Oglas u "Službenom glasniku": Da se javi Draža Mihailović - Savremena Istorija\nNaslovna Vesti Oglas u "Službenom glasniku": Da se javi Draža Mihailović\nPrvi osnovni sud u Beogradu poziva komandanta Jugoslovenske vojske u otadžbini Dragoljuba – Dražu Mihailovića i svakog ko zna bilo šta o njegovom životu\nOGLAS u kome Prvi osnovni sud u Beogradu poziva komandanta Jugoslovenske vojske u otadžbini Dragoljuba – Dražu Mihailovića i svakog ko zna bilo šta o njegovom životu, objavljen je u najnovijem broju “Službenog glasnika”.\nU oglasu se navodi da se u vanparničnom predmetu 6R2, broj 31/12, vodi postupak po predlogu predlagača Udruženja političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima i udruženja “Srpski liberalni savet” koje zastupa advokat Zoran Živanović, za utvrđenje činjenice smrti generala Dragoljuba Draže Mihailovića\n– Poziva se nestalo lice, kao i svako drugi ko ma šta zna o njegovom životu, da to bez odlaganja javi sudu – navodi se u oglasu koji je objavljen u “Službenom glasniku”. – Sud će po isteku roka od 30 dana od objavljivanja oglasa odlučiti o podnetom predlogu, bez obzira na to da li se nestalo lice, ili ma ko drugi, javi da bilo koje činjenice prezentira sudu.\nOčekuje se da ovaj sud zvanično “utvrdi” da je Draža mrtav, što bi trebalo da bude argument više u glavnom postupku za njegovu rehabilitaciju koji se vodi u Višem sudu u Beogradu.\nInače, postupak za utvrđivanje Dražine smrti inicirao je upravo taj sud zato što ni u jednoj od nadležnih institucija nije pronađena Dražina umrlica koja je potrebna, pored ostalih dokaza, kako bi mu se vratili čast i ugled.\nNastavak glavnog procesa za rehabilitaciju zakazan je za petak. Kako je najavljeno iz suda, predsednik državne komisije za utvrđivanje istine o streljanju Draže Mihailovića dr Slobodan Marković nastaviće da svedoči.\nInače, do zastoja u objavljivanju oglasa došlo je zato što Prvi osnovni sud nije odmah uplatio novac. Tačnije, tekst oglasa je stigao u “Glasnik”, ali ne i 4.000 dinara, kolika je njegova cena.\nPrethodni tekstNa današnji dan 1956. umro je vladika Nikolaj Velimirović\nSledeći tekstIstoričar Slobodan Marković: Suđenje generalu Mihailoviću bilo nepravično\nIzveštaj sa tribine u Ljubljani – “Vojne formacije na Balkanu u...\nsavremenaistorija - 02/12/2012 0\nsavremenaistorija - 14/11/2015 0


Održana promocija knjige „Pitao sam malog puža: moja sociološka priča o Šabanu Bajramoviću“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana promocija knjige „Pitao sam malog puža: moja sociološka priča o Šabanu Bajramoviću“\nPromocija knjige „Pitao sam malog puža: moja sociološka priča o Šabanu Bajramoviću“ dr Dragoljuba B. Đorđevića, redovnog profesora Univerziteta u Nišu, sociologa religije, romologa i kafanologa, održana je u petak 5. oktobra 2018. godine u klubu „Tribina mladih” Kulturnog centra Novog Sada.\nO monografiji, koju je ove godine objavio „Službeni glasnik”, osim pisca govorili su i recenzenti: dr Srđan Šljukić – redovni profesor Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, i dr Dragan Todorović – vanredni profesor Filozofskog fakulteta u Nišu.\nU uvodnom obraćanju dr Dragan Todorović naveo je da je knjiga naslovljena po jednoj od čuvenih pesama Šabana Bajramovića i sadrži 12 poglavlja: Šaban u kabinetu, Kafanski car – od Džerime do Berlina, Šabanovi podsmevači, Car i akademik, Šaban i Brega, Šaban i onaj što radi onaj festival, Šaban među veličanstvenih sto, ali i među deset, Utihnuo crni glas u belom odelu, Šabanov bulevar i spomenik, Sarma zbori o Šabanu, Šabanove zalihe slave, Šaban skroziran kroz sociološko okno i Deset eseja o Šabanu.\nTodorović je, potom, rekao da su kontroverze o saradnji Bajramovića i Gorana Bregovića, frontmena jugoslovenskog sastava „Bijelo dugme” bile povod da se o ovom segmentu napiše posebno poglavlje: Car i akademik, Šaban i Brega.\nDr Srđan Šljukić kazao je da ova knjiga, iako sociološka po karakteru, nije nipošto dosadna.\n– Ova knjiga je u jednu ruku mešavina onoga što bismo mogli nazvati književnošću i publicistikom. U njoj su emocije, što nije prisutno u sociološkim knjigama – rekao je Šljukić.\nAutor dr Dragoljub B. Đorđević istakao je zadovoljstvo što se njegova knjiga, posle promocije u SANU, predstavlja i u značajnoj ustanovi kao što je Kulturni centar Novog Sada. Na pisanje ove monografije, kazao je, bio je podstaknut esejem britanskog kolumniste Garta Kartrajta „Šaban Bajramović – trošadžija života”.\n– Tom formulacijom on je oslikao Šabanov lik i delo i to mi je dalo podstrek da tu sintagmu dopunim sadržajem kao sociolog – rekao je autor i dodao da je 2000. godine krenuo da sakuplja materijal za ovu knjigu, počevši od istraživanja ko je sve od novinara i književnika pisao o Bajramoviću.\nNa kraju, Đorđević je naglasio da je ovom monografijom hteo da doprinese Šabanovoj ostavštini kao niškom i srpskom kulturnom nasleđu, da iznova pokaže mogućnosti sociologije u obradi ovakvih tema, da doprinese „našinskoj” romologiji i da „uglavi još jedan kamenčić” u podlogu nastajuće kafanologije.


AFA Nedelja inovacija - dodela godišnjih nagrada i trendovi u oblasti inovacija | HelloWorld.rs\nAFA Nedelja inovacija - dodela godišnjih nagrada i trendovi u oblasti inovacija\nU organizaciji Asocijacije za afirmaciju žena (AFA), održava se druga po redu Nedelja inovacija od 20. do 24. maja u Beogradu. Ovogodišnja tema konferencije je ‚‚Kako inovacije doprinose razvoju ekonomije i društva”, sa akcentom na pronalaženje ravnoteže između ekonomskog rasta i rešavanja društvenih i ekoloških izazova i izgradnji društva jednakih mogućnosti.\nPredavanja na ovogodišnjoj Nedelji inovacija će držati domaći i inostrani naučnici, profesori, predstavnici najinovativnijih kompanija, institucija, organizacija i startap zajednice, investitori, preduzetnici, mladi talenti i nova generacija inovatora i aktivista. Novitet ovogodišnje Nedelje inovacija je Teenage stage, gde će najmlađi inovatori i kreativci iz cele Srbije imati prilike da se predstave, kao i da se među tinejdžerkama promovišu prirodne nauke i poslovi budućnost.\nPo prvi put će na ovom događaju biti dodeljene i AFA godišnje nagrade za inovacije kompanijama, startapima, NGO organizacijama, institutima i pojedincima. Osim grand pri nagrada za najinovativniju kompaniju, instituciju i pojedinca, biće dodeljene i specijalne nagrade za doprinose i inicijative u oblasti inovacija. Svi oni koji žele da prijave svoje inovativne ideje ili projekte za neku od prethodno navedenih nagrada, mogu to da učine do 15. maja putem ovog linka.\nListu govornika možete pronaći putem linka. Svi zainteresovani za pakete ili za pojedinačne ulaznice na ovu konferenciju mogu obezbediti na sajtu događaja.


VIDEO: Da li ste znali zza gomilu besplatnih stvari koje možete koristiti kada krenete na pu?\nANKETA Da li morate da štedite za letovanje?\nrealno Stvarno ne znam sta je cudno da se za prekrsaj placaju kazne.... telefon, pojas, brzina, alkohol, decje sediste itd... sve je to neko napisao za bezbednost putnika i treba da se postuje... sta se bunite odma. Moze da bude i 10000e kazna ako vozis popisanon pa da te ne zanima nistza. Ali druga stvar je da nigde nemozes ni da vidis policiju, nema ih.....\nrebro Zašto je teško? Ako piše da se vozi 30 na sat ti stavi baš toliko. U saobraćaju nema nerazumnih znakova i propisa. Ima samo bahatih i divljih vozača. Nego, šta se dešava u toj Nemačkoj kada ti rešiš da poštuješ samo svoja pravila, a ignorišeš znakove? Da li te nemački policajac sasluša i složi se sa tobom ili ti napiše kaznu i ode? Ja bih rekao d aje ovo drugo u pitanju.\ndanger U Srbiji je to veoma tesko. Na mnogo mesta su ogranicenja nerazumna, i nikada ne prestaju (nema znaka za prestanak zabrane, to se u Srbiji retko stavlja). U Nemackoj je lako postovati ogranicenja, jer su zaidta primerena.\nDragan A da malo oladite sa ovim. Već nekoliko godina idem u Grčku preko Makedonije i nikad nisam imao problema sa policijom za razliku od naših pandura.\nMika Ne dajte da vas plaae!!! Nece vas zaustavljati milicija pogotovo ne u Grckoj....u Srbiji sve mozete ocekivati\nRicky Svake godine ista prica. A turisti cim udju u Grcku to je gas do daske,kao na trkama.\nmile U Albaniji kazna za pogrešno parkiranje,kao kod nas cena za 1h.parkinga?!\nAvalit zato što su kod nas kazne za prekršaje izvor prihoda. ne služe za povećanje bezbednosti u saobraćaju.\npolicajac Niste napisali za BiH ,u slucaju kazne prolazi i mito ,cak ce vam i kusur vratiti .\nAleksandar Sve ove kazne su jeftinije nego kazne u Srbiji


Završni radovi u ulici Srpskih vladara u Petrovcu na Mlavi • Poportal\nObilazak završnih radova na rekonstrukciji i izgradnji trotoara u Ulici Srpskih vladara u Petrovcu na Mlavi od marketa „Grin“ do kružnog toka.\nFoto: Fb Opština Petrovac na Mlavi\nSredstva za realizaciju ovog projekta obezbeđena su kroz Program „Gradimo zajedno“ Ministarstva privrede i iz budžeta opštine Petrovac na Mlavi.\nVrednost investicije je 8.5 miliona dinara.\nPetrovac na Mlavi dobiće nove turističko rekreativne sadržaje


PočetnaOprema za mobilne telefoneNokiaNokia C3-00\nImati Nokia telefon je znak stava. Nokia telefon pruža sigurnost i stalni osećaj povezanosti sa svetom. Nokia spaja ljude! Za sve vlasnike Nokia C3-00 mobilnog telefona pripremili smo veliku ponudu opreme, rezervnih delova, servisnih delova i univerzalnih pomagala. Potražite proizvode koji će produžiti funkcionalnost i izdržljivost vašeg telefona. Imamo baterije za Nokia C3-00 mobilni, koje izdajemo sa garancijom o kvalitetu. Kod nas možete pronaći široku paletu artikala: od flet kablova, LCD ekrana, punjača za kuću i auto punjača do univerzalnih držača, futrola, maski i prenosnih baterija. Ako je vaš životni tempo brz onda morate biti snalažljivi. Zato ćete ovde pronaći odlične torbice za pojas i silikonske futrole u kojima će vaša Nokia biti obezbeđena još dugo.\nIzaberiNokia C3-00 Baterije\nIzaberiNokia C3-00 Maske - kućišta - poklopci\nIzaberiNokia C3-00 Zaštitne folije i stakla\nIzaberiNokia C3-00 Zaštitne futrole


Dritan smenio sedam pomoćnika direktora policije! | Svet | Direktno\n01. 03. 2021. 21:16 1\nPomoćnici direktora Uprave policije Zoran Lazović, Enis Baković, Dejan Đurović, Vesko Damjanović, Dragan Blagojević, Drago Spičanović i Zoran Tomčić smenjeni su večeras sa funkcija, potvrđeno je "Vijestima" iz kabineta potpredsednika Vlade Dritana Abazovića.\nAbazović je i pre par dana najavio smene u Upravi policije kojom rukovodi Zoran Brđanin. Brđanin je prošle nedelje postavljen za vršioca dužnosti direktora Uprave policije.\nIz kabineta potpredsednika Vlade, “Vijestima” je rečeno da je Vlada usvojila sistematizaciju, nakon čega su glasali za razrešenje pomoćnika.\nTom sistematizacijom predviđeno je znatno manje pomoćničkih mesta, a Sektor za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije i Sektor kriminalističke policije spojeni su u jedan.\n“Vijestima” je ranije rečeno da Brđanin ima spremna rešenja za svako pomoćničko mesto.\nPolicija Crna Gora smene Dritan Abazović\nMuškarac (48) preminuo posle ulične tuče\nPolicija na Voždovcu našla pištolj, municiju, drogu...\nNapastvovao devojku (18) na liniji 26, pa uhapšen


Reporter RTS-a je javio da je najviše kiše palo u Grockoj i Batajnici. Stvorile su se velike gužve u saobraćaju, a na mostovima kolone. Zbog nevremena je isključena struja na kontaktnoj mreži tramvaja Niz stepenice u Takovskoj ulici stvoren je pravi vodopad a voda se slivala na kolovoz.\nNajviše problema stvoreno je u Bulevaru Despota Stefana, Cvijićevj ulici, na Novom Beogradu i u nižim delovima grada. U trenutku najjačeg pljuska palo je 30 litara po metru kvadranom. U paviljonima na Novom Beogradu grom je srušio drvo koje je palo na auto. Drvo je palo i kod Veterinarskog fakulteta i na uglu Dalmatinske i Ruzveltove.\nPrethodno je Republički hidrometeorološki zavod objavio upozorenje za područje cele Srbije na lokalnu pojavu obilnih pljuskova sa gradom. U Beogradu je na snazi žuti meteoalarm a obilne padavine moguće su i tokom večeri. Policija apeluje na oprez. Do 17 časova u prestonici je zabeleženo čak 70 udesa.


