i Kalemegdanski park.\nFotografije Klavdija Slubana o ljudima u zatvoru\nIzložba fotografija East to East Klavdija Slubana biće postavljena od 18. aprila, do 22. maja u Francuskom institutu u Beogradu.\nFrancuski fotograf slovenačkog porekla Klavdij Sluban dobitnik je nagrade EPAP (European Publishers Award for Photography) 2009, a njegova knjiga “Transsiberijades” objavljena je simultano na šest jezika u šest evropskih zemalja. Više od dve decenije Sluban fotografiše i maloletnike u zatvorima, gde priređuje i radionice fotografije, radi u zatvorima u Francuskoj, u Sloveniji i Srbiji (Kruševcu i Valjevu), Ukrajini, Gruziji, Moldaviji, Letoniji, Rusiji, kao i u centralnoj Americi i Brazilu. Upoznat je sa zatvorskim prostorima i druži se sa zatočenicima, te u svojim delima govori o problemu zatvorenog prostora i skučenog horizonta.\nFrancuski institut u Srbiji priredio je 2003. godine izložbu njegovih dela u Beogradu, a ovoga puta je organizuje u saradnji sa Kulturnim centrom Beograda, a u okviru Beogradskog meseca fotografije.\nJubilarni 30. Beogradski maraton\nJubilarni 30. Beogradski maraton održaće se u subotu 22. aprila 2017. i biće najbolji i najmasovniji u svojoj dugogodišnjoj istoriji. Već sada, prijavljeni su učesnici maratonske i polumaratonske trke iz 58 zemalja sveta sa svih kontinenata. Očekuje se rekordnih 8000 učesnika, izvanredna promocija Beograda i Srbije u svetu i dobra zabava. Učesnike ove godine očekuje i nova trasa maratona – preko Mosta na Adi.\nPre početka, u prostoru Mikser House najavljeno je “zagrevanje”, Warm Up Milonga Inspiración, u utorak 18. aprila od 21 čas, kada će nastupiti i DJ Matteo Manferdini. Cena ulaznice je 250 dinara. Sutradan, Beogradski tango susret i zvanično počinje. Tango će se plesati na tri lokacije – u Mikser House-u, Teatru 78 (Resavska 78) i Studentskom kulturnom centru, gde će se održavati radionice. Organizatori najavljuju 12 milongi (plesnih večeri), tango kafe, noćni ples…\nPrevious Post ŠTA RADITI OVE NEDELJE U BEOGRADU? (10.4-17.4)\nNext Post ŠTA RADITI OVE NEDELJE U BEOGRADU? (24.4-2.5)


Izvor: SrbijaDanas.com, 28.Feb.2021, 14:26\nNekoliko nemačkih saveznih država zatražilo je da se neiskorišćene AstraZeneka vakcine daju mlađima od 64 godine\nNemačko ministarstvo zdravstva je saopštilo ranije da je potrošeno svega 15 odsto zaliha vakcine AstraZeneka, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << čime su se potvrdila strahovanja da su Nemci selektivni prema vakcinama što usporava proces imunizacije, preneo je Rojters.\nU Nemačkoj se pre svih vakcinišu stariji građani, ali vlada je preporučila da se vakcine kompanije AstraZeneka daju samo populaciji starosne dobi do 18 do 64 godine iako je regulatorno telo EU ovu vakcinu ocenilo kao bezbednu za sve.\nPremijeri država Baden Virtemberg, Bavarija i Saksonija potvrdili su da se vakcine namenjene starijima ne iskorišćavaju i zatražili da se lista prioriteta ublaži kako bi se mlađim ljudima omogućilo da budu vakcinisani preparatom AstraZeneka.


Nije uvek bezazlen: Kašalj maskira ovih 6 opakih bolesti!\nPrati vas uporno suvo kašljucanje, obavili ste sve standardne nalaze i lekari nisu pronašli uzrok vašeg problema? Proverite stanje štitne žlezde\n03.02.2016. - 18:14h 13:28h Autor: Zadovoljna.hr\nMnogi ljudi nisu skloni pravovremenom odlasku kod doktora i ignorišu simptome ozbiljnih bolesti. Kašalj je jedan od tih simptoma, a njegovo trajanje može lako da vam otkrije o kakvom se problemu zapravo radi.\nObavezan je pratilac ovih 6 stanja, a u mnogim slučajevima maskira teške zdravstvene probleme:\n1. Prehlada ili grip - 1 do 2 nedelje\nKlasični produktivni kašalj popraćen curenjem nosa, upalom grla, glavoboljom, kijanjem i temperaturom najčešće je posledica prehlade ili gripa.\n2. Bronhitis - do nekoliko nedelja\nKratak i isprekidan kašalj koji se teško smiruje jedan je od znakova bronhitisa. Započinje blago, pa često nemate osećaj da je u pitanju teža bolest poput bronhitisa nego samo prehlada, ali nakon nekog vremena razvija se u težak i bolan kašalj, popraćen iskašljavanjem sluzi u različitim bojama, od smeđe do zelene i žute. Obavezno posetite doktora kako biste ustanovili da li je bronhitis uzrokovan bakterijskom infekcijom, jer će vam u tom slučaju biti potrebno lečenje antibiotikom.\n3. Upala pluća - do mesec dana\nKada se naša pluća inficiraju zbog virusa, bakterija ili gljivica, javlja se jak kašalj, specifičan zbog toga što je propraćen otežanim disanjem, odnosno kratkoćom daha. Ako uz to iskašljavate bezbojnu sluz, osećate se jako umorno i imate laganu temperaturu, velika je verovatnoća da ste dobili upalu pluća i zato što pre posetite doktora.\n4. Astma - hronični kašalj\nKod astme se sužavaju disajni putevi usled upale, pa osoba teško diše, oseća stezanje u grudima i takozvano "zviždanje" u plućima, propraćeno napadima suvog kašlja. Pluća imaju bolji protok vazduha tokom dana i kasnog popodneva, pa do ovakvog kašlja dolazi ujutro, uveče ili tokom noći.\n5. Gastroezofagealni refluks - hronični kašalj\nKiseline koje iz našeg želuca odlaze u jednjak mogu biti okidač za suvi kašalj. To se često događa nakon velikog obroka ili kada prilegnete, jer tada kiseline slobodnije putuju. Ako i kod sebe primetite povezanost želudačnih problema sa kašljem, obratite se doktoru jer možda imate problem sa refluksom i pripazite na hranu koju jedete pre spavanja, jer ga ona pogoršava.\n6. Bolest štitne žlezde - hronični kašalj\nPrati vas uporno suvo kašljucanje, obavili ste sve standardne nalaze i lekari nisu pronašli uzrok vašeg problema? Proverite stanje štitne žlezde, jer je kašalj jedan od čestih simptoma problema sa ovom važnom žlezdom, naročito ako je propraćen osećajem stezanja, bola u grlu ili gušenja.\nKašaljBolestiŠtitna žlezdagastroezofagealni refluksUpala plućaBronhitisPrehladaGripAstmazdravlje


