Fernando Torres - Page 2\nFudbaleri iz snova! :: Španski fudbaleri Delite |\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 04, 2011 1:27 pm\nTores: Došao sam u Čelsi jer želim da osvajam trofeje\nNovi napadač Čelsija Španac Fernando Tores izjavio je da je napustio Liverpul jer želi sa londonskim klubom da osvaja trofeje, prenosi "BBC".\n"Stvari se jesu promenile u poslednjih godinu dana. Mislim da Liverpul ima vrhunske ambicije i da rade prave stvari da se vrate na put uspeha, ali za to će biti potrebno vreme. Ja to vreme nemam. Za ljude u Liverpulu mogu samo da kažem dobre stvari, učinili su da se osećam zaista prijatno u prethodne tri i po fantastične sezone. Razumem da će biti ljuti