Bh. juniorke prokockale 18 razlike i izgubile od Poljske | Tuzlanski.ba\nBh. juniorke prokockale 18 razlike i izgubile od Poljske\nDijeljenja: | 8.7.2019. u 20:43\nJuniorska (U-18) reprezentacija BiH poražena je od Poljske u 3. kolu Grupe “D” Evropskog prvenstva za košarkašice koje se igra u Sarajevu rezultatom 86:87 nakon produžetka. Po četvrtinama 23:19, 18:16, 19:16, 11:20, 15:16.\nIako su u prvom poluvremenu naše cure imale i plus 14, Poljakinje su ušle u seriju te u finišu prvog dijela smanjile zaostatak na šest poena (41:35).\nU nastavku su izabranice Slaviše Ožegovića vodile i sa 18 poena razlike (60:42), međutim često je dolazilo do pada u igri naše selekcije koji je držao Poljsku u igri.\nNa pet i pol minuta do kraja Poljakinje su čak i povele 62:63, a vodile su i još u nekoliko navrata. Imala je BiH i šut za pobjedu kod rezultata 71:71, ali je Mitrić promašila i otišlo se u produžetke.\nBilo je neizvjesno i u produžetku, ali umor je učinio svoje. Unatoč podršci naših navijača u Maloj dvorani Skenderija, Poljakinje su slavile minimalnu pobjedu.\nU našoj Grupi “D” Latvija je pobijedila sve tri utakmice, Litvanija je druga sa dvije pobjede i porazom, BiH treća sa pobjedom i dva poraza, dok je takav omjer imala i Poljska.\nBiH je sutra slobodna, a za dva dana na rasporedu je utakmica osmine finala protiv Španije. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: bih, juniorke, poljska


I nikom nije lepše neg' je nam: U Srbiji se i jabuke prodaju na komad - Jutarnji GLASnik\nPiše Sanja Dabić\nTako se u beogradskim prodavnicma mogu naći jabuke po ceni od 14,99 dinara po komadu. Takođe, na rafovima se može naći i paprika po ceni od devet dinara po komadu.\nKada je reč o pijacama, trgovci za tezgama odavno su prepoznali blagodeti prodaje na komad, naročito kada je predsezona prolećnih plodova, ali i letnjih. Trešnje su se prodavale za po četiri dinara po komadu, za jednu kajsiju kupac bi platio oko 50 dinara, a parče lubenice 100 do 150 dinara.\n– Mušterije često traže četvrtinu dinje, lubenice, jednu jabuku, 100 grama nekh bobica i slično. Nemaju ljudi novca – kaže prodavac na Bajlonijevoj pijaci, koju smo posetili ovim povodom. Ove primamljive male cene ipak, prirodno, nameću pitanje da li se ovim oblikom prodaje robe zavarava kupac. Odgovor na ovo pitanje potražili smo od Pokreta za zaštitu potrošača.\n– Ovaj vid trgovine indikator je siromaštva određenog broja ljudi. Manja pakovanja robe i prodaja na komad mogu se posmatrati kao vid zavaravanja kupaca, ali ga omogućava odredba u Zakonu o zaštiti potrošača – objašnjava predsednik Pokreta Petar Bogosavljević.\nDa srpski potrošač može lakše da podnese manje iznose pokazuje i praksa u marketima, uvedena pre dve godine, da se cene u vitrinama sa suhomesnatim proizvodima iskazuju na 100 grama, a ne po kilogramu.\nZaštitnici potrošača i tada su apelovali da je reč o triku, jer manji iznosi ohrabruju kupce da kupuju robu koju, kada bi imali u vidu punu cenu, nikada ne bi kupili.\nMeđutim, čini se da u ovom trendu ne kaskamo za svetom: nedavno je odjeknula vest o novoj praksi britanskog trgovinskog lanca „Tesko“, koji je prestao da naplaćuje banane po kilogramu i prešao na naplatu po komadu, što na kraju rezultira time da cena svake banane skoči više nego duplo.\nJedna banana sada umesto 10 penija košta 25 u „Teskovim“ prodavnicama „Metro“. Kupci su svoje nezadovoljstvo ovim poskupljenjem jasno izrazili na društvenim mrežama. Kako navode mnogi, nisu toliko ljuti zbog samog poskupljenja koliko zbog utiska da lanac pokušava da ih prevari uvođenjem ovakvog tipa naplaćivanja.\nBilo da je proizvod nemaštine ili trik trgovaca, u Srbiji, u međuvremenu, ovaj trend nastavlja da se širi.\nOsim jabuka, odnosno voća i povrća uopšte, od ranije je poznata prodaja cigareta na komad (po prosečnoj ceni od 10 dinara po cigareti), pelena, kao i lekova.\nU apotekama u poslednje vreme nije retkost videti kupca koji uzima po jednu kesicu preparata protiv prehlade, ili jednu tablu analgetika, kao i lekova koji ublažavaju upalu grla.\nProdaju i po jednu cigaretu, pelenu…\nVeć smo bili svedoci prodaje i druge vrste robe na komad. U manjim gradovima u apotekama najčešće se kupuju pelene na komad, kesice lekova protiv prehlade, suplementi, tabla analgetika. Pre nekoliko godina prodavle su se i cigarete na komad, i to po ceni od 10, 12, 15 dinara, ali uglavnom po pijacama i na trafikama u manjim mestima.\nOsim paprika, od povrća se na komad prodaju i glavice belog luka, čija cena po kilogramu nije zanemarljiva.\nTagged cena, JABUKA, KOMAD, PRODAJA


Kinematografija i film u Kraljevini SHS/Kraljevini Jugoslaviji 1918-1941. : Dejan Kosanović\nKnjiga Kinematografija i film u Kraljevini SHS/Kraljevini Jugoslaviji 1918-1941 obrađuje jedno razdoblje prošlosti jugoslovenske kinematografije koje dosad nije nikada celovito prikazano u domaćoj istoriografskoj literaturi o filmu. Prva zajednička država jugoslovenskih naroda, proglašena 1. decmbra 1918. godine kao Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, a kasnije – oktobra 1929. godine - preimenovana u Krajevinu Jugoslaviju koja se raspala aprila 1941. zbog najezde hitlerove Nemačke i njenih saveznika, nije imala organizovanu nacionalnu kinematografiju. Uprkos t\nome film je tokom 22 godine postojanja ove države postao najomiljenija zabava najširih slojeva stanovništva, a javili su se i mnogi domaći pioniri filma koji su u veoma nepovoljnim uslovima snimali domaće filmske žurale i dokumentarne filmove, a u nekoliko navrata pokušavali da realizuju i igrane filmove.\nSadrži i: Zakon o uređenju prometa filmova. Uredba o sastavu i radu Državne filmske centrale i o prometu filmova : od 11. jula 1933. godine\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Kinematografija , Bioskopi\n2011; latinica; 21 cm; 240 str.; 978-86-7227-068-6;\nIzdavač: Filmski centar Srbije; 2011; latinica; 21 cm; 240 str.; 978-86-7227-068-6;


Podno grejanje, Mali Zvornik :: Daibau.rs\nPODNO GREJANJE, MALI ZVORNIK\nTražim dobrog montažera podnog grejanja: Sakupili i proverili smo montažere podnog grejanja, koji rade u mestu Mali Zvornik i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani montažeri podnog grejanja će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan montažer podnog grejanja , koji može da izvede:\tpostavljanje cijevi podnog grijanja, podno grijanje sistemske ploče, vodno podno grijanje, podno grijanje s grejnom mrežom, podno zagriajvanje u dnevnim sobama, podno grijanje sanitarija, terasa sa podnim grijanjem, parket na podnom grijanju, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više


Otvorena i sigurna Evropa- šta dalje? - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\n„Legalni i sigurni putevi za migrante i tražioce azila su doslovno linija između života i smrti" izjavio je Michael Diedring, generalni sekretar Evropskog saveta za izbeglice i migrante - ECRE. Diedring je izjavio da u cilju postitizanja najboljih rezultata potrebno je da svi kanali za olakšavanja pristupa zaštiti treba da se koriste istovremeno, uključujući suspenzije viznog režima za državljane koji potiču iz zemalja koje se suočavaju sa značajnim prevratima i humanitarnim krizama i fleksibilnija pravila po pitanju spajanja porodice.\n„Iako je činjenica da se broj tražilaca azila u 28 zemalja Evropske unije povećao u 2013. godini, izbeglice koje su našle utočiste u Evropi čine jako mali procenat ukupnog broja izbeglica u svetu. Oko 43 000 sirijskih izbeglica je zatražilo azil u nekoj od evropskih zemalja, od kojih je odrađeni broj već boravio u nekoj od zemalja EU. U poređenju sa preko 1.7 miliona novih tražilaca azila koji su pristigli u neke od susednih zemalja koje se granice sa Sirijom, to bi značilo da je Evropa ponudila utočište za samo 2, 5 % od ukupnog broja Sirijskih izbeglica koje su zbrinute u susednim zemljama u 2013. godini" azpočeo je svoje izlaganje Visoki komesar Ujedinjenih nacija za izbeglice Antonio Gutereš.\n„Prvo i najvažnije neophodno je osigurati pristup teritoriji za izbeglice koje traže zaštitu u evropskim zemljama. Dvadeset pet godina nakon pada Belinskog zida počeli su da niču novi zidovi u Evropi kako bi se sprečila ilegalna migracija, ali ti zidovi ujedno i ograničavaju pristup za ljude koji beže od sukoba i progona i traže zaštitu. Stoga, apelujem na zemlje članice Evropske unije da se pridržavaju principa Zajedničkog evropskog sistema azila, koji nije baziran na zidovima, ogradama i sličnim administrativnim barijerama, već na poštovanju ljudskih prava" izjavio je Antonio Gutereš.\n„Takođe ono što zabrinajva je veliki broj Sporazuma o readmisiji sa sa zemljama koje se nalaze na samim granicama Evropske unije a koje nemaju dovoljno kapaciteta za prijem i zaštitu izbeglica" dodao je Antonio Gutereš.\n„Drugo, trebalo bi da se više poštuje prinicip slobode kretanja za tražioce azila koji sadrži i Direktiva o uslovima za prijem tražilaca azila. Pritvor treba koristiti samo kao poslednje sredstvo i na osnovu individualne procene i to samo u slučajevima da nema efikasnijih alternativa" izjavio je Visoki komesar Ujedinjenih nacija za izbeglice.\n„Takođe, potrebno je uspostaviti veća solidarnost po pitanjima azila u zemljama Evropske unije. Iako i evropske zemlje trpe teret globalne ekonomske krize, Evropa ima kolektivnu odgovornost da obezbedi zaštitu za ljude koji nisu sigurni u svojim zemljama. Trebalo bi koristiti kapacitete drugih aktera, posebno lokalnih vlasti i nevladinih organizacija koje često pružaju najefikasnije usluge po pitanjima prijema i integracije ovih lica. Mere solidarnosti moraju da sadrže i efikasnije mere reagovanja u vanrednim situacijama, jer da su takve mere ustanovljene pre par godina mogla su se sprečiti trenutna dešavanja u Grčkoj i Bugarskoj. Trenutno nefunkcionisanje sistema azila u evropskim zemljama ne samo da ograničava zaštitu za ljude kojima je potrebna, već i kažnjava zemlje u kojima azilni sistem najbolje funkcioniše" naveo je Antonio Gutereš na konferenciji.\n„Takođe, tokom 2015. godine predstoji prilika da se formalno razmotri sprovođenje Dablinskog sporazuma. Efikasan sistem za utvrđivanje odgovornosti za razmatranje zahteva za azil u zemljama EU može da funkicioniše samo ukoliko Zajednički evropski sistem azila postoji i u praksi" naveo je Visoki komesar UNHCR.\n„I na kraju, a svakako ne manje važno pitanje je efikasnije integracija lica koja su dobila međunarodnu zaštitu u zemljama EU. Nedosatatak adekvatne podrške za integraciju lica koja su dobila zaštitu je jedan od ozbiljnih problema, da ne spominjemo da u nekim državama Evropske unije integracija ovih lica uopšte i ne postoji. Zemlje Evropske unije treba da urade više po pitanju borbe protiv ekstremističkih stavova koji strance okrivljuju za društvene i bezbednosne probleme. Borba protiv ksenofobije i rasizma ne sme da bude samo ograničena na rad organizacija civilnog društva. Vlade, glavne političke stranke i odgovorni mediji moraju da preuzmu odgovornost i da se odlučno suoče sa ovim problemom" izjavio je Antonio Gutereš.\nKo je na mreži: 604 gostiju i nema prijavljenih članova\nVi ste ovde: Zakon o azilu i privremenoj zaštiti RS Vesti Otvorena i sigurna Evropa- šta dalje?