Drugi dan ReFoto radionice "Izložba u nastajanju" - Refoto\nDrugi dan ReFoto radionice “Izložba u nastajanju”\n26.12.2013 by Milica Mrvić Leave a comment\nUčesnici drugog dana ReFoto radionice “Izložba u nastajanju” , Ivana Todorović, Boris Kočiš i Aleksandar Kristijan Stojanović imali su zadatak da fotografišu kostime ptica studentkinja Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu – Odseka Kostim / Modul Scenski kostim Sofije Jovandić, Vanje Đurović i Katarine Despotović. U pravom tropskom ambijentu učesnici su fotografisali sa profesionalnom foto opremom koju je obezbedila firma Refot B, a uz mentorstvo Milana Živkovića i Milice Mrvić.\nKostime su nosili modeli Modnog studija Click koji je za potrebe oba dana radionice obezbedio i šminku ( Ana Lazarević i Marija Tomić, Loreal) i frizuru (Bojan Nastasić).\nPosetioci oba dana mogli su da prisustvuju celom procesu snimanja od pripreme seta, modela, samog fotografisanja i obrade fotografija. Fotografije svakog učesnika su nakon obrade odmah puštane u štamu na Epsonovom ploteru koji je obezbedila firma Perollo i direktno iz štampe postavljane na zid Galerije Artget.\nRadionica je deo Sajma fotografije u oranizaciji Kulturnog centra Beograda koji traje do 28. decembra, a detaljan program pogledajte u najavi koju smo prethodno objavili.\nRezultat radionice je izložba od 12 fotografija učesnika koja traje do kraja Sajma fotografije, subote 28. decembra. Ovom prilikom vas pozivamo da do subote posetite Galeriju Artget i pogledate kako su se naši polaznici snašli, a do tada uživajte u atmosferi iza scene sa jučerašnjeg snimanja.\nAuthor: Milica Mrvić\nAleksandar StojanovićArtgetBoris KocisFakultet primenjenih umetnostiIvana TodorovicKulturni centar BeogradaModni studio ClickNaslovnaReFotoReFoto citaoci\nFotografije učesnika ReFoto radionice ”Izložba u nastajanju”\nOn-line fototeka Muzeja istorije Jugoslavije\nFinale konkursa 100 naj\nKONKURS ZA NOVE TALENTE 2020.\nDodeljene nagrade na 23. Videomedeji\nRevolucija: UPOZNAJTE NIKKOR Z 58MM f/0.95 S NOCT\nFOTOAPARAT BEZ OGLEDALA Z 50 DX FORMATA I PRVI NIKKOR Z DX OBJEKTIVI PRIDRUŽUJU SE NIKON Z PORODICI\nPDP XI – APSORPCIJA 2019 Sutra počinje najveće izdanje PDP konferencije do sada!\nSUTRA POČINJE 23. MEĐUNARODNI VIDEO FESTIVAL VIDEOMEDEJA Od 10. do 12. oktobra 2019. godine\nKako je bilo na otvaranju Oktobarskog likovnog salona\nFotosofia day u Zagrebu\nPozivamo vas na 33. oktobarski likovni salon u Kovinu


Izvor: Beta, 08.Nov.2019, 20:05\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da očekuje da Vlada Albanije osudi izjavu svog vršioca dužnosti ministra spoljnih poslova Genta Cakaja da je Srbija odgovorna za ubistvo više od 12.000 Albanaca, masovnu deportaciju više od milion ljudi i milione dolara štete tokom sukoba na Kosovu."Reč je o najgrubljem falsifikatu dogadjaja na Kosovu i Metohiji tokom devedesetih godina prošlog veka, zbog čega očekujem i izvinjenje Vlade Albanije", naveo je Dačić, prenelo je njegovo ministarstvo.Dačić je rekao da je Cakaj 7. novembra kazao i da zločini koje je pomenuo "nisu bili pojedinačni slučajevi, već direktno sponzorisani od srpske države", kao i da je "optužio Srbiju da ima kriminalnu prošlost" jer su "tadašnji političari i članovi paramilitarnih grupa na čelu današnje Srbije"."Izjava Genta Cakaja ni na koji način ne doprinosi dobrosusedskim odnosima Srbije i Albanije i direktno je u suprotnosti sa nastojanjima rukovodstva Srbije da unapredjuje dobrosusedske odnose s Albanijom i na taj način doprinese stabilnosti i razvoju čitavog regiona", dodao je Dačić.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da očekuje da Vlada Albanije osudi izjavu svog vršioca dužnosti ministra spoljnih poslova Genta Cakaja da je Srbija odgovorna za ubistvo više od 12.000 Albanaca, masovnu deportaciju više od milion ljudi i milione dolara štete tokom...


Ispod streje dedine kolibe - Slobodanka Rakić Šefer - Online knji\nKnjiga Ispod streje dedine kolibe nosi sobom jedan poseban stilizovani realizam sa patinom prošlih dana u kojoj se kroz svako lice i svaki oblik, suštinske rituale seoskog života, vašare i slave, narodnu umetnost i kulinarstvo... prepoznaje oblik i odlomak nečega što izvire iz kontinuiteta trajanja, bogate srpske istorije, mitologije, pejzaža, seoskog života i svega onoga što nas je godinama određivalo kao narod i kao integralni deo centralnih kulturnih tokova.\n„To ja sanjam budnim okom” naziv je izložbe slika Slobodanke Rakić-Šefer koja će biti otvorena u sredu, 6. decembra u Galeriji ULUS-a u Beogradu. U okviru izložbe 13. decembra biće održana promocija njene knjige „Ispod streje dedine kolibe”.\nSlika „Pesnička sofra” (ulje na platnu 60 x 60) Slobodanke Rakić-Šefer uručena je na nedavno završenom 11. jugoslovenskom pozorišnom festivalu u Užicu Danijelu Husti, dobitniku nagrade „Avdo Mujčinović”, za najboljeg mladog glumca koju dodeljuje list „Politika”.\nSlobodanka Rakić-Šefer priredila je do sada blizu 80 samostalnih izložbi, učestvovala je na nekoliko stotina kolektivnih likovnih smotri kod nas i u inostranstvu. Dobitnik je i više nagrada za slikarstvo.\n– U protekloj godini radila sam mnogo. Najpre je u martu izašla moja knjiga „Ispod streje dedine kolibe” sa kojom sam se godinama mučila oko štampe i koja je tek nedavno uz pomoć Ministarstva kulture ugledala svetlost dana, a štampao je grafički atelje „Dereta”. U pitanju su priče iz detinjstva bez ulepšavanja i nadogradnje, iskrena ispovest o najranijem detinjstvu provedenom u Mačvi, koje je formiralo moju ličnost i trajno odredilo moju umetnost.\nU knjizi se sa dečjim divljenjem podsećam na sve one starinske običaje i seoski život pun prirodne lepote i paganske pobožnosti. Slave, preslave, vašari, prela, samo su neka ključna mesta koja su krasila seoski život u Mačvi – kaže Slobodanka Rakić-Šefer.\nNemam nameru, dodaje naša sagovornica, da odlutam u svet književnosti, jer život je kratak, a želim još mnogo toga da odsanjam na likovnom planu.\nPoznata slikarka nedavno je sa kolegama Brankom Miljušem, Banetom Markovićem, Goranom Mitrovićem i Dragoslavom Živkovićem otvorila Kulturni centar Srbije u Parizu.\n– To je prostor koji sam doživela kao mogućnost da se svaki pravi stvaralac u njemu predstavi. Međutim, obaveza je svakog budućeg direktora da vrati ugled centra kakav je imao pre dve decenije i tek tada će biti rezultata. Meni lično javilo se nekoliko naših ljudi k oji su davno emigrirali iz zemlje i koji su tek sada počeli da ulaze u naš centar, ali se još ne usuđuju da dođu u zemlju. Zapravo, njih je ganula simbolika sa mojih slika i imali su želju da pričaju sa mnom. Imam utisak da sam jednog i nagovorila da posle pet decenija konačno dođe kući, u domovinu – kaže slikarka.\nSlike koje Slobodanka Rakić-Šefer stvara poslednjih godina nose istinsku strast za bojom. Autorka napominje da su najdirektnije vezane za detinjstvo i kao da su se slike i knjiga na najprirodniji način, posle tri decenije, spojile u jednu tačku.\n– Ove slike su detinjstvo koje i dalje sanjam, zato se izložba i zove „To ja sanjam budnim okom”. Vek u kojem živimo trebalo bi da bude vek progresa, ali kako vidimo, on se pretvorio u vek histerije. Ljudi su postali nesrećni i automatizovani. U trci za egzistencijom sve više gubimo sebe i nemamo više ni za šta vremena. Zato sam ove slike posvetila i sebi i drugima, kao upozorenje, kao lek da osvetlimo naše podsvesne delove i da svaki dan nađemo neka zadovoljstva. U slikama sam namerno svesno potražila kontinuitet sa prošlošću sa arhetipovima koji su prepoznatljivi na našim ikonama, freskama, narodnoj ornamentici i graditeljstvu, ćilimima... – kaže Slobodanka Rakić-Šefer.\nGenerated: 14.58.35TRU CHACHE