Šabić: Dramatična dešavanja na relaciji vlast - novinari | N1 Srbija\n28.09.2017. |13.46 >15.28 |\nOkolnosti u kojima obeležavamo Međunarodni dan prava javnosti da zna nisu svečarske, jer upravo u ovo vreme održava se protest medija radi zaštite slobode informisanja, izjavio je poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić.\nOn je na obeležavanju Međunarodnog dana prava javnosti da zna rekao da smo često svedoci dramatičnih dešavanja na relaciji predstavnici vlasti - novinari.\nZabrinjavajuće je što se neki predstavnici vlasti prema novinarima ponašaju grubo, agresivno i pokušavaju da ih diskvalifikuju.\nNavodeći da situacije je daleko od dobre, on precizirao da su u poslednjih godinu dana kulminirale pojave potpuno neadekvatnog odnosa vlasti prema pravu javnosti da zna.\nPrema negovim rečima, prošle godine Poverenik za informacije je 61 put od Vlade zatražio da prinudom obezbedni izvrešnje njegovih rešenja, što je njena zakonska obaveza, ali da ni jednom nije to učionila.\nTreću godinu zaredom Narodna skupština nije razmatrala izveštaj poverenika, rekao je Šabić.\nPrema njegovim rečima, u godinu dana republičko javno tužilaštvo je podnelo više tužbi za poništaj rešenja poverenika nego što su sva tužilaštva u Srbiji za dvanaest godina podnela optužnih akata protiv svih prekršioca zakona u nadležnosti povernika.\nŠef misije OEBS u Srbiji Andrea Oricio je rekao da postoje brojni izazovi u praktičnom sprovođenju prava javnosti da zna i da je želja ove organizacije da pomogne u unapređenju transparentnosti rada državnih institucija.\nPrema njegovim rečima, zakon je omogućio građanima da pristupe informacijama koje obrađuju javni nagležni organi što je jak alat za borbu protiv korupcije.\nOn se, kako je rekao, osvrnuo se na zloupotrebu informacijama u nekim medijima pominjući uzbuđujuće, podstrekujuće izjave, koje često uzburkaju građane, umesto da budu pouzdane.\nGovoreći o slobodnom pristupu informacijama, on je rekao da ima puno prostora za poboljšanje i da je misija OEBS spremna da pomogne.\nŠabić je saopštio da ove godine, drugi put za redom, nije dodeljeno glavno priznanje - posebna nagrada i statueta za najveći doprinos afirmisanju prava na pristup informacijama i transparentnost u radu, u kategoriji svih organa javne vlasti.\nPriznanje, takođe, nije dodeljno ni jednom organu iz kategorije najviših državnih organa.\nU kategoriji republičkih organa vlasti, priznanje za doprinos afirmisanju prava na pristup informacijama od javnog značaja i transparentnost u radu dodeljeno je povereniku za zaštitu ravnopravnosti.\nU kategoriji pravosudnih organa priznanje je dodeljeno Apelacionom sudu u Beogradu, priznanja su dodeljenja i pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine, a u kategoriji organa javne vlasti lokalne samouprave opštini Ruma.\nMinistarstvu rudarstva i energetike dodeljeno je priznanje kao pobedniku na konkursu za Najbolji informator o radu državnih organa.\nRodoljub Šabić mediji novinari\nI šta sad? Samo prazne priče a ništa se ne preduzima. Dokle tako?\nNe pamtim kad sam dve godine video nekog opozicionara da gostuje na bilo kojoj nacionalnoj tv\nOčigledno saradnja s poverenikom nije na listi prioriteta EU, inace vlast ne bi potpuno ignorisala i zakon i instituciju. Trazeni podaci svakako destabilizuju tu vlast, a ona je trenutno i dalje potrebna, pa zato... Ali bice, bice i to na redu.


eIzbori.com (25.4.2012.) - Arhiva vesti za 25. april 2012\neIzbori.com - 25. april 2012\n<<< nazad na 25. april 2012 <<< Vidi 24.4.2012 Vidi 26.4.2012 >>> Politika\nMuzika u politici: Da li Beogradski sindikat podržava Dveri i diskredituje DS?\nFacebook izbori – DS uverljivo vodi, sledi SNS. Jeste li već podržali vašeg kandidata?\nČanak predstavio Obamu iz Maniđelosa!\nBoris Tadić, Ivica Dačić i Militun Mrkonjić pevali sa Anom Bekutom i Vesnom Zmijanac\nIma neka tajna veza – Dveri i DS-a?\nPoziv LGBT populaciji: Izađite na izbore, utičite na smanjenje homofobije\nSenić: Čudna neka kampanja\nNOVO – Boris trči maraton, a Vučić trči Rudiju – Toma i dalje pozajmljuje


EU odlučuje o sankcijama Rusiji\nEU odlučuje o sankcijama Rusiji\nLideri Evropske Unije trebalo bi u Briselu da odlučuju o ekonomskim sankcijama i eventualnoj blokadi vojne saradnje s Moskvom zbog prisajedinjenja Krima Rusiji.\nPrethodno je Evropska komisija (EK) odobrila milijardu evra za hitnu podršku ukrajinskoj vladi.\nMilijarda evra vlastima u Kijevu će biti data za preke finansijske potrebe, ali i stabilizaciju platnog bilansa, strukturne ekonomske reforme i suzbijanje korupcije, što će sve biti usaglašeno s Međunarodnim monetarnim fondom, saopštio potpredsednik EK Oli Ren.\nCilj je da se Ukrajini pomogne da se ekonomski oporavi da bi se i politički mogla stabilizovati, objasnio je Oli Ren, naglasivši da je EU za mirno rešenje ukrajinske krize, pregovorima.\nNa pitanje novinara da li će „hitna finansijska injekcija“ EU Ukrajini biti data i da vlasti u Kijevu plate veliki dug ruskoj kompaniji Gasprom za isporuke gasa, Oli Ren je samo kratko uzvratio da se ta sredstva daju za uravnoteženje platnog bilansa te zemlje.\nZamoljeni da kažu da li se u Evropskoj komisiji i EU razmatra predlog Rusije i nekih diplomatskih krugova u EU i SAD da se za Ukrajinu nađe rešenje u vidu neutralnog međunarodnog položaja te zemlje, zvaničnici u Evropskoj komisiji su uzvratili da nezvanične tvrdnje ne mogu da komentarišu.\nNa pitanje da li EK očekuje da danas šefovi država i vlada EU usvoje mogući „treći stepen“ sankcija prema Rusiji, odgovor portparola Komisije je bio da se mora sačekati odluka lidera Unije.\nNezvanično se u krugovima EU saznaje da vlade i čelnici evropske dvadesetosmorice još nisu saglasni koliko temeljite, naročito oštre ekonomske sankcije bi trebalo primeniti prema Moskvi zato što sve članice Unije neće podjednako osetiti neminovno ozbiljne ekonomsko-finansijske posledice takvih mera.\nTakođe treba da se sagleda kakve posledice bi mogle imati uzvratne ruske sankcije prema EU, u tom slučaju, što je najavila Moskva.\nU međuvremenu, Velika Britanija i Nemačka složile su se da EU treba Rusiji da nametne šire sankcije, poput zabrane putovanja i zamrzavanja finansijskih sredstava.\nPodsetimo, savet za nacionalnu bezbednost Ukrajine odlučio je da se uvede vizni režim sa Rusijom, javljaju agencije, pozivajući se na sekretara Saveta Andreja Parubija.\nS druge strane, nakon što je i zvanično informisana o novom viznom režimu Kijeva za Ruse, i Moskva će odlučiti da li da uvede vize Ukrajincima.\nMoskva će takođe, na adekvatan način odgovoriti na sankcije SAD protiv pojedinih ruskih zvaničnika, a razmatra i druge korake ukoliko Vašington bude doveo do eskalacije.


Izvor: Danas, 24.Jul.2021, 13:18\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da je bilo dobro što su fotografije dela kriminalne grupe Veljka Belivuka bile prikazane na televiziji, jer bi građani Srbije u suprotnom mislili da je Belivuk "svetac", te bi demonstrirali da se on oslobodi.\nRadio 021: Vulin: Da nismo prikazali fotografije građani bi demonstrirali da se Belivuk oslobodi\nDobro što su fotografije Belivuka prikazane na televiziji, jer bi gradjani Srbije u suprotnom ...\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da je bilo dobro što su fotografije dela kriminalne grupe Veljka Belivuka bile prikazane na televiziji, jer bi gradjani Srbije u suprotnom mislili da je Belivuk "svetac", te bi demonstrirali da se on oslobodi."Da Srbija nije videla...\nVulin: Građani moraju da veruju policiji\nGrađani moraju da veruju policiji i da je vole, ali to ne može da se naredi, to se zaslužuje, jer nije uniforma sama po sebi autoritet već je vi činite vrednom i važnom, izjavio je danas ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin na svečanosti povodom obeležavanja dana Nezavisnog sindikata...


ECB: Monte dei Paski mora da prikupi 8,8 a ne 5 milijardi evra | Biznis i Finansije\n/ Ekonomija / ECB: Monte dei Paski mora da prikupi 8,8 a ne 5 milijardi evra\nECB: Monte dei Paski mora da prikupi 8,8 a ne 5 milijardi evra\nRedakcija BIF on 27/12/2016 - 10:45 in Ekonomija, Slajder\nVlada Italije pre nekoliko dana odobrila je pomoć za spas banke Monte dei Paski di Siena, najstarije na svetu i treće najveće banke u Italiji. Ova banka, koja je osnovana 1472. godine, nije uspela da do kraja predviđenog roka prikupi pet milijardi evra, koliko joj je bilo neophodno da bi bila likvidna. Zbog toga se italijanska država odlučila da joj pomogne.\nMeđutim, Evropska centralna banka saopštila je da iznos koji će odvojiti italijanski poreski obveznici neće biti dovoljan jer Monte dei Paski ne duguje pet, već 8,8 milijardi evra.\nOva banka ima probleme već godinama ali njihovo rešavanje je postalo politički problem posebno posle uvođenja EU pravila da država ne može da spašava banke ukoliko privatni investitori prvi ne uzmu na sebe pokriće dela gubitaka.\nbanka kapital likvidnost


Nebesa - Booka\nBooka > Knjige > Savremena književnost > Nebesa\nNjujork, 2000. Siromaštvo je gotovo iskorenjeno, zagađenje je smanjeno, a senatorka iz Zelene partije uskoro će postati prva predsednica SAD. Na žurki u tom skoro utopijskom svetu Kejt i Ben se zaljubljuju.\nMeđutim, Kejt pati od neobičnog stanja: u snu se prenosi u prošlost, gde živi kao Emilija, ljubavnica plemića u elizabetanskoj Engleskoj. Svaki put kada se probudi u sadašnjosti, svet se suptilno promenio nagore, a ona je jedina koja se seća onog boljeg. Dok pokušava da shvati šta se dešava, Ben se pita da li žena u koju se zaljubio gubi razum.\nPrenoseći čitaoca između prošlosti bogate detaljima i moguće budućnosti, Nebesa su moćan podsetnik na posledice naših postupaka i potresno svedočanstvo o tome da su ljudi koje volimo predodređeni za promenu.\n„Nebesa su nalik na kameleona, neobičan i prelep hibrid… Samouverena proza Njuman u isto vreme je senzualna i kontrolisana.“\n„Kompleksno delo koje ne treba propustiti, autorke koja zaslužuje široku prihvaćenost.“\n„U ovoj dirljivoj ljubavnoj priči Njuman razmatra pitanje delovanja pojedinca na svet dok stvara alternativne univerzume, stvarnosti, pa i završetke… Provokativno.“\n„Genij Sandre Njuman leži u finom balansiranju vremenskih tokova i svetova tako da sve deluje besprekorno – da ne pominjemo i veoma zabavno. Narativ se vešto plete, a arhaični jezik je u naletima šaljiv i nežan.“


Predsjednik FBiH nazočio CIOFF Festivalu „Dani kosidbe – Kupres BiH 2015“ 03. srpnja. 2015.\nTradicionalna manifestacija Dani kosidbe Kupres BiH 2015, ove se godine održava od 1. do 5. srpnja u Kupresu, Sarajevu i Međugorju.\nPredsjednik FBiH Marinko Čavara, kao pokrovitelj, nazočio je današnjem programu Festivala u općini Kupres.\nMeđunarodni simpozij CIOFF Festivala održan je danas u općinskoj vijećnici Kupres, na temu: CIOFF Festival, svjetski doprinos očuvanju kulturnog nasljeđa. Predsjednik BiH pozdravio je nazočne i zahvalio se na zalaganju za očuvanje kulturnog nasljeđa i vrijednosti.\nNakon Simpozijuma, uslijedila je Izložba gostujućih zemalja i domaćih društava u hrvatskom domu Kupres. Po završetku izložbe, predsjednik FBiH nazočio je prezentaciji dječjih igara u Bosni i Hercegovini.\nNakon izložbe, uslijedio je Svečani mimohod izvođača ulicama općine Kupres.\nSvečano otvorenje Festivala bit će upriličeno večeras u 20.00 sati u Koncertnoj dvorani Hrvatskog doma Kupres.\nCIOFF Međunarodni festival Dani kosidbe Kupres BiH 2015 jedan je od najznačajnijih kulturnih projekata u BiH, iz oblasti nematerijalne kulturne baštine, koji za cilj ima zaštitu i očuvanje kulturnog i nacionalnog identiteta Hrvata u BiH.\nPosebna kulturološka vrijednost sačuvala se u jedinstvenoj kupreškoj tradiciji natjecanja kosaca i u drugim kulturološkim vještinama, zanatima i tradicijskim umjetnostima, vezanim za etnografiju kupreškog kraja.


NAJOZBILJNIJE UPOZORENJE PRED PRAZNIKE! Meso može da vam DOĐE GLAVE, larve ostaju U ORGANIZMU CEO ŽIVOT | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.12.2019. • 16:49 Srbija Danas/Novosti\nVeterinarski inspektori upozoravaju građane i apeluju na njih da nikako ne kupuju prasiće i svinjsko meso iz "gepeka".\nVreme svinjokolja u Srbiji idealno je da se "pokupi" opaka i teška bolest - trihineloza! Ova porodična dijagnoza može da se nađe u čitavoj Srbiji, a najviše u onim krajevima gde je prisutna svinjarska proizvodnja. Jedini lek za čoveka, protiv ove parazitske bolesti, jeste najjednostavnija veterinarska analiza mesa. Pregled košta oko 600 dinara, rezultati stižu istog dana i samo to je siguran put ka zdravoj svinjetini.\nPrema podacima Uprave za veterinu Ministarstva poljoprivrede, prošle godine na trihinelu je bilo pozitivno 42 uzorka divljih svinja i 73 domaćih. To je, kako su ispričali njihovi stručnjaci, samo dokaz da ona postoji u Srbiji.\n- Trihinele najviše ima u Vojvodini i uz mesta koja imaju reke - objašnjava Zoran Ivanović, načelnik Veterinarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede.\n- Svake godine apelujemo na građane da se ne igraju svojim i zdravljem porodice. Pregled na trihinelozu košta između 500 i 600 dinara. Sporadičnih slučajeva obolevanja ljudi uvek ima. Sve je samo do svesti ljudi, jer se pregledi rade čak i vikendom, organizuju se dežurstva u vreme slava i Božića, kada inače pristiže dosta uzoraka.\nKako objašnjava Siniša Gatarić, veterinar i stručni konsultant veterinarske stanice "Prnjavor", uzročnik trihineloze je "trihinela spiralis", crv i to je parazitska bolest. Izvori ovog parazita su glodari, miševi, pacovi, divlje svinje, lisice i medvedi. Domaća svinja najčešće se zarazi hvatanjem obolelog miša ili pacova. Iz mesa i čaure oslobađaju se larve trihinele. Od tri do pet dana one postaju polno zrele i razmnožavaju se po digestivnom traktu svinje. Odatle idu u krvotok i raznose se po organizmu.\n- Larve se najčešće nakupljaju na mišićima koji najviše rade, dijafragmi, međurebarnim mišićima i srcu - ispričao nam je Gatarić.\n- Najviše ih je na dijafragmi, pa je to i razlog što se na pregled najčešće šalje taj deo. To je najsigurnije mesto, da se ako je životinja zaražena, otkrije.\nPrema rečima Gatarića, kada se čovek zarazi trihinelom, prvi simptomi nastaju već šest do sedam dana, kada ona sazreva. Prvi simptomi su proliv, povraćanje, a onda ide nespecifična slika koja liči na grip ili virozu. Tu su i bolovi u mišićima, povišena temperatura, apatija...\n- Često ljudi koji obole od trihineloze to i ne znaju, nekad prođe kao viroza, jer se javlja u slično vreme kad i prehlade, prelaz jeseni u zimu i zime u proleće - govori Gatarić.\n- Tada se najviše jede suvo i termički netretirano meso, što je i najveći izvor zaraze. Treba znati da kod značajnih zaraza, uz neadekvatno lečenje ili ono koje nije na vreme započeto, može doći i do smrtnog ishoda. Ono što je sigurno, jeste da u organizmu čoveka larve ostaju zauvek. Zato je najbolja zaštita od trihinele da se posle klanja meso svinje obavezno pregleda. Time se apsolutno rešava problem.\nVeterinarski inspektori upozoravaju građane i apeluju na njih da nikako ne kupuju prasiće i svinjsko meso iz "gepeka", jer uz trihinelu, mogu da "pazare" i druge opasne zarazne bolesti. Meso treba da uzimaju samo u registrovanim radnjama, a ukoliko gaje svoje svinje, da ih obavezno kontrolišu na pojavu trihinele u mesu.\n"Skuvala sam mužu ručak i zbog toga završila na sudu" Srpkinja razočarana ŽIVOTOM U ŠVAJCARSKOJ (FOTO)\nČEMER I JAD GASTARBAJTERSKOG ŽIVOTA: Priča koji POGAĐA U CENTAR, odriču se SVEGA zbog LAVOVA NA KAPIJI