Zasto onolike piramide na satu bilo bi dobro da autor pojasni simboliku da neko greskom ne pomisli da je i on u klubu satanista koji su doduse ukrali mnoge simbole iz raznih perioda i civilizacija krijuci se iza njih i stvarajuci privid kako su oni nesto bitni u dugom vremenskom periodu i kako oni bastine te simbole koji pripadaju drugima casnim i postenim a ne njima. Mislim na masone i slicne organizacije koje su mnogo mladje nego sto pokusavaju da se predstave jer kod njih je sve laz prevara manipulacija i skrivanje posto su u sustini sluge satanine i nemaju ni vrednost ni hrabrost samo laz i manipulaciju spletkarenje i izopacenost zato se i kriju i prave famu kao oni su nesto posebni u stvri su samo olos koji koristi bezvredni novac za zlodela a prave vrednosti i ne poznaju zato i nisu vernici vec satanisti.\n18 Septembar 2018, 11:12


Stari Niš kad je bio malo mladji! - Page 3 - Lokal-patriotizam i dijaspora - Parapsihopatologija™\nStari Niš kad je bio malo mladji!\nNovember 17, 2017 in Lokal-patriotizam i dijaspora\nJa nekad imam utisak kao da su te posleratne arhitekte mrzele te gradove u kojima su gradile, pa su tako namerno htele da ih unakaze\nRadili su to i pre. Npr. palata Zora (zgrada gde je ranije bila američka čitaonica a danas institut Servantes) je pre rata izgubila jedan sprat i ukrase.\nNesh 52 posts\npbg12345 3 posts\nW.F.C. 2 posts\nRedrooster 2 posts\n1917. godina, Saborna crkva i desno mali hram Crkva Sv. Arhanđela Mihaila.\nPrvi svetski rat, pijaca - levo je ulica Obilicev venac, a na mestu pijace danas se nalazi benzinska pupma.\nPrvi svetski rat, pogled iz pravca danasnjeg Trga kralja Aleksandra prema Ulici kneginje Ljubice. Na sredini slike, na uglu sa današnjom Ulicom Nikole Pašića (preko puta danasnje zgrade Armije) za vreme okupacije nalazio se Nemački vojnički dom.\nEdited January 6, 2018 by Nesh\nPrvi svetski rat, Nemacki vojnicki dom (ugao danasnjih ulica Nikole Pasica i kneginje Ljubice, preko puta Armije).\nPrvi svetski rat, Ulica Dvorska, danas Ulica 7. jula. Levo je park preko puta danasnje Gradske kuce, desno se danas nalaze Gradska kuca i hotel Park.\nPrvi svetski rat, unutrasnjost Tvrdjave, pogled iz pravca Stambol kapije.\nPrvi svetski rat, ugao Lesjaninove i Kneginje LJubice, zgrada gradjena oko 1905. za potrebe Niske banke, danas obnovljena, videcemo sta ce biti namena.\nIsta zgrada, pogled prema Trgu kralja Milana, s desne strane se vidi Islam-agina dzamija.\n25 minutes ago, Nesh said:\nOvaj deo grada ni danas ne izgleda loše. Gradska kuća lepo izgleda, levo do Nišave je ostao park, duž ulice je ostao drvored a da se niko nije vezivao za drveće, a kvart počev od kuća koje se vide u dnu fotografije, omeđen Nišavom sa jedne i saobraćajnicama sa druge strane oduvek mi je bio jedan od lepših.\nEdited January 6, 2018 by Ras\nNa danasnji dan, pre 140 godina:\nСрпска војска на челу са кнезом Миланом улази у ослобођени Ниш, илустрација Феликса Каница објављена у великом ислустрованом календару „Орао“ (1879).\nБорбе за ослобођење Ниша отпочеле су средином децембра 1877. године, када су Ибарска, Моравска и Дунавска дивизија прешле српско-турску границу и заузеле положаје северо-западно од града, приближивши му се на пет до осам километара. Ибарска дивизија је продрла и јужније и пресекла везу између Ниша и Лесковца. Потом је српска војска освојоила Пирот и Белу Паланку, онемогућивши везу турског гарнизона у Нишу са трупама у Софији и избила на планину Селичевицу затворивши обруч око Ниша и са јужне стране. Укупне српске снаге имале су 15.000 војника и 102 топа, а турске 5.000 војника и 267 топова.\nEdited January 11, 2018 by Nesh\nMoram da priznam da sam uživao u slikama. Šta sam navrh toga još (dobroga) mogao da kažem, bolje ne.\nLevo je danasnja ulica Nikole Pasica (pogled prema "Opstini"), desno Kazandzijsko sokace (zvanicno Kopitareva ulica), slikano oko 1920. godine.\nKazandzijsko sokace 70tih:\nO nazivima niskih naselja:\nKako su niški krajevi dobili imena\nNiš je zbog zanimljivih naziva svojih naselja i njihovog položaja, u internom žargonu nazvan Titanik. I stvarno, kad se pogleda iz pravca Niške Banje prema centru, grad počinje naseljem pod nazivom Brzi brod, a završava se na Ledenoj steni. Miodrag Anđelković Daja, niški akademski slikar i hroničar, kaže\nda Brzih brodova ima mnogo u Slavoniji, a zapravo označavaju mesto gde se najbrže reka može preći jer je na tom mestu najplića. Niški Brzi brod je, zaista, s jedne strane opasan Nišavom, a na jednom mestu meštani ovog dela potvrđuju i to da se kod visećeg mosta odvajkada prelazila\n“Ledena stena je dobila ime po tome što je tamo nekada bila gradska ledara, a proizvodnja leda je bila smeštena baš u tom delu Niša jer je izuzetno podložan udarima vetra. Često se ljudi pitaju za značenje imena naselja Broj 6. Tu je bila šesta karaula Nemaca u Drugom svetskom ratu gde su se čuvali mostovi od diverzanata, pa otud i ime. Na sadašnjem Kalač brdu su se nekada sukale sablje. Kalač na turskom jeziku znači sablja. Zanimljivo je da su baš na tom mestu Srbi probili bedem Turaka 1878. godine kada smo se oslobodili. U Šinter-mali je bila nekadašnja kafilerija, a na Trošarini se naplaćivao ulaz u grad”, objašnjava Anđelković.\nNiško naselje Delijski vis nije dobilo ime po navijačima Crvene zvezde već po tome što su na tom mestu Turci ubijali učene i važnije Srbe iz Niša i okoline. Naselje Crvena zvezda takođe nema veze s navijanjem, ako se izuzme stadion ZFK Mašinac koji se tamo nalazi. To je jedno od novih naselja odakle se pruža sjajan vidik na Niš.\nKrive livade na sadašnjem delu Bulevara Nemanjića dobile su naziv po utrinama koje su bile ukrivo parcelisane. Beograd-mala nosi ime po kapiji na Tvrđavi koja gleda ka Beogradu, pa tako postoji i Stambol (Istambul) kapija. U naselju Duvanište se sadio duvan, a Kovanluk je bio pčelarski kraj. Interesantna značenja imaju nazivi naselja Jagodin-mala, Crni put, Durlan, Šećer-mala, Bubanj\n“Jagodin-mala se ne nalazi na putu za Jagodinu, a ipak je po tom gradu dobila ime. Turski poreski sistem je jedan od najboljih u istoriji. Nišlije koje su tamo nekada živele nisu bile baš redovni poreski obveznici pa su ih zato Turci iselili i poslali u nekadašnji Tatar pazar u Bugarskoj, a na njihova imanja su dovedeni Jagodinci. Slično se dogodilo i sa današnjim Matejevcem na čije su mesto nekada dovedeni meštani sela Matevce iz Kumanovskog sreza”, objašnjava Anđelković.\nOn kaže da je Šećer-mala dobila naziv po tome što na turskom jeziku šećer znači nešto toplo. Mada se ovo, jedno od najlepših niških naselja, naziva I Gospodin-mala.\nNa Crnom putu je bila prva železnička radionica za servisiranje vozova I lokomotiva u Srbiji. Mnogo je bilo blata u tom kraju grada pa je na putu do radionice prosipana šljaka od uglja tako da je staza bila skroz crna. Kada je svojevremeno Mehmed, direktor turskog arhiva, prvi put došao u Niš pitao je\nzašto se jedan od lepših delova Niša zove Durlan kada na turskom tako nazivaju đubrište. Čalije na tom jeziku označavaju gusto trnje kojim su nekada Nišlije znale da opasu obore ovaca.\n“Jorgovan -mala. U tom kraju su nekada bili velelepni ružičnjaci koje su zalivale lepe gospođice. Od Ureda (najveća raskrsnica u centru grada) do Hipi doline (korzo sedamdesetih godina), nije moglo da se prođe Ulicom Svetozara Markovića, a da se ne očešete o neki jorgovan, zato se ceo taj kraj sada naziva Jorgovan-mala. Niš je bio grad ove lepe biljke. Bubanj je dobio ime po čistoj srpskoj reci. Na Bubnju je nekada postajalo takozvano guvno, vršalica za žito. Konji su išli u krug i mleli žito. To je podsećalo na bubanj i zato je naselje tako i dobilo naziv. Naselje Markovo kale bilo je odbrambeni bedem, a deo grada Crveni pevac dobio je ime po limaru koji je na tom mestu imao radionicu, a kao vetrokaz je postavio pevca ofarbanog u crvenu boju”, priča Anđelković.\nU sadašnjem naselju Rasadnik nekada se prodavao najbolji rasad cveća i drugog bilja, kao i na mestu koje se danas zove Devet borova. Današnji Stočni trg nekada je bio takozvani at pazar, ali i običan buvljak. Kada se pođe od današnjeg Trga kralja Aleksandra prema Železničkoj stanici dođe se do dela grada koji se naziva Kičevo, ali ne samo po nazivu dragstora koji je tu nekada postojao, već po Makedoncima koji su se nekada doselili i tu držali ascinice (narodne kuhinje ili kafane s ukusnom hranom).\nNajlepši park u Nišu, Čair, dobio je ime po turskoj recči koja označava livadu, a Ada Ženeva zbog najlepšeg krajolika u gradskom toku Nišave koji podseća na jezero u istoimenom švajcarskom gradu. Apelovac je ime zasluzio po Jozefu Apelu koji je na tom mestu otvorio prvu pivaru u južnoj Srbiji.\n“Palilulu ima svako veće naselje u Srbiji, pa tako i Niš. Turske kasabe su se gradile od japija, drvenih greda, pa je postojala opasnost od požara. Zato se samo u jedno vreme na mestu današnje Palilule mogla pusiti lula. Margeru je nadenut taj naziv po kafani gde je gazda markirao pića, pa je od termina marker vremenom nastao Marger”, objašnjava Anđelković\nNiš ima i ono sto možda niko u Srbiji nema - Beverli hils. To je ekskluzivno naselje koje je zbog stila gradnje i visoke cene kvadrata nazvano i Deviznim naseljem II. Zanimljivo je da je Stara železnička kolonija do pre desetak godina izgledala ruinirano dok je sada jedno od “najveselijih“ delova grada jer je svaka zgrada nadograđena, renovirana i ofarbana različitim bojama. A u knjizi o naselju Komren, autora Marjana Radakovića saznajemo da je ovo naselje dobilo naziv po istoimenom vizantijskom bogu.\nPantelej je dobio naziv po crkvi posvećenoj Svetom Pantelejmonu. Sadašnja crkva je podignuta 1878. godine od priloga srpskih porodica odmah po oslobođenju Niša od Turaka. Stotinak metara iznad postojećeg hrama nalaze se ostaci prvobitne crkve koju je podigao Stefan Nemanja, a bila je posvećena Sv. Vračima, Kozmi i Damjanu, koji su takođe kao i Sv. Pantelejmon, bili lekari. Ispred crkve Sv. Pantelejmona postoji visoki zvonik iz 1928. dar kralja Aleksandra I Karađorđevića. U samoj crkvi, bočno, nalaze se paraklisi Sv. Petke i Sv. Jevanđeliste Marka. Na zidovima je sačuvano nekoliko fresaka iz 1910. godine mada ima i ostataka živopisa iz perioda gradnje. Postojeći ikonostas izgrađen je 1905. u tri zone i deluje impozantno. Oko crkve postoji nekoliko izvora za koje se veruje da su sveti i čudotvorni. Ova crkva u narodu poznata kao Pantelejska, zabeležena je u istoriji po jednom važnom događaju. Naime, ovde su se 27.7.1189.g. sastali Stefan Nemanja i nemački car Fridrih Barbarosa koji je vodio Krstaše u pohod na Jerusalim. Ostao je dokument koji je Stefan Nemanja potpisao, a Barbarosa na njemu ostavio otisak palca.