Kulturna milicija trenira strogoću – Priča o Bijelom dugmetu | PRIS\nNaslovna Kolumne Kulturna milicija trenira strogoću – Priča o Bijelom dugmetu\nKulturna milicija trenira strogoću – Priča o Bijelom dugmetu\nPriča se u poslednje vreme o nekim koncertima Bijelog Dugmeta. U principu, ne pratim šta rade Brega i drugari (iako mi je to uvek bio jedan od omiljenih domaćih bendova), pa mi je ovo delovalo kao grom iz vedra neba. Najavljen je jedan koncert, koji je ubrzo i rasprodat. Najavljen je i drugi, pa je otišao i on. A onda je zakazan i treći. Nisam znao šta da mislim, ali sam znao da je u pitanju nešto veliko. Samo se postavlja pitanje da li je to bila velika dobra i pozitivna stvar, ili još jedna velika Bregina prevara?\nTih dana sam imao neke druge obaveze (npr. klupska svirka i meet&greet sa čovekom koji je na neki način odgovoran za to što sam ja ovde, ali o tome nekom drugom prilikom), zato i nisam mogao da prisustvujem ni jednom od tih koncerata. Ali pošto nisam imao mira, seo sam za kompjuter, ušao na YouTube i odlučio da pogledam o čemu se tu radi. I, naravno, ispostavilo se da je prevara. Video sam, zapravo, neki tribute to Bijelo Dugme performed by Goran Bregović, Alen Islamović, Mladen Vojičić Tifa and Orchestra for weddings and funerals.\nBjelo dugme @ Kombank arena, novembar 2016\nU redu, poznata je činjenica da se Bregi već dugo vremena jebe za rokenrol. Ostvario se čovek u drugom žanru, dobio mnogo veće priznanje i zaradio mnogo veće pare. Čak je i pričao kako više nikada neće izaći na binu kao rok gitarista. I onda se 2005. godine desi turneja Sarajevo, Zagreb, Beograd, pa i ove godine ovo. U redu, baja je željan para, a mrzi ga da se potrudi da istera stvar kako treba. Smisao perfektnog biznisa leži u tome da se uloži što manje, a da se dobije što više. To je batica i uradio. Potrošio neku siću za ovaj svoj orkestar (jer bi ga garant skuplje izašlo da plati Milića Vukašinovića ili Điđija Jankelića za bubanj, Vladu Pravdića za klavijature i Zorana Redžića za bas). Doveo je dva vokala koji su tezgaroši i kojima realno svaka para znači, pa je i njih nekako podmirio. Sad je red na najbitnija pitanja u celoj ovoj priči: Gde je Bebek? Zašto nema čoveka koji je otpevao najveći deo diskografije ovog benda? Čuju se okolo priče da Brega nije hteo da ga plati koliko treba, da Bebek nije zainteresovan za narodnjačku verziju Dugmeta. Ko zna šta je istinito, ali više nije ni bitno. Bitne su neke druge stvari.\nBijelo Dugme je b(r)end uz koji je odraslo nekoliko generacija, a ko zna koliko će ih još odrasti (bar pojedinci kojima današnja pop i alternativna kultura nisu potpuno isprale mozak). Oni su muzika uz koje su se hiljade (ako ne i milioni) zaljubljivali, napijali, patili, zajebavali, pravili decu i slično. Nema ko neće zapevati Ružica si bila ili A i ti me iznevjeri kad se napije kao svinja jer je ostavljen, a onda malo kasnije smuvati novu uz taktove Lošeg vina ili Sve će to mila moja. Klinci i dalje uče da sviraju gitaru i da pevaju upravo uz njihove pesme, sviraju i pevaju po parkovima i žurkama, a to je samo još jedan od dokaza koliko je ovaj bend vanvremenski i veliki.\nSledeća stvar zbog koje su bitni je ta što su pokazali da ne treba odstraniti domaći melos da bi bio urban. Spojili su poeziju Duška Trifunovića, zvukove i stilove Zeppelina i Purple-a sa balkanskim melosom i time napravili fuziju koja je u isto vreme prijemčiva koliko ljudima sa sela, toliko i građanima iz urbanih krugova. Svi znamo koliko ljudi na ovim prostorima pate od kompleksa i imaju veliku tendenciju da nipodaštavaju i pljuju nešto što je domaće i što ima tradicionalne elemente, misleći da će tako biti urbaniji , pametniji, obrazovaniji ili šta već. Tadašnja intelektualna elita je Bregovića i ekipu gledala sa gađenjem i sa visine misleći da su mnogo iznad bosanskih brđana, da im se neosnovano daje pažnja i slično. Ali, da li je Dugme krivo što su dotični bili nesposobni da se približe običnom narodu, koji sam po sebi ne razume preterano kompleksne stvari, što je i logično, jer nisu svi istih kapaciteta, niti imaju svi mogućnost da budu preterano obrazovani i sofisticirani. Iz kog razloga se prostiji i jednostavniji ljudi gledaju kao manje vredni i manje dobri?\nVećina današnjih rokera i metalaca, koji bi po nekoj logici trebali da budu obrazovani ljudi širokih shvatanja, prezire ovaj bend jer to nije dovoljno intelektualno i urbano za njih. Ali zato svi vole irski rok i pank, kao i nordijski i ruski folk metal i to im je do jaja. A niko ne pravi pitanje ni za orijentalni melos, koji je u rokenrolu zastupljen skoro isto koliko i bluz koreni, ako ne i više. Super je kad to urade Gary Moore (koji je potpisniku ovih redova jedan od omiljenih gitarista i autora u životu), Korpiklaani, Turisas i Arkona, a seljački je i bedno kad to uradi Bijelo Dugme. Ovo je još jedan od niza dokaza licemerja i kompleksa domaće publike. Zadnjih godina se mnogo priča o Bregi i Dugmetu kao osnivačima turbo folka, smeća koje je nanelo teške rane moralu i psihi ovog naroda tokom poslednjih 30 godina. Svako sa dve zdrave ganglije u glavi će shvatiti da je ta priča totalna glupost, jer postoji vidljiva razlika između čistog narodnog elementa i izveštačenog azijatskog koncentrata. Svojim stavom i imidžom su doprineli početku pravog rokenrola na ovim prostorima i u isto vreme omogućili početak muzičke industrije u bivšoj nam državi. Izgledali su drugačije od ostalih, zvučali su drugačije od ostalih kolega i, što je najbitnije, ponašali su se drugačije od ostatka scene i tako skrenuli pažnju na sebe i počeli da sviraju pune stadione i da prodaju milione ploča, sve ono što gorespomenutim intelektualcima nije nikada pošlo za rukom.\nUsudili su se da budu provokativniji i slobodniji od ostalih, i tako postali voljeni od strane tadašnje omladine koja je želela nešto novo i nešto svoje umesto onoga što su njihovi matorci voleli i mislili da je dobro. Možda najprovokativniji element ovog benda su bili njihovi omoti na početku karijere, koji su sadržali lepo oblikovane ženske sise ispod teksas jakne (omot prvenca), ruka koja hvata deo ženske zadnjice (Šta bi dao da si na mom mjestu), usne u seksualnom zanosu (Eto! Baš hoću). Brega se vodio dobrim starim nepisanim marketinškim zakonom koji glasi SEKS PRODAJE PROIZVOD. Koliko su mladi bili oduševljeni i impresionirani, toliko su matorci bili zgoženi. Zar to nije smisao rokenrola?\nNaravno, osim kulturnog značaja postoji i politički. Osamdesetih godina je, kao što svi znamo, politička situacija počela da se menja kako u svetu, tako i kod nas. Paralelno sa politikom se menja i situacija u bendu. Bebek, navoljeniji i najbitniji član, napušta bend. Kasnije se ispostavilo da je to učinio zbog Breginog naginjanja ka političkim vodama koji se tiču ideje jugoslovenstva, kojih Bebek nije pobornik. Taj raskol između njih je nekako i bio logičan, jer Bebek, doduše tek od skoro javno, vuče na hrvatski nacionalizam (otišao je toliko daleko da je pevao sa Tompsonom u Čavoglavama), a Brega je dete iz mešovitog braka Hrvata i Srpkinje koji za ženu ima muslimanku. S obzirom na to da je separatizam u Jugi počeo da bude kritičan u to vreme, verovatno je tada iz državnog vrha stiglo neko naređenje da bend koji je jedan od simbola jugoslovenskog društva i kulture mora nešto da uradi za očuvanje države i jedinstva u narodu. Našli su novog pevača, ovog putа srpske nacionalnosti. U pitanju je, tada vrlo mlad, Mladen Vojičić Tifa, oko čijih vokalnih sposobnosti su i dan danas strogo podeljena mišljenja. Snimaju album koji nosi naziv po imenu benda, a na omot stavljaju Predićevu Kosovku devojku. Album otvara himna Hej, Sloveni, i tako je konačno postalo jasno da se država uključila u ovaj projekat.\nPosle samo godinu dana, Tifa odlazi (ili biva izbačen) iz benda. Na njegovo mesto dolazi Alen Islamović iz Divljih Jagoda. Izlazi album pod imenom Pljuni i zapjevaj, moja Jugoslavijo. Brega je želeo da se na istom albumu nađu ljudi koji su bili proglašeni državnim neprijateljima (Vice Vukov da peva, a Mića Popović da uradi omot albuma) i narodni heroj (Svetozar Tempo Vukmanović), ali to nije moglo da se ostvari, zato što im je UDBA visila nad glavom, pa su morali da odustanu od te ideje. Intro albuma je bila partizanska pesma Padaj silo i nepravdo, a za njom je usledila i naslovna pesma, koja poziva na ujedinjenje naroda. Ispostavilo se da je sledeći album njihov poslednji. Ćiribiribela je bila najveća provokacija do sad. Naslovna pesma je govorila o potencijalnom ratu (koji je stvarno i počeo 3 godine kasnije), i imala je za zadatak da na suptilan način odvrati ljude od istog. Đurđevdan je bio jedna od spornih pesama na albumu, pogotovo zbog spota u kojem su trebala da se pojavljuju četnička obeležja. Najspornija tačka albuma je bila pesma Lijepa naša, u kojoj su spojene istoimena hrvatska himna i srpska pesma Tamo daleko. Tad su već na koncertima počele da se pojavljuju nacionalističke reakcije i sa srpske i sa hrvatske strane. Đurđevdan i Lijepa naša su bile izviždane i publika ih je gađala. Turneja je prekinuta nekoliko datuma pred kraj.\nRaspao se savez komunista, raspalo se Bijelo Dugme. Bio je rat na koji su nas Dugmići upozoravali godinama, bilo je genocida i sranja. Mržnja i strah traju i dan danas i ne izgleda kao da će se uskoro prekinuti. Svako sedi klaustrofobičan u svoja četiri zida, broji siću po džepu da vidi `oće li biti za `leba danas, gleda rijaliti programe i truje se fabrikovanim verbalnim prolivom po novinama. Kultura nam metastazira već dugo i, sudeći po svemu, uskoro će kraj. Ali, kad god pričam sa nekim iz bilo koje današnje banana države, kad god neko spomene Dugme, zapeva se neka od pesama i samo što ne krenu suze radosnice.\nOvaj bend je jedna od retkih stvari koja ima neku nevidljivu snagu da poveže i stavi na jedno mesto svu mladu i staru sirotinju koja se mrzi zbog tuđih interesa. Jedina grupica ljudi koja ne radi protiv nas i koja se trudi da nas ujedini, bar na kratko. Najavljeno je da će ova krnja verzija Dugmića nastupiti 30. decembra ispred Skupštine. Jeste Brega lopov i prevarant, Tifa ne može da peva više ništa, Alen prešao u narodnjake. Sve to stoji, ali mislim da postoji dovoljno razloga da se ode tamo i da se uživa. Ovo nikada nije bio bend koji slušamo i gledamo da bismo komentarisali kvalitet sviranja, pevanja, aranžmana ili čega već, tako da ni ne treba mnogo misliti o tome. Jedino što je potrebno je da se hormon sreće pokrene bar na kratko i da se dobije nešto malo pozitivne energije u ovom stanju odumiranja duha. Valja se nekad podsetiti kako je to biti srećan.\nPrethodni tekstNovogodišnja Route 011 žurka\nNaredni tekstPero Defformero ekranizovali Gotičarku!


„Arcelor Mittal“ isplatio Srpskoj 18 miliona KM dividende – ASinfo Portal\n26.01.2022. / 15:29\nBANJALUKA – „Arcelor Mittal“ Prijedor isplatio je u prošloj godini svojim vlasnicima – Rudniku željezne rude „Ljubija“ i kompaniji „Arcelor Mittal“ 37 miliona KM dividende, dok je još toliko neisplaćeno.\nPotvrdio je to za CAPITAL direktor „Arcelor Mittala“ Mladen Jelača i dodao da će „Mittal“ i u ovoj godini isplatiti jedan dio vlasnicima, dok će drugi ići u investiciju u rudnik „Ljubija“, koji bi trebao da bude otvoren.\n„Mi smo vlasnicima isplatili oko 37 miliona KM srazmjerno učešću u vlasništvu, odnosno RŽR 49 odsto, a ’Arcelor Mitalu’ 51 odsto. Očekujemo da se još neki dio isplati u ovoj godini, ali nakon što sagledamo koliko će koštati investicija u Ljubiji gdje je planirano otvaranje rudnika“, rekao je Jelača.\nInače, Skupština akcionara RŽR „Ljubija“ je tek krajem prošle godine razmatrala informaciju o poslovanju povezanog lica „Arcelor Mittal“ i tada zatražila da se u ovoj godini isplati značajniji iznos dividende.\nNa kraju 2020. godine RŽR „Ljubija“, odnosno Republika Srpska, je od „Mittala“ potraživala oko 36 miliona KM.\nU informaciji je navedeno da je na kraju 2020. ukupan neraspoređeni dobitak „Mittala“ iznosio 71,9 miliona KM.\n„Potraživanja od povezanih lica su povećana sa 15,8 miliona KM na 21,1 milion, ali je sa druge strane došlo i do značajnog povećanja gotovine na dan izvještavanja iznosi 48,4 miliona KM. U skladu sa navedenim predstavnik Akcijskog fonda i Fonda za restituciju predlaže da se skupštinskim zaključkom zahtijeva isplata dividende u većem iznosu u narednoj godini“, navedeno je u zapisniku sa Skupštine akcinonara koja je taj prijedlog prihvatila.\nSkupština je, takođe, razmatrala i usvojila finansijski izvještaj RŽR „Ljubija“, dok izvještaj o poslovanju ovog društva za 2020. godinu nije dobio podršku akcionara.\nRazlog za to je povećanje broj zaposlenih sa 39 na 60, finansiranje FK „Rudar“ Prijedor kao i davanje pozajmica poveznom društvu „Tvek“ u kojem ima manjinski udio.\n„Iako je i prethodnih godina skretana pažnja na ovo pitanje društvo je nastavilo sa finansiranjem FK „Rudar“ Prijedor, a ovaj put ti troškovi su uvećani za dodatnih 140.200 KM. Društvo je nastavilo i sa kreditiranjem povezanog lica „Tvek“ od kojeg potražuje 488.500 KM, dok to preduzeće ima značajnu akumulisanu dobit, koju ne isplaćuje svojim vlasnicima“, naveo je predstavnik IRB-a, odnosno državnog kapitala.\nDodao je i da je preduzeće otpisalo značajan iznos potraživanja bez bilo kakvog obrazloženja kao i da su mu pokazatelji likvidnosti dobri zbog toga što je u svoja potraživanja ukalkulisalo pravo na dio akumulisane dobiti „Arcelor Mittala“ koja iznosi oko 36 miliona KM.\nMinistar energetike i rudarstva RS Petar Đokić rekao je ranije da se posljednjih godinu dana intenzivno traži rješenje za pokretanje rudarske proizvodnje u Ljubiji kod Prijedora koja je zaustavljena prije 29 godina.\nTagovi: arcelor mittaldividendarzr ljubija


zlatibor Arhiva - PRess Serbia | PR PRess team\nPETARDA PUKLA U HUMSKOJ: Partizan razneo Zlatibor!\nPartizan „upisao“ 17. pobedu u nizu (15 u Super ligi Srbije i dve u Kupu). Fudbaleri Partizana ubedljivo su savladali ekipu Zlatibora u poslednjem meču 27...\nU prelepom ambijentu hotela Zelenkada na Zlatiboru održano je prvo polufinalno veče Diva turizma Srbije, pod nazivom Diva zimskog turizma 2020. 12...\nSamit MoReSCE od 10. do 12. septembra na Zlatiboru Samit planinskih centara Centralne Evrope MoReSCE 2018 održaće se od 10. do 12. septembra u hotelu...\nPevačica Milica Todorović nabacila je nekoliko kilograma pa tvrdi “da su joj i grudi porasle” od prekomernog hranjenja. “Trenutno...\n“Putevi Srbije” najavili naplatu putarine od Ljiga do Preljine Javno preduzeće “Putevi Srbije” počeće naplatu putarine na novoj deonici...


Bujna ostrvska grad država u srcu jugoistočne azije. Singapur je poznat po svojoj snažnoj ekonomiji i strogom režimu zakona i reda. Dugačka i važna luka važna za povezivanje na monsunski trgovinski krug u Indijskom okeanu, danas se Singapur može pohvaliti jednom od najprometnijih luka na svetu. Iako fizički mala država, Singapur je ekonomski gigant. Bio je najsavremeniji grad jugoistočne Azije više od jednog veka. U ovom gradu državi se mešaju Malajske, Kineske, Arapske, Indijske iEngleske religije i kulture. Njegova jedinstvena etnička raznolikost omogućava posetiocima širok spektar turističkih i kulinarskih mogućnosti za odabir. Potpuni kalendar tradicionalnih festivala i praznika koji se proslavljaju tokom cele godine doprinosu njegovoj kulturnoj privlačnosti. Pored toga, Singapur nudi luksuzne hotele, ugodnu kuhinju i sjajnu kupovinu.


Dimovodno koljeno za peć (Promjer: 120 mm, 90 °, Crne boje) | BAUHAUS\nPromjer: 120 mm, 90 °, Crne boje\nIzrađen od kvalitetnog čeličnog lima\nPovršinski zaštićen postupkom plastificiranja\nBr. proizvoda 27054112\nDimovodno koljeno fi 120 mm namjenjeno je za odvod izgaranja materijala u kotlovnicama, pećima i kaminima putem dimnjaka. Izrađeno je od kvalitetnog čeličnog lima debljine od 2 mm te ima luk pod 90º. Svako koljeno određene debljine se međusobno spaja jedno u drugo.


BIRN: Sopot nova turistička meka za članove SNS-a\nIzvor: Radio 021, 05.Sep.2019, 17:20\nLjudi iz okruženja ministra policije postali su vlasnici vrednih nekretnina od Vrnjačke Banje do Kosmaja i kao da je na njih mislio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, kada je rekao da je potrebno letovati u Sopotu, a ne u skupim stranim odmaralištima, piše BIRN.\nU blizini Sopota, na svega pola sata vožnje od Beograda, u ataru sela Nemenikuće na obodu Kosmaja, kamioni od ranog jutra dopremaju građevinski >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << materijal na plac opasan ogradom visokom preko dva metra.\nReporteri BIRN-a zbog ograde, visokog rastinja i nepristupačnog terena nisu uspeli do kraja da vide šta se tačno gradi. Ipak, iz registra građevinskih dozvola, vidi se da na toj lokaciji niču stambeni objekat od 1.200 kvadrata i sportski teren iste veličine. Ukupna vrednost radova procenjena je na 600.000 evra.\nInvestitor je Darko Đurović, bratanac Dmitra Đurovića, člana SNS-a i bivšeg direktora Koridora Srbije. "Nije mi jasno odakle nekim ljudima toliko novca. Dobro, razumem, bio je direktor Koridora, ali da je imao platu i pet hiljada evra, nije mogao toliko da zaradi da kupi i izgradi sve ovo", kaže jedan od stanovnika sela Nemenikuće za BIRN.\nĐurovićev prvi komšija u Sopotu je Aleksandar Papić, blizak prijatelj i saradnik ministra policije Nebojše Stefanovića. Njihova imanja deli ograda, a na placu Papića postoji objekat koji bi mogao da se okarakteriše kao vikendica za odmor, sa prostranim tremom i malim terenom za basket, koji ima tartan kao podlogu.\nPapić se pominje u BIRN-ovoj priči o nasilnom preuzimanju hotela Šumadija na Banovom brdu. On je tada, predstavljajući se da radi u ime ministra, vlasniku hotela ponudio povraćaj vlasništva nad hotelom u nameri da izgladi stvari. Ministar Stefanović je kasnije demantovao da je bilo ko pregovarao u njegovo ime u ovom poslu. Više izvora BIRN-a potvrdilo je da su Stefanović i Papić kumovi, odnosno da je sestra Papićeve supruge kuma supruge Nebojše Stefanovića.\n"Koliko puta sam ti rekao Babiću – šta bre ideš na otmena letovališta na Brionima i na Hvaru. Imaš druga na Brionima? Nađi druga u Sopotu, a ne na Brionima, jer naš narod nema druga na Brionima", podviknuo je Aleksandar Vučić Zoranu Babiću, direktoru Koridora Srbije na sednici glavnog odbora SNS-a u junu ove godine.\nTekst u celosti pročitaje na javno.rs.\nDanas: Vučić: Broj dece po ženi treba da bude 2,1, a u Srbiji je 1,48\nDanas: Putin: Priprema se velika razmena zarobljenika s Ukrajinom\nRadio Slobodna Evropa: Putin: Priprema se velika razmena zarobljenika s Ukrajinom\nDanas: Stručnjaci oživljavaju “kameno selo“\n05.Sep.2019: Radio 021


Potrošači saglasni sa strožijim standardima za potrošnju goriva\nPredsednik Barak Obama je obelodanio nove standarde ekonomičnosti za automobile i kamione, prema kojima će prosečno vozilo do 2016, trošiti galon benzina na 35 milja, odnosno nešto ispod 7 litara goriva na stotinak kilometara.\nMark Lakomec svakog dana vozi jedan sat do posla. Svoj „Džip Čiroki“ kupio je 2005. i svaka tri dana, puni rezervoar za 35 dolara.\n„Volim terenska vozila. Daju mi osećaj sigurnosti. Imam porodicu. Imam pse. Mogu sve da ih smestim u auto“, objašnjava Lakomec.\nMeđutim, do 2016, vozila poput njegovog, koja "usisavaju" benzin, moraće da se promene. Automobili i laki kamioni moraće da troše maksimalno galon benzina na 35 milja, odnosno nešto ispod 7 litara goriva na stotinak kilometara. Te mere treba da povećaju efikasnost goriva i smanje ispuštanje gasova. Obamina administracija kaže da će rezultat biti jednak uklanjanju 58 miliona automobila sa puta godišnje.\nAli, za vozače poput Elizabet Bauš, koja namerava da kupi nov auto, nova mera će povećati prosečnu cenu automobila za 1.300 dolara. Njen „Ševi Taho“ troši galon benzina na svega 12 milja, odnosno potroši oko 20 litara goriva na stotinu kilometara.\n„Posle pet godina vožnje ovog automobila, mislim da je vreme za promenu“, kaže ona.\nPredsednik Obama, objašnjavajući nove mere, rekao je da će vozači zahvaljujući uštedi goriva posle tri godine biti na svom. Takođe je rekao da će se smanjiti zavisnost od nafte.\n„Uštedećemo milijardu i osam stotina miliona barela nafte tokom veka vozila prodatih u narednih pet godina. Da bih vam dočarao koliko je to ogromno - to je više nafte nego što smo prošle godine uvezli iz Saudijske Arabije, Venecuele, Libije i Nigerije zajedno“, objasnio je Obama u utorak.\nSve to se događa u trenutku kada novac od poreza održava u životu neke od američkih proizvođača automobila, bez obzira što Emili Porter iz Vašingtona kaže da je već to dovoljan razlog za promene.\n„Ako pomažemo autoindustriji, ima smisla da uvedemo mnogo striktnije standarde potrošnje goriva za automobile koji se proizvode u Sjedinjenim Državama“, smatra Emili.\nSaopštenje o novim merama je ujedinilo mnoge bivše neprijatelje: autokompanije i sindikate, borce za životnu sredinu i zakonodavce... Obama je poručio da svi treba da ostave prošlost iza sebe, a Mark Lagomec je saglasan:\n„To će biti sjajno. Moći ćemo mnogo lakše da dišemo, moja deca će ubuduće da dišu mnogo lakše“.\nNove mere zahtevaju od proizvođača automobila da zadovolje mnogo strožije standarde potrošnje goriva četiti godine ranije nego što predviđa postojeći zakon. Takođe, prvi put se uspostavlja nacionalni standard ispuštanja štetnih gasova.


Srpska planira dva prelaska u Srbiju autoputem, preko Save i Drine | Frontal\nSrpska planira dva prelaska u Srbiju autoputem, preko Save i Drine\nDirektor "Auto-puteva Republike Srpske" Dušan Topić rekao je da će u perspektivi kod Bijeljine postojati dva prelaska u Srbiju autoputem - jedan preko Save u Rači i drugi preko Drine u zoni Pavlovića ćuprije.\n07.02.2019. u 09:40h\nStiže 4.000 vizira za medicinske radnike\nTomaš: Treba dozvoliti da Centralna banka BiH kreditira entitetske vlade!\nTestiranje na korona vorus: Kako neke zemlje idu ispred drugih?


U TPZ-u svečanom konferencijom otvoren projekt „Mogy App“ - Zagrebački inovacijski centar\nRazdoblje provedbe ovog projekta je godinu dana, počevši od 1. srpnja 2017. godine, a vrijednost projekta je 1.342.918,31 kn. Da pojasnimo, "Mogy App" je aplikacija koja sofisticiranim algoritmom analize povratnih informacija o korisnikovom vježbanju te korištenjem tih podataka u svrhu optimizacije programa korisnika, optimizira svakodnevni posao trenera, uz lakšu i jednostavniju personalizaciju programa, sukladno rezultatima i mjerenjima postignutim kod krajnjih korisnika. Korištenje aplikacije je maksimalno pojednostavljeno i intuitivnije od većine sličnih aplikacija na tržištu te će generirati nova radna mjesta, sve u cilju internacionalizacije poslovanja. Financijska održivost poslovanja temelji se na kontinuiranom ulaganju u nadogradnju postojeće aplikacije, kao i na kreiranju poslovne politike i poslovnog modela kako bi tvrtka Mobile Gym bila što konkurentnija na tržištu. Ekonomska održivost projekta temelji se na osnovi povećanja razvoja novih proizvoda i usluga s kojom će tvrtka Mobile Gym ojačati tržišnu poziciju. Operativna održivost će se temeljiti na kontinuiranom ulaganju u edukaciju djelatnika kako bi se zadržao postojeći kadar.\nNovosti 23. 8. 2013.\nNovosti 16. 4. 2015.\nČlanovi Tehnološkog parka Zagreb: Mobendo, Pinecone i Visiobike putuju u London na predstavljanje pred investitorima\nU sklopu međunarodnog projekta ECOFUNDING održana je konferencija za male i srednje poduzetnike i investitore te okrugli stol na temu „Investicija klima u Hrvatskoj“.


GOOGLE JEDNIM POTEZOM ZBUNIO MILIONE KORISNIKA: Ne, ovo nije test ličnosti, da li zaista sve izgledaju isto? | Uređaji\nGOOGLE JEDNIM POTEZOM ZBUNIO MILIONE KORISNIKA: Ne, ovo nije test ličnosti, da li zaista sve izgledaju isto? | Smartlife RS\nGOOGLE JEDNIM POTEZOM ZBUNIO MILIONE KORISNIKA: Ne, ovo nije test ličnosti, da li zaista sve izgledaju isto? 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n06.10.2020. / 20:50\nAutor Miloš Delević 06.10.2020. / 20:50\nMnogi korisnici su negodovali!\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 1 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 2 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 3 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 4 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 5 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 6 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 7 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 8 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 9 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 10 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 11 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 12 / 13\nIzvor: Mondo / Google / 9to5googleBroj slika: 13 13 / 13\nGoogle je hteo da obraduje svoje korisnike tako što je izmenio ikone svojih popularnih funkcija, odnosno redizajnovao!\nTako su kalendar, Gmail, Drive, Docs i Meets dobili nove ikonice koje nisu dočekane najsjajnije kod korisnika.\nKao što možete da vidite, ove ikonice nalikuju jedna drugoj, te pojedini korisnici imaju problem da ih razlikuju pošto dele istu paletu boja: crvenu, plavu, zelenu i žutu. Drive je najmanje promenjen, on sad ima zaobljene ivice i dodatak crvene boje, dok je kalendar doživeo najveću promenu, te je sada kocka sa brojem u sredini.\nAll Google's icons look the same, now. I used to be able to glance and tap, now I have to be fully cognizant of which icon I am tapping.\n— Sir Plew (@LBPHeretic)October 6, 2020\nPored njihovom sličnog izlgeda, ne postoji jasna vizuelna razlika između ovih ikonica, što će biti veliki problem kada se uzme u obzir bela površina na kojoj će se nalaziti. Google je predstavio novi dizajn ikonica kao deo "Workspace" dizajna, te se ne zna da li će zaista ovo biti njihov krajnji oblik. Gmail je ostao koverta, ali umesto okvira koji je bio obojen u crveno, sada je ofarban bojama te kompanije.\nAbsolutely stupid design. They've already made the icons extremely identical. Impossible to find a specific Google app .\n— Tal (@thepolymathdude)October 6, 2020\nKao što možete da vidite po tvitovima, veliki broj korisnika je kritikovao ovakvu odluku Google-a da redizajnira ikonice na ovakav način. Mnogi su prokomentarisali da ne mogu da ih raspoznaju, te da bi morali da se udube u ekran kako bi videli razlike. Neki su istakli da nije upotrebljena mašta u izradu istih, dok drugi napominju da su generične.\nWhat a generic, unrecognizable from each other bunch of bad icons@Google. Guess it's another plus of not using Google services, I won't confuse gDocs with gCalendarpic.twitter.com/ddtnilYdYO\n— Dr. Diablo (@diekus)October 6, 2020\nGoogle se opredilio za ovakav potez kako bi spojio Gmail, čet i Docs na centralnu lokaciju, kako bi se ti programi bolje takmičili sa najvećim rivalima, Microsoft Office i Outlook email-om. U galeriji ispod pogledajte rezultate pre i posle!\nDa li vi primećujete razliku?\nIzvor: Google Workspace\nAPPLE ĆE JOŠ JEDNOM ZAUSTAVITI SVE(T): Novi iPhone 12 stiže 13. oktobra na dosad neviđenom događaju!\ngoogle gmail Aplikacije dizajn


Uništa - selo izmeðu dve države - 92putovanja\nUništa - selo izmeðu dve države\n/\t petak, 12.09.2014. / 08:54 /\tZanimljivosti / Komentara: 12\tIzvor: glassrpske.com\nNameravali smo da posetimo Uništa, mesto smešteno podno Dinare, èiji vrh u tom delu iznosi 1.806 metara nadmorske visine, zvanièno u Opštini Bosansko Grahovo, u Bosni i Hercegovini, kao i svako drugo.\nAli, bez uspeha. Do Uništa se ne može kao do svakog drugog mesta, grada i opštine u Bosni i Hercegovini. Ono je specifièno. Zabranjeno, utvrdili smo kasnije, po mnogo èemu.\nU Uništa je moguæe doæi jedino iz Evropske unije, odnosno iz Republike Hrvatske, lokalnim putem iz Kijeva od kojeg je udaljeno 12 kilometara, jer ga sa druge strane od Bosne i Hercegovine odvaja planina Dinara.\nNo, èak i kada se poznaje put, imaju važeæe biometrijske putne isprave, legalno u Uništa je gotovo nemoguæe uæi kao putnik namernik.\nNa ulazu u selo doèekaæe vas znak upozorenja i sa jedne i sa druge strane: Državna granica - Republika Hrvatska, odnosno Državna granica - Bosna i Hercegovina. Jedino nema graniènog prelaza preko kojeg bi se iz Republike Hrvatske moglo uæi u Uništa u Bosni i Hercegovini, odnosno suprotno.\nIstovremeno, put koji postoji preko Dinare je takoðe nemoguæe preæi putniku namerniku, ne samo zato što bi za takav poduhvat trebalo specijalno terensko vozilo, nego i zato što je skoro cela planina minirana.\nOd pokušaja da sami doðemo do Uništa odvratio je predsednik mesne zajednice Slavko Galiot, uz upozorenje da bi u tom sluèaju mogli biti privedeni zbog "nelegalnog prelaska meðudržavne granice" i novèano kažnjeni. Imao je pravo, uverili smo se kasnije.\nDo Uništa smo tako stigli kao "službeni tranzit" zahvaljujuæi susretljivosti Graniène policije Bosne i Hercegovine, njihovim vozilom, uz prethodni usmeni i pismeni dogovor i zahtev.\nOd Bosanskog Grahova iz Bosne i Hercegovine, sedišta Terenskog ureda Graniène policije Zapad, preko graniènog prelaza Strmica sa Republikom Hrvatskom, te Knina i Kijeva, preko hrvatske teritorije prešli smo oko 80 kilometara kako bismo se našli u mestu Uništa, u Bosni i Hercegovini!\nOdobrenje za takav poduhvat dobili smo od policije Republike Hrvatske. Ipak, lokalna policija iz Kijeva odmah po našem ulasku u mesto Uništa obrela se u selu i nakon što su utvrdili da smo prelazak preko meðudržavne granice iz Hrvatske u BiH obavili uz odobrenje, povukli su se i napustili selo.\nMešovite patrole Graniène policije BiH i Hrvatske graniène policije na ovom delu su kažu èeste, ali s obzirom na to da se podruèje nalazi daleko od Bosne i Hercegovine, oko 80 kilometara, èešæe su patrole hrvatske policije, koja je u blizini, u Kijevu, oko 12 kilometara od Uništa.\nNa centralnom trgu Uništa zatekli smo nekoliko meštana, od njih dvadesetak, koliko stalno boravi u mestu. Preko vikenda ih je više, jer dolaze najbliži koji u toku sedmice rade po gradovima u Hrvatskoj, od Splita, preko Knina do Zagreba, pa se broj penje i do tridesetak.\nStanovništvo veæinom èine Hrvati, a samo je jedna porodica Srba u zaseoku Kovaèeviæi, u neposrednoj blizini samog središta Uništa.\nNikolu Grizelja, stanovnika Uništa, pitamo šta bi se desilo da smo se do njega uputili sluèajno, kao posetioci, njegovi poznanici ili prijatelji, a on odgovara da bismo bili - kažnjeni.\nKazna zbog posete prijateljima\n"Bilo je više sluèajeva da su nam prijatelji i poznanici dolazili i da su bili kažnjavani zbog prelaska granice. Kazna je 500 kuna (oko 135 KM ili oko 70 evra), a ako se plaæa na licu mesta, onda je 250 kuna (oko 70 KM ili oko 35 evra). Po pravilu, ovdje ljudi, pa èak ni mi, ne mogu ni da izaðu ni uðu. Stvar je dobre volje da li æe vas neko kazniti ili ne. Mi, pošto smo stanovnici, starosedeoci, progleda nam se kroz prste. Ipak, za one koji nam dolaze, nije tako. Izgubio sam deo poznanika i prijatelja, jer ne mogu da mi doðu", naveo je Grizelj.\nOn navodi primer meštanke koja je rodom iz Uništa, a koja se ovo leto zaputila iz Zagreba u rodni kraj. Nakon što je pokazala rodni list policija joj je dozvolila ulazak u Uništa, ali njenom suprugu, koji nema prezime poznato u Uništima, nije. On je odveden u policiju i tek nakon urgencije mu je dozvoljeno da uðe u mesto.\nIstovremeno, ilegalni prelazak granice sa bosanskohercegovaèke strane kažnjava se sa 300 KM. Dakle, osoba koja ima nesreæu da je zaustave hrvatska i bh. patrola, može biti kažnjena dvostruko.\nU mestu, inaèe, dominiraju porodice prezimena Samardžije, Grizelj i Galiot. Njima je nešto lakše za prelazak, jer im se gleda kroz prste, ali im to nije uteha.\n"Govore da æe nam dati neke pograniène propusnice, sa kojim æemo moæi preæi teritoriju unutar pet kilometara. Ali, to nije dovoljno niti je rešenje našeg problema. Šta dalje? I kako? Šta nam znaèi pet kilometara kad je prvi centar, Kijevo, na 12 kilometara od nas. Do njega onda opet, ne možemo", zakljuèuje Grizelj.\nMeštanin Josip Galiot boji se da æe uskoro biti još gore. Sada, im kaže još i nekako bar meštanima gledaju kroz prste, ali kad doðe Šengen, misli kako neæe biti tako.\n"Tada æemo biti hermetièki zatvoreni. To je ono èega se najviše pribojavamo. Šengen bi nas mogao totalno zatvoriti", ukazuje Galiot.\nMesto Uništa nema prodavnicu osnovnih životnih namirnica. U selo tri puta sedmièno dolazi vozilo sa namirnicama. Cene su sliène onim u Kijevu, u Hrvatskoj.\n"Troše se hrvatske pare. Iskljuèivo plaæamo u kunama. Mi bosanske marke nemamo. Ne idemo u Grahovo", navodi Nikola Grizelj.\nStanovnici mesne zajednice Uništa ogorèeni su na opštinske vlasti u Bosnakom Grahovu od kojih ne dobivaju ništa kao pomoæ.\nIz Hrvatske ne dolaze samo namirnice, nego i penzije, elektrièna energija, zdravstvena zaštita, poštar, signali za televiziju i telefon, pa èak i sveštenik.\n"Pošta nam dolazi iz Kijeva. Donosi je poštar kad nešto ima", kaže Nikola Grizelj.\n"Stoji moje ime i prezime, Kijevo, Republika Hrvatska. Tako pošta doðe do mene", pojašnjava Grizelj.\nSlièno je i sa ostalim uslugama.\n"Struja nam dolazi iz Sinja, iz Hrvatske. Kad zovemo hitnu pomoæ, doðe nam, ali samo do granice. Neæe dalje od granice. Imali smo dosta sluèajeva pošto je staro stanovništvo, da smo ljude nosili preko granice do hitne pomoæi sa druge strane, u Hrvatsku. Jednom mjeseèno nam doðe sveštenik iz Hrvatske, u našu crkvu", navodi Grizelj.\nOpština Kijevo je donedavno plaæala i uliènu rasvjetu na centralnom trgu u mestu Uništa. Iz Bosanskog Grahova su obeæavali da æe oni to finansirati, ali kako nisu, ulièna rasveta je iskljuèena. Oèekuju da æe lokalne vlasti u Kijevu, u Hrvatskoj opet, reagovati.\nDve decenije bez lekara i veterinara\nU mesto, tvrde njegovi žitelji, 20 godina nije ušao lekar, još od ratnog perioda. Pre rata je bila podruèna ambulanta u kojoj je tokom sedmice u odreðenim danima pružana osnovna medicinska usluga - propisivanje lekova, merenje pritiska...\nKako sa lekarom, tako i sa veterinarom. Ni njega stanovnici u Uništu nisu vidjeli dve decenije. Akcija vakcinisanja stoke, pasa i drugih životinja nikada nije bilo.\nIako se bave stoèarstvom, stoka ne može preko granice.\n"Uglavnom sve koristimo za naše potrebe. Moguæe je jedino ilegalno prebaciti neko jagnje i prodati, ali to nije baš neka zarada. Istovremeno je opasno, jer su takve aktivnosti kažnjive", ukazuje Josip Galiot.\nZa stanovnike Uništa najgore je, ipak, kada u mesto treba dovuæi graðevinski materijal.\n"Veliki je problem ako se šta radi. Teško bilo ko pristaje da dovuèe materijal u mesto. Ljudi jednostavno neæe probleme", navodi Josip Galiot.\nPre pet godina grom je udario podno Dinare i izazvao veliki šumski požar. Gasila su ga èetiri kanadera iz Hrvatske. Vatrogasci iz Bosne i Hercegovine nisu mogli, a dok bi dobili sve potrebe saglasnosti, verovatno bi bilo isuviše kasno.\nNi zimi nije ništa lakše. Opet, da Hrvatska ne priskoèi u pomoæ bili bi totalno odseèeni od svijeta. S obzirom da se mesto nalazi na 700 metara nadmorske visine ispod Dinare, vetrovi su izuzetno jaki, a prouzrokuju nanose snega zimi visoke i više metara. No, zahvaljujuæi djelovanju hrvatske putne službe, put do Uništa tokom cele zime je prohodan.\nZbog svih problema koje imaju, meštani Uništa u martu ove godine dolazili su u Livno, sedište Kantona 10 (Livanjskog), kojem pripadaju, a od kojeg su udaljeni oko 150 kilometara. Nadali su se da æe barem tu, kad u opštini nisu mogli, pronaæi rešenja, ali ni do sada niko od nadležnih nije preduzeo konkretne korake.\nKako u mestu Uništa koriste vlastite bunare jedino što ih raduje kao pozitivna vest jeste da bi pitanje vodosnabdijevanja moglo biti rešeno u neko dogledno vrijeme. Naime, Republika Hrvatska ima nameru do granice da izgradi vodovod na kojeg bi se mogli prikljuèiti meštani Uništa. Taj projekat meðudržavne saradnje trebalo bi da finansira Evropska unija.\nNekad turistièki raj, a sada belaj\nNo, kada i ako se to reši, ostaju svi ostali problemi. A, njih je mnogo. Stanovnici Uništa kažu kako im je sve hrvatsko, samo teritorija bosanskohercegovaèka.\nUništa su nekada bila razvijen i moderan kraj: pre rata imali su oko 400 stanovnika, Dom kulture, koji i sada postoji, obnovljen, no u kojem je do rata bila i biblioteka, te sobe za izdavanje, u kojima se uvek tražio krevet viška. Turizam je, naime, bio veoma izražen.\nUništa su zbog pogodnog terena i klime bila odreðena za treniraju sportskih klubova iz Solina, pa èak i za Hajduk, ali je ratni period sve poremetio.\nSpecifiènost Uništa bila je i da su bile dve crkve - katolièka koja je obnovljena, te pravoslavna - u ratu uništena, ali jedno groblje u koje su se ukkopavali i katolici i pravoslavci jedni do drugih.\n"Nekada smo radili zajednièki i èuvali blago (stoku), ali doðe nesretni rat i zavadi ljude. Izgubi se poverenje. Tu u selu ima jedan èovek, pravoslavac i sada. Naši odnosi nisu loši: dobar dan, za dobar dan", prièa Nikola Grizelj.\nMeštani prièaju kako su ih najviše na referendumu 1947. godine "zeznuli" prvoborci, njih desetak, iako je veæina stanovništva bila za prikljuèenje Hrvatskoj, reklo da se ostane u BiH. Tadašnja vlast, s obzirom na to da su bili poštovani i cenjeni, poslušala ih je. Tako su Uništa ostala u BiH. No, kasnije su, kažu meštani, upravo ti raniji prvoborci, bili prvi koji su zatražili penzije i ostala prava u Hrvatskoj.\nU mestu i dalje stoji spomenik partizanima iz ondašnje dalmatinske brigade, koji su poginuli podno Dinare.\nStanovnici se najviše pribojavaju da se sadašnji poluobruè potpuno ne zatvori. Desili se to, rekli su nam, pokupiæe svoje stvari i napustiti mesto trbuhom za kruhom, a selo æe potpuno izumreti.\nZamolili su nas da u Sarajevo prenesemo njihove vapaje za pomoæ. Sarajevo, država Bosna i Hercegovina, je ta koja sa Hrvatskom, smatraju, treba da reši njihove probleme.


misaoni eksperimenti | P.U.L.S.E Magazin za umetnost i kulturu\nHome»Posts tagged with»misaoni eksperimenti\nPiše P.U.L.S.E, objavljeno 27/11/2020 Psihologija\nMisaoni eksperiment proslavio je Albert Ajnštajn, koji ga je u naučno istraživanje uveo kao metod u postavljanju fizičkih teorija. Ovaj metod koristi simulaciju fizičkog procesa u mislima. Svrha ove simulacije je da se određena teorija bolje sagleda, da se nadogradi i proveri. No, čovečanstvo je i pre Ajnštajna, zapravo odvajkada, bilo zainteresovano za misaone eksperimente i paradokse, […]\nPiše P.U.L.S.E, objavljeno 09/01/2017 Društvo, Nauka\nMisaoni eksperiment proslavio je Albert Ajnštajn, koji ga je u naučno istraživanje uveo kao metod u postavljanju fizičkih teorija. Ovaj metod koristi simulaciju fizičkog procesa u mislima. Svrha ove simulacije je da se određena teorija bolje sagleda, da se nadogradi i proveri. No, čovečanstvo je i pre Ajnštajna, zapravo odvajkada, bilo zainteresovano za misaone eksperimente […]


toma - 32, Tbilisi, Gruzija :: Karike.com\ntoma 09. Oktobar 1987 (32), Tbilisi, Gruzija Bio online pre više od jednog meseca\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava druženje i upoznavanje sa devojkama i muškarcima iz Srbije, ex-YU i dijaspore. Na Karike.com te čeka 631,078 korisnika i 1,246,700 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge! Najviše poseta iz Beograda, Niša i Novog Sada.


AishaodBosne — Moj tag: mak — Coolinarika\nCerkici se mnogo svidjele,odusevljena njima uzela par i odnjela prijateljici koja isto voli mak u svemu.\n"Jedna pravo,profinjeno,ukusna damica :)!"\nZa sve koji vole mak i limun…\n... opojna rapsodija okusa i mirisa …\n...mekani mirisni keksici..\nMeni najomiljenija,najhrskavija,najukusnija,lako za spremiti a ukus za neopisati :) Za ljubitelje maka i ljesnika ovo je pun pogodak!!!


Porsche 904 - Istorija | PMLautomobili\nPorsche 904 – Istorija\nIpak, iako je model 356 (i njegovi brojni derivati) započeo legendu, model 904 ju je nastavio na najbolji način … Naime, od samog osnivanja Porschea 1948. godine, ovi automobili su bili omiljeni izbor brojnih amaterskih trkača zbog svoje jednostavnosti, kvaliteta i pouzdanosti. Porsche je znao koliko su ovi klijenti bitni i konstantno unapređivao svoje modele, izbacujući i trkačke varijante, koji su fabričke timove postavili na podijume legendarnih trkališta širom sveta. Ipak, krajem 50tih toj, ranoj, eri dolazi kraj.\nMeđutim, najbolje tek predstoji … Krajem 1963. godine, Porsche je predstavio model 904 koji je zapanjio i osvojio svetsku automobilsku javnost metodom blickriga. Bio je to potpuno nov sportski automobil sa neskrivenim trkačkim ambicijama koji je kompilirao sva najbolja tadašnja tehnička rešenja i sve prepoznatljive karakteristike brenda. Ipak, krenimo redom … Novi Porsche 904 je bio drumski automobil te fabrike sa centralno postavljenim motorom, kao i prvi automobil koji je imao karoseriju napravljenu od fiberglasa (u to vreme, materijal napredniji nego kevlar danas), koja je bila montirana na trkačku čeličnu šasiju.\nTakođe, prvi drumski Porsche bez prepoznatljivog “buljavog“ dizajna koji do danas krasi većinu modela ove kuće. Iza vozača nalazio se aluminjumski dijamant od motora i jedan od najkomplikovanijih agregata ikada. Reč je bila o 4 cilindričnom boxeru od 2 litre zapremine i fantastičnih 198 KS! Naime, iako je konfiguracija i zapremina jednaka motorima koji su se mogli naći u drumskim modelima, ovaj boxer nema nikakve veze sa uličnom braćom i predstavlja potpuno nov agregat koji je stvorio Dr. Ernst Furhmann, tadašnji tehnički direktor.\nPorsche 904 – unutrašnjost\nTokom 1964/5 godine, Porsche 904 (prodavan i kao Carrera GTS) je bio jedan od najbržih drumskih automobila koje je novac mogao da kupi. Ubrzanje od 0 do 100 km/h je bilo ispod 6 sekundi, a maksimalna brzina je zavisila od izbora odnosa u diferencijalu i kupci su imali 5 vrsta na raspolaganju. Visoke performanse su ostvarene i malom težinom (drumska verzija je imala ispod 700 kg) kao i aerodinamikom za primer pa je ovaj automobil imao otpor vazduha od samo 0.34 cw. Poređenja radi, Jaguar E type, čiji oblik simbolizuje teorije aerodinamike iz tog perioda ima 0.51 cw.\nIako je trkački debi ovog modela bio neuspešan (Sebring 1964 – problemi sa kvačilom i povlačenje iz trke), vrlo brzo je 904 uhvatio ritam i deklasirao konkurenciju. Pobede su počele da se nižu, kako u rukama fabričkog tima tako i u rukama privatnih trkača. Navedimo samo neke: Nirburgring i Le Mans (pobeda u klasi), Reims i Targa Florio (pobede u generalnom plasmanu), Watkins Glen, Daytona, Spa, Alpine Rally, Paris 1000 km…. sve su to mesta na kojima su se vozači 904ke peli na podijum.\nPorsche 911 Turbo – Video\nBe the first to comment on "Porsche 904 – Istorija"


TRAŽILA SAM POMOĆ, KORISTILI SU MOJE PROBLEME SA BULIMIJOM Ledi Li je pre 26 godina šokirala svet detaljima iz KRALJEVSKE PORODICE - Lajk.rs Document\nMegan Markl i princ Hari 7. marta dali su veliki intervju čuvenoj Opri Vinfri, a ono što su ispričali o kraljevskoj porodici danima se prepričava u svetu.\nU ispovesti koju su dali voditeljki, princ i vojvotkinja od Saseksa su između ostalog otkrili da je Markl tokom života u kraljevskoj palati pomišljala o samoubistvu, i to periodu kada je bila trudna sa malim Arčijem.\nfoto: ProfimediaKako je princ Hari ispričao njegovu porodicu brinuo je da njihov sin ne bude tamne puti, zbog čega su Megan i on odlučili da napuste kraljevsku porodicu.\nGledajući unazad kroz istoriju, intervjua koji su bili glavna svetska tema i o kojima se i dan-danas priča ima na desetine, Jedan od njih je svakako čuveni intervju princeze Dajane iz 1995. godine, koji je za to vreme verovatno bio i šokantniji nego ovaj o kome svetski mediji već drugi dan neprestano pišu.\nfoto: ProfimediaJedan od najpoznatijih je svakako čuveni intervju Martina Bašira iz 1995. godine s Dajanom, koji je emitovan devet meseci pre njenog razvoda od princa Čarlsa. Princeza je tada opisivala kao “treću osobu” u kraljevskom braku, priznala preljubu s vojnim kapetanom Džejsmom Hjuitom, te govorila o svojoj borbi s bulimijom i sumnjama u Čarlsovu sposobnost da postane kralj.\nPročitajte još... ŠTA JE PIKSI PROMENIO? Ovih 10 stvari više nije isto! OTKRIVAMO\nfoto: Profimedia“Sve je to ukazivalo na probleme u mom braku. Tražila sam pomoć, ali sam davala pogrešne signale, a ljudi su moje probleme s bulimijom koristili u druge svrhe. Rekli su da sam ja bila problem, da sam ja bila nestabilna. Međutim, problem je bio u tome što smo moj suprug i ja pokušavali sve da predstavimo idealnim samo kako ne bismo razočarali javnost, a očito je da je u naša četiri zida među nama bilo mnogo netrpeljivosti”, ispričala je Dajana u intervjuu koji je tada pratilo 23 miliona ljudi.


USKORO PRVI ŠTAMPANI BROJ | Galaksija Nova\nPosle decenije i po od gašenja, GALAKSIJA će se uskoro pojaviti i u papirnom ruhu. Već godinu dana je besplatno čitate na internetu (galaksijanova.rs) od Amerike do Australije, kao u čuvenoj Bajaginoj pesmi.\nDa biste je prelistavali u rukama – kao što su to brojni čitaoci poželeli – potreban je novac za likovno-grafičko oblikovanje, štampanje i dostavljanje. Molimo da se izjasnite da li želite da vam je šaljemo na željenu adresu (ime i prezime, ulica i broj, prebivalište, elektronska pošta), tako ćete nam olakšati da odredimo koliko primeraka da štampano. To nikako ne znači da ste se već obavezali na kupovinu. Zbog visokih troškova isporuke i prodajnog rabata, odlučili smo da GALAKSIJU ne dostavljamo kioscima nego svakom pretplatniku ponaosob.\nPišite na: s.stanko@yahoo.com ili na: Računarski fakultet, Knez Mihajlova 6/VI 11000 Beograd, s naznakom ZA GALAKSIJU.\nA u prvom broju GALAKSIJE na 150 stranica čitaćete:\nDA LI SE NAŠ KOSMOS POJAVIO IZ „CRNE RUPE”\nKO JE SKRIVENI IZDAJNIK NA „POSLEDNJOJ VEČERI”\nIMA LI DOKAZA DA JE „VELIKI PRASAK” BOŽIJE DELO\nČIJE SU NAJZAGONETNIJE OČI U ISTORIJI\nZBOG ČEGA JE BIOLOŠKO ORUŽJE NAJPOGUBNIJE\nMOŽE LI GLADOVANJE NADMUDRITI SILICIJUMSKU DOLINU\nKOLIKO INFORMACIJA MOŽE DA OBRADI KOSMOS\nKOJI SU NAJVEĆI PARADOKSI ŽIVOTA\nHOĆE LI SVI LJUDI BOLOVATI OD RETKIH BOLESTI\nKO MUZE KRAVE: MI ILI AI\nPREDSTOJI LI ZATVARANJE SVIH PIVARA U SVETU\nKAKO SU RASPRŠENI AUTOMOBILSKI ELEKTRIČNI SNOVI\nŠTA SRBIJI DANAS NAJVIŠE NEDOSTAJE\nZA KOJU KNJIGU KAŽU DA JE BIBLIJA SVIH PROGRAMERA\nČIME SE OPRAVDAVA DA JE ŠEST SAVRŠEN BROJ\nKAKVE ZABLUDE KRIJE OBNOVLJIVA ENERGIJA\nZAŠTO JE ZABORAVLJENA PRAVDA MARKOVIĆ\nPOSTOJI LI PIRAMIDA UNUTAR RTNJA\nNA OSNOVU ČEGA SE NAJVIŠE VOLE AFRIČKE SAVANE\ni još pregršt zanimljivih naučnih priča!\n07/01/2018 u 10:30 AM\nMože li se znati cena nove Galaksije? I da li je u planu godišnja pretplata i u kom iznosu?\n12/01/2018 u 11:36 AM\nZnam da cena zavisi od broja štampanih primeraka. ( što više (primeraka) – to manje (para)). Može li neka orijentaciona cena. Ja imam pun podrum starih primeraka. Znao sam cenu a i moglo se lakše kupiti.\nHoće li postojati mogućnost slanja svojih tekstova koje bi redakcija, po svojoj proceni i odluci objavljivala ?\n16/01/2018 u 5:20 PM\nDragi Milutine, potpuno ste u oravu. Predviđeno je da cena pojedinačnog primerka na 150 stranica u boji, s vrhunskim tekstovima, bude 300,00 dinara + poštanski troškovi. Za četiri broja godišnje to iznosi 1.200,00 dinara + poštarina. Svoje rukopise i sada možete slati, ali bih molio da se strpite do marta jer sam u velikoj gužvi. Želim Vam svako dobro! Stanko Stojiljković, glavni urednik\n08/05/2018 u 12:18 PM\nNekada sam u “Galaksiji” (Brojevi 254 i 261) objavljivao SF priče. Imate li u planu da ponovo otvorite takvu rubriku?\n09/05/2018 u 1:41 PM\nSvakako poštovani Dobrice, zašto nam ne biste oslali jednu svoju priču. Od nečega moramo početi, zar ne? Naravno, prepustićete nama da odlučimo da li je za objavivanje ili nije. Srdačno, S tanko S tojiljković\n30/08/2018 u 1:24 PM\nOce l’ biti ovoga uskoro ili je odlozeno?\n05/09/2018 u 10:00 PM\nPoštovani Dejo, preživljavam Tantalove muke sakupljajući novac za prvi štampani broj Galaksije. Da sam znao koliko je to nezahvalan posao, nikad ne bih ni obećao da ćemo je otisnuti na hartziji. Mesecima obijam pragove imućnih poslpvnih ljudi, tek sada se naslućuje slabašan tračak svetlosti na kraju tunela. Vas i ostale čitaoce obaveštavam da jeneće biti na kioscima, jer je to dodatno mučenje: uzmu vam 40 odsto novca od prodatih primeraka, a novac uplate ko zna kada. Ko želi da čita Galakasiju, a sklopljen je izvanredan prvi broj – usuđujem se reći najbolji od svih do sada naučnopopularnih časopisa koji su izlazili u Jugoslaviji i Srbijei, trebalo bi da se pretplati. Drugi izbor je da se časopis u pdf formatu dostavlja zainteresovanima na elektronsku adresu po znatnoj nižoj ceni. Srdačno, Stanko Stojiljković\n29/09/2018 u 3:16 PM\nJa sam za pdf. I ćirilicu. Možete odmah da mi pošaljete instrukcije za uplatu.\n19/01/2019 u 9:36 AM\nPokušavam da pohvatam dešavanja, zainteresovan sam za pretplatu, zanima me samo da li je već izašao sa štampe prvi broj.\n21/01/2019 u 9:47 PM\nDragi Đorđe, prvi štampani broj je izašao i već je u pordaji širom Srbije, Ukoliko želite da se pretplate da ne biste i sledeći put bili u nedoumici, pročitatje obaveštenje u rubrici GALAKSIJA PRETPLATA (crvena slova, odmah ispod naziva časopisa). Stanko Stojiljković\nDUŠAN S SORAJIĆ kaže:\n12/05/2019 u 1:14 PM\nKUPOVO BI NOVU GALAKSIJU PO PREPLATNOJ CIJENI+POŠTARINA\n15/05/2019 u 8:20 PM\nDragi Dušane. pozovite izdavača na telefon (011)3087-800 ili mu pišite na i-mejl skolskiservisgajic@gmail.com. Srdačan pozdrav, Stanko Stojiljković\n06/03/2019 u 10:51 AM\nPitanje, da li je moguce da se nabavi prvi stampani broj od 150 strana?\n08/03/2019 u 12:50 PM\nSvakako, draga Aleksandra. pozovite izdavača na telefon (011)3087-800 ili mu pišite na i-mejl skolskiservisgajic@gmail.com. Srdačan pozdrav, Stanko Stojiljković


Dragan Lončar – Udruženje Reiki Srbije | Obuka | Reiki Joga\nSvog prvog učitelja, Svamija Satjanandu, upoznaje 1982. godine tokom njegove evropske turneje i od njega dobija dozvolu da podučava jogu i meditaciju. Krajem 1982. godine samostalno je započeo karijeru učitelja joge, i od tada se, punih 29 godina, bavi podučavanjem joge. Tokom dugogodišnje prakse i izučavanja različitih stilova joge velikih majstora, izgradio je sopstveni stil vežbanja i podučavanja, koji je nazvao Vidya Yoga – joga znanja, ističući na taj način neophodnost potpunog razumevanja predmeta kojim se bavimo, kao i ulogu spoznaje, ili uvida, koji prethode svakoj kvalitativnoj promeni ličnosti.\nZajedno sa Prof. Dr. Vukom Stambolovićem i lekarima Komisije za Tradicionalnu Medicinu pri Ministarstvu Zdravlja Republike Srbije, Lončar doprinosi da se krajem 2008 godine donese pravilnik o alternativnoj medicini, (u delu, koji se odnosi na jogu) kojim je joga priznata od strane Ministarstva Zdravlja Republike Srbije, kao metod za unapređenje zdravlja ljudi. Ovim je pravilnikom, prvi put kod nas zvanično omogućeno uvođenje joga terapije u zdravstvene državne ustanove.\nDve zdravstvene radnice, koje su završile kurs za obuku joga instruktora u Vidya Yoga školi, (pulmolog sa VMC-a i viši fizioterapeut Doma Zdravlja ’’Stari Grad’’), su u Domu Zdravlja ’’Stari Grad’’, u oktobru 2010 počeli sa joga terapijom.\nDragan Lončar je predavač na Fakultetu za sport i turizam u Novom Sadu, u okviru programa stručnog osposobljavanja III nivoa za sticanje zvanja operativnog trenera joge.


UEFA PRAŠTA: Partizan će igrati Evropu! | Happy BSC portal\nUEFA PRAŠTA: Partizan će igrati Evropu!\nFudbalski klub Partizan uspeo je da sklopi sporazum sa Evropskom fudbalskom federacijom (UEFA) o suspendovanju jednogodišnje zabrane igranja na međunarodnoj sceni, preneo je B92.\nPotpisani dokument bi u toku dana trebalo da stigne u Humsku, a potom da bude prosleđen Sudu za sportsku arbitražu u Lozani, kojem se Partizan žalio nakon izricanja kazne.\nS obzirom na to da više nije kažnjen, FK Partizan će dobiti pojačani monitoring iz UEFA, s tim što je praktično na uslovnoj kazni jer ako ponovo bude kuburio sa dugovima posledice bi mogle da budu katastrofalnije nego sada.\nPartizan je kaznu i dobio zato što je imao oko 2,5 miliona evra neplaćenih dugova zaključno sa septembrom 2016. godine. Najveći deo tog novca je na ime poreza i doprinosa, koji su crno-beli obavezni da plate državnim organima u Srbiji.


Osvrt na 2. Međunarodni kongres Udruženja laboratorijskih i sanitarnih tehničara BiH (ULIST BiH) – LabMedic\nHomeVijestiKongresi i događajiOsvrt na 2. Međunarodni kongres Udruženja laboratorijskih i sanitarnih tehničara BiH (ULIST BiH)\n10 Juna, 2009 Kongresi i događaji 0\nKongres je održan od 13. do 17.maja 2009. godine u Neumu. Na Kongresu je prisustvovalo 72, od ukupno 150 prijavljenih članova Udruženja. Na Kongresu je saopšteno preko 30 stručnih radova i izloženo 4 postera. Središnja tema Kongresa je bila : Uticaj hemijskih tvari na zdravlje laboratorijskog osoblja. Autori stručnih radova prikazali su štetnost uticaja različitih hemijskih spojeva svakodnevno prisutnih u laboratoriju, te na zdravlje uposlenika. Laboratorijsko osoblje u kontaktu je sa različitim hemikalijama, svrstanim kao: otrov, zapaljivo i slično (ksilen, sirćetna kiselina, razni stabilizatori testova, formalin i sl.). Njihov kumulativni karakter poslije višegodišnjeg kontakta ima vrlo štetno dejstvo kod uposlenika a ispoljava se kao: različiti oblici anemija, gubitak koncetracije, problemi na respiratornom sistemu, alergijske komplikacije, pa sve do promjena i deformacija kod novorođenčadi laboratorijskog osoblja.\nPored uticaja hemijskih sredstava, sve je veći rizik od infekcije biološkim materijalom (virusi hepatitisa tipa B, C i dr., AIDS, TBC i dr.).\nTakođe je konstatovano da su mjere zaštite uposlenika neadekvatne i nedovoljne: pogrešno postavljene laboratorije sa malim i pretrpanim, nedovoljno prozračenim radnim prostorijama.\nZaključeno je i da se radne navike laboratorijskog osoblja moraju mijenjati, kako bi se kroz sistem samozaštite smanjili rizici od štetnih uticaja hemikalija i rizika infekcije prenosnim bolestima. Mora se mnogo više raditi na primjeni zaštitnih rukavica, naočala, kecelja i slično.\nIstina, na prostoru Bosne i Hercegovine postoje dobro osmišljene i sa aspekta zaštite osoblja dobro organizirane laboratorijske službe, kao i one koje niti izbliza nemaju takve uvjete.\nTakvo šarenilo prisutno je i kod dužine radnog vremena, godišnjeg odmora i drugih benefita sa kojima zakonodavac bar djelimično pokušava zaštititi laboratorijsko osoblje. Svakako, da ne postojanje jedinstvene zakonske regulative za cijelu BiH jeste ključni razlog za velike razlike unutar ove medicinske struke.\nAlmira Bijedić, Bolnica Distrikta Brčko\nLucija Pajić, Bolnica Distrikta Brčko


Denis Kolundžija | 25. apr 2018.\nŽeljko Bodrožić (foto: Medija centar)\n“U pitanju je lažna prijava, nije došlo ni do kakvog napada, ali ja sam, za svaki slučaj, i sinoć i danas bio u policiji kako im ne bih dao povoda da po mene šalju ‘maricu’, kao što su to radili nekim ljudima u prošlosti, rekao je Bodrožić, navodeći i da je tužilac odbacio prijavu.\nBodrožić je juče na svom Fejsbuk profilu napisao da je lokalna Televizija Rubin objavila vest pod naslovom “Željko Bodrožić napao člana Gradskog veća Milivoja Linjačkog”, u kojoj Linjački, inače član SNS, navodi kako ga je Bodrožić verbalno napao i pretio, te da se brine za svoju bezbednost i da je slučaj prijavio policiji.\n“Novinari ove televizije nisu me pozvali da dam izjavu, kao što to nisu učinili ni u prethodnih mesec-dva, koliko svakodnevno izveštavaju o mojim „zlodelima“. I umesto da se prepustim navijanju za Liverpul, ja sam otišao do SUP-a da se prijavim, da ne bi sutra naprednjački propagandisti puštali buve kako me je policija proganjala po gradu, ali i da prijavim Linjačkog za lažno prijavljivanje. Dežurni komandir mi je rekao da dođem sutra ujutru i dam izjavu”, napisao je glavni urednik Kikindskih.\nOn za Cenzolovku podseća na to da se protiv njega poslednjih nekoliko meseci, u sadejstvu lokalnih političara i lokalnih medija, vodi žestoka i prljava kampana, a da su napadi počeli da stižu i sa pojedinih Fejsbuk naloga, neretko lažnih.\n“U poslednjih mesec dana lokalni odbor SNS objavio je o meni 12 saopštenja, što je u proseku tri nedeljno, dok su u poslednja tri-četiri meseca Nove kikindske novine uvećale produkciju tekstova u kojima sam isključivo ja tema. Primetni su, takođe, naročito otkako smo prošle nedelje pokrenuli crowdfunding kampanju za opstanak Kikidnskih, i raznorazne uvredljive fotomontaže na Fejsbuku, sa naloga od kojih su neki utvđeno lažni, naveo je Bodrožić.\nNUNS OSUDIO KAMPANJU PROTIV KIKINDSKIH\nNezavisno udruženje novinara Srbije najoštrije osuđuje orkestriranu kampanju koju Srpska napredna stranka poslednjih dana vodi protiv nedeljnika Kikindske i glavnog i odgovornog urednika tog medija Željka Bodrožića.\nNUNS poziva sve demokratski opredeljen građane i organizacije civilnog društva da iskažu solidarnost sa redakcijom Kikindskih i pomognu da prebrodi novi talas napada čiji je cilj da se uguši još jedan nezavisni medij u Srbiji.\nKampanja koja se vodi putem društvenih mreža i lokalnih medija u Kikindi bliskih SNS usledila je odmah nakon što su organizacije civilnog društva okupljene u Grupi za slobodu medija i brojni prijatelji Kikindskih organizovali akciju solidarnosti sa tim nedeljnikom. Akcija je inicirana kako bi se Kikindskim finansijski pomoglo da taj slobodni i nezavisni nedeljnik nastavi redovno štampanje i posle svog hiljaditog broja. Hiljadu i prvi broj Kikindskih obeležen je 20. aprila veoma posećenom tribinom organizovanom u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju.\nPojedine funkcionere SNS u Kikindi očigledno je zabrinula masovna podrška Bodrožiću i njegovoj redakciji koja od prvog broja novina 9. oktobra 1998. godine profesionalno, objektivno i kritički informiše javnost o svim najvažnijim temama, a posebno o zloupotrebama i manipulacijama vlasti. Od tada do danas novine su preživele zloglasni Zakon o javnom informisanju koalicione vlasti SPS-a, JUL-a i radikala, i uz Vranjske postale najkažnjavaniji lokalni štampani medij krajem devedesetih. Novinari Kikindskih su prvi koji su zbog takvih politički montiranih sudskih odluka dobili spor protiv države pred Komitetom Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Njujorku (2005.), kao i dva spora pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu (2009.)\nFotomontaže protiv Bodrožića na društvenim mrežama\nKikindske TV Rubin Željko Bodrožić\n← Srbija među zemljama sa najvećim padom medijskih sloboda u svetu\n„Nulti broj“ Umberta Eka – Preporuka i opomena →


Luxeon Rebel Trispot TOPLO BELA\nToplina emitovane svetlosti: 3000K topla bela\nRadni napon, typ: 3kom x 3,6 = 10,8V\nJačina svetlosti: typ. 300lm/350mA\n(hladnjak je prečnika: 23mm).\nMogućnost montiranja sočiva (sa 23mm prečnikom) na lampicu, sa kojim postižemo sužavanje snopa svetlosti.\nObavezno korisćenje još dodatnih hladnjaka, radna temperatura lampice ne sme da pređe 90ºC.\nKod lampica sa monohromnim bojama imamo 3 redno vezana Luxeon Rebel lampica koje možemo napajati pomoću napajanja konstantne struje 350mA do 1000mA.\nCena: 7,2 euro/kom + pdv\nLuxeon Rebel Trispot PRIRODNO BELA\nToplina emitovane svetlosti: 4000K prirodno bela\nRadni napon, typ: 3kom x 3,15 = 9,45V\nLuxeon Rebel Trispot HLADNO BELA\nToplina emitovane svetlosti: 5500K hladno bela\nObavezno montirati lampicu na hladnjak\nLuxeon Rebel Trispot CRVENA\n90 lm – 350mA\nLuxeon Rebel Trispot ZELENA\n150 lm – 350mA\nLuxeon Rebel Trispot PLAVA\n69 lm – 350mA\nLuxeon Rebel Trispot RGB\nKod lampica sa RGB bojama svaka boja je posebno izvedena sa + i – kontaktima.\nKod lampica sa RGB bojama imamo po boji 1kom Luxeon Rebel lampica koje možemo napajati pomoću napajanja konstantne struje 350mA do 1000mA.\nCena: 9,75 euro/kom + pdv