OVO SU NAJPOPULARNIJA BH. JELA I MJESTA GDJE IH JESTI: SMOKVARA, ĆEVAPI I JAPRAK | Hayat.ba\nOVO SU NAJPOPULARNIJA BH. JELA I MJESTA GDJE IH JESTI: SMOKVARA, ĆEVAPI I JAPRAK\nKoja su tradicionalna bosansko-hercegovačka jela i u kojim dijelovima zemlje se preporučuje da se probaju?\nOdgovor na ova pitanja daje TasteAtlas, atlas lokalne hrane, a usput donosi i vrlo zanimljivu ilustraciju.\nKada je riječ o najpopularnijim jelima, lista nije iznenađujuća.\nTu su ćevapi, burek, sač, sarma, tufahija, japrak, ali i bosanski lonac, sarajevski ćevapi, buranija, zeljanica, kadaif i popara.\nA na listi najpopularnijih bh. proizvoda su (naravno) – suho meso, livanjski i vlašićki sir, visočka pečenica, sir iz mijeha te nevesinjski krumpir.\nBosanska kafa, te nekoliko vrsta vina su navedeni kao najpopularnija pića u našoj zemlji.\nPrijesnac (koji još zovemo razljevuša, uljevak i slično) se nalazi na mapi ovog atlasa, a preporučuje se da se proba u Trebinju.\nĆevapi su, dakako, preporuka da ih je najbolje probati u Sarajevu, a travničke ćevape u – Travniku.\nNa mapi se našao i desert smokvara, a preporučuje se da se proba u Hercegovini.\nGradačačka kutija kao tradicionalno bh. jelo također je na ovoj mapi, te sir iz mijeha za koji se preporučuje se se proba/kupi u Nevesinju.\nU HRVATSKOJ ZA DVIJE GODINE PRIJETI POTOP SELIMA I CRKVI ZBOG...


Canon na sajmu Photokina 2016\nSep 20, 2016 Canon, Photokina 2016\nCanon Europe nastupa na sajmu photokina 2016 u Kelnu, gde će kroz praktično i upečatljivo iskustvo prikazati da samo Canon nudi nenadmašan, visokokvalitetan, i potpuno zaokružen „imaging“ doživljaj – od hardvera, do digitalnih servisa i štampe. Za svaki korak na uzbudljivom putu fotografije, Canon je dostigao sve što je moguće u svetu „imaginga“, kako za profesionalce, tako i za pasionirane ljubitelje. Prvi put u Evropi biće prikazan visoko ocenjeni EOS 5D Mark IV, zajedno sa potpunim PIXMA programom i hdbooks –servisom koji profesionalno štampa i povezuje personalizovane foto knjige.\n“Canonov cilj je da inspiriše i omogući fotografima da snimaju, sačuvaju, štampaju i dele svoj život kroz univerzalni jezik slika,” kaže Alessandro Stanzani, Izvršni potpredsednik Consumer and Professional Imaging, Canon Europe. “Uzbuđeni smo što ćemo na sajmu photokina prikazati naše pametne imaging proizvode koji će, nadamo se, podstaći fotografe u njihovoj potrazi za zanimljivim kadrovima.”\nIstražite univerzalni jezik slika\nPosetioci štanda biće u prilici da zakorače u svet inspirativnih slika – u srcu štanda je 180° ekran, gde će biti prikazana Canonova nova brand kampanja koja pleni pažnju, City Surfing. Četiri ključne zone Canon štanda će vas ohrabriti da snimate, spremate i podelite svoj život kroz neverovattne slike. Živi seminarski program će vas obogatiti znanjima kako da snimate ove uzbudljive slike u raznim fotografskim stilovima i tehnikama. Među predavačima je i Canon ambasador Thorsten Milse, kao i sjajni sportski fotograf Samo Vidic.\nU potrazi za kadrom\nČitav niz impresivnih novih proizvoda biće prikazan u odeljenju Capture Zone – po prvi put EOS 5D Mark IV će biti dostupan da ga dodirnete i probate, zajedno s ostalim uzbudljivim proizvodima. U nizu proizvoda, Canon ima kamere koje zadovoljavaju raznovrsne potrebe, bilo da ste profesionalaac koji beleži neuhvatljivi divlji svet na safariju, ili korisnik koji beleži prve korake svoje bebe. Naši stručnjaci za proizvode biće tu da vam pomognu da uhvatite savršen kadar i proširite svoje fotografsko znanje.\nUživajte u slikama od snimanja do štampanja\nKad jednom zabeležite savršenu sliku, Canon vas podstiče da podelite svoju strast za fotografijom i vašim slikama sa svetom, bile te one digitalne ili odštampane. U Store i Manage zonama Canon će prikazati inovativne digitalne servise – uključujući irista i Lifecake. irista nudi jedinstveno mesto za spremanje svih vaših fotografskih uspomena i predstavlja sigurnu, i pametnu kuću za sve vaše fotografije. Ovaj servis pametno sprema sve vaše fotografije u pravom, originalnom kvalitetu, inteligentno obeležavajući šta je snimljeno – od zalaska sunca do sporta – tako je veoma lako naći fotografije, i kreirati pedivne hdbook albume za minut.\nLifecake aplikacija omogućava da pratite važne korake u napretku vaše dece – pomaže vam da sačuvate i podelite važne trenutke i da kasnije u njima uživate s porodicom i prijateljima. Print i Share zona predstaviće i najnovije PIXMA štampače, kao i PIXMA PRO program – bilo koji od njih lako će vam odštampati slike visokog kvaliteta. Canon štampači koriste štamparsku tehhnologiju i mastila svetske klase da transformišu digitalne slike u štampu visokog kvaliteta. Posetite štand da biste videli the imagePROGRAF PRO-1000 u akciji, kako demonstrira utisak i magiju štampane slike visokog kvaliteta.\nUlaganje u neverovatan kvalitet\nProizvodi prikazani na sajmu photokina koriste technologije koje je razvio Canon i napravljeni su da budu posvećeni prvoklasnom kvalitetu slike. Future zona koketira sa načinima na koje ćemo istraživati i komunicirati vizuelne tehnologije u budućnosti i predstavlja niz novih inovativnih tehnologija. Uz nasleđe od skoro 80 godina, stručnost i znanje, Canon nastavlja da investira u razvoj vodećih tehnologija u branši – a svaka od njih pomera granice šta je meguće danas, sutra i u budućnosti.\nCanonov štand nalazi se u Hali 3.2.\nASUS Republic of Gamers najavljuje Centurion\nNovi skener Xerox DocuMate 3125 poboljšava produktivnost


Nataša Đukanović, Author at domain.ME - Tvoj lični domen\nOd 4. marta u 16.00 časova po srednjeevropskom vremenu skoro 2.800 premium .ME domena biće dostupno za otvorenu registraciju preko akreditovanih .ME registrara. Ovi domeni su do sada bili raspoloživi isključivo putem aukcija ili Razvojnog programa, a od 4. marta biće dostupni po sistemu prvenstva registracije (“first come, first served“) i to preko registrara. “.MEstuff


Italijanski mediji napadaju „Sputnjik“ - 14.01.2017, Sputnik Srbija\nČini se da je jedan broj italijanskih medijskih agencija uvređen i ima potrebu da se suprotstavi „ruskoj propagandi“, mitskoj sili koja može da odlučuje o... 14.01.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, italija, sputnjik\n© Sputnik / Igor Russak / Uđi u foto-galerijuPredstavljanje agencije Sputnjik na sajmu u okviru 20. Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu\nOtkad je Evropski parlament usvojio nacrt rezolucije koju je predložila poljska poslanica Evropske unije Ana Fotiga, u kojem se tvrdi da Rusija navodno vodi propagandnu kampanju protiv Evropske unije, italijanski mediji uložili su napore da kritikuju „Sputnjik“ pokušavajući da ga prikažu kao neku vrstu oružja propagandnog rata.\nIstaknuti italijanski novinar Vinčenco Madaloni izjavio je za italijansku redakciju „Sputnjika“ da mnogi italijanski mediji, kao što su „Republika“ i „Stampa“, napadaju „Sputnjik“ iz straha, jer stvaranje „modernog, efikasnog, dobro informisanog i iskrenog“ veb-sajta „Sputnjika“ efikasno podriva utvrđeni medijski monopol na javno mnjenje na Zapadu.\n„Zapadni mediji ne nude alternativna gledišta, svi su umorni od njih. Poljska poslanica Ana Fotiga izaziva civilizacijski raskol tvrdeći da ruski mediji, a posebno ’Sputnjik‘, vode propagandnu kampanju protiv EU, i stavlja ih u rang sa DAEŠ-om. Kako mogu da pišu takve stvari? Zapadni mediji nemaju nepristrasne analize i umesto toga upadaju u destruktivnu ’groznicu‘ kada se učine svi pokušaji da se ublaže tenzije“, ističe ovaj novinar.\nMadaloni smatra da borba protiv ruskih medija znači ostanak u određenom sistemu i život u atmosferi informacionog mira, uz efikasno ignorisanje vesti koje mogu da izazovu uznemirenost.\n„Opovrgavanje ruskih vesti bez predstavljanja ijednog dokaza je laganje čitalaca u SAD, Italiji i drugim zemljama gde ljudi čitaju i gledaju ruske medije. Srećom, danas imamo internet na kojem možete da dobijete informacije iz različitih izvora, a ne postoji način da se taj proces zaustavi. Danas čitalac može da izabere bilo koji izvor informacija koji želi, bilo da je to ’Republika‘, ’Vašington post‘ ili ’Sputnjik‘. Čitalac može da formira sopstveno mišljenje o ’Sputnjiku‘ koje može da se razlikuje od onog koje mu se nameće preko kampanje koju vode zapadni mediji“, zaključuje Madaloni.


ĐORĐEVIĆ: DECA SA KOSOVA DA LETUJU U STANOVIMA SINIŠE MALOG - Politički.rs\nPredsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević javno se oglasio povodom afere „Pandora papiri“, u kojoj su ponovo izneti dokazi da je ministar finansija Siniša Mali vlasnik 24 stana u Bugarskoj, a što su i Mali i predsednik Srbije Aleksandar Vučić ranije poricali.\nĐorđević je rekao da bi se ti stanovi trebali staviti u „javnu službu i na javnu korist“, budući da su, kako kaže, svakako kupljeni od „pokradenog novca građana Srbije“.\n„Predlažem da se u letnjim mesecima svih 24 stana stavi na raspolaganje za srpsku decu sa Kosova i Metohije, te da im se omogući da vide more i da letuju na bugarskom primorju. To bi bio lep čin patriotizma“, kaže Đorđević.\nPrema njegovim rečima, Pandora papiri otkrivaju i kako bi se za decu mogao organizovati prevoz do mora.\n„Budući da je Vučićev kum Nikola Petrović takođe zastupljen u Pandora papirima, i to kao vlasnik više desetina firmi, vila, ofšor računa i avio kompanije, predlažem da se deca u luksuzno bugarsko letovalište transportuju upravo Petrovićevim avionom“, kaže lider Oslobođenja.\nKako je istakao, na taj način bi se u potpunosti ispunio izborni slogan Srpske napredne stranke „Za našu decu“, budući da „imaju svu potrebnu logistiku – i avione i stanove“.\nĐorđević: Tražimo OSTAVKU Vučića zbog odbrane narko mafije!\nTagged: MLAĐAN ĐORĐEVIĆ, PANDORINI PAPIRI, SINIŠA MALI


Vučić senatorima SAD: Srbija poštuje teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, kao i Republike srpske unutar BiH – SNEWS\nBy SNews 19. Aprila 2022. 169 No comment\nTagovi: Aleksandar Vučić Bosna i Hercegovina senatori SAD Srbija\nPazarci na Crvenu Zvezdu u polufinalu KUP-a


PV60 je bio poslednji veliki putnički automobil kompanije Volvo sa tradicionalnim šestocilindarskim motorom sa bočnim ventilima. Dizajn automobila je relativno staromodan jer su se američke dizajnerske linije znatno promenile tokom rata. Automobil je postao vrlo popularan najviše zbog udobnosti koju je nudio. Većina automobila je prodata krajem 1940-ih.\nPV60, prvi posleratni Volvo automobil, mogao je da se poruči i kao gola šasija PV61. Napravljeno je pet stotina šasija koje su pretvorene u dostavna vozila ili lake kamione, osim nekoliko šasija koje su dobile elegantne kabrioletske karoserije.\nVarijante: PV 61 Chassis\nKaroserija: limuzina ili šasija predviđena za specijalne privatne ili komercijalne karoserije\nMenjač: trostepeni sa štednim hodom i ručicom na upravljaču\nKočnice: nema podataka\nDimenzije: osovinski razmak od 2.850 mm


MSP: Hrvatsko ministarstvo odbilo da primi protestnu notu Srbije - ebart\nMSP: Hrvatsko ministarstvo odbilo da primi protestnu notu Sr...\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije (MSP), povodom saopštenja Ministarstva spoljnih i evropskih poslova Hrvatske, navelo je da je ambasadorka Srbije u Zagrebu imala zakazan sastanak na inicijativu MSP kako bi predala protestnu notu.\nKako je saopšteno, predstavnici hrvatskog ministarstva odbili su da prime notu Srbije, želeći da uruče svoju notu, koju je ambasadorka Srbije odbila da primi.\n"MSP smatra da postupak Ministarstva unutrašnjih poslova Hrvatske da zabrani ulazak i boravak delegaciji Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, a kome je prethodio pretres stvari članova delegacije, i koji je obrazložen nedostatkom odgovarajuće dokumentacije kojom bi se opravdala svrha i uslovi boravka, najblaže rečeno, nije osnovan. Delegacija Ministarstva odbrane i Vojske Srbije bila je najavljena nadležnim organima Hrvatske", navodi se u noti.\nDodaje se da MSP naglašava da je ovakva odluka "u suprotnosti sa osnovnim načelima moderne Evrope, koja predviđa slobodu kretanja ljudi, pravo na očuvanje verske i nacionalne baštine, kao i odavanja poštovanja nevino stradalim pripadnicima jednog naroda".\n"MSP još jednom ukazuje da 'neprimerenih postupaka' niti reakcija od strane 'srpskog političkog vođstva' nije bilo. Podsećamo da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije želeo da komentariše komentare hrvatskog vrha koji su usledili nakon postupka hrvatskih organa", piše u saopštenju MSP.\nNavodi se i da "Srbija ostaje posvećena unapređenju stabilnosti regiona i dobrosusedskim odnosima i smatra da se oni mogu postići suštinskim razgovorima, a ne putem medija".\nPodsetimo, hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova saopštilo je da je ambasadorka Srbije pozvana u hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova kako bi se Srbiji izrazio protest zbog pokušaja pripadnika Vojske Srbije da 7. septembra uđu u Hrvatsku.\nPosle ovog događaja, usledile su međusobne optužbe srpske i hrvatske strane.\nAuthor: N1 Beograd / Photo: izvor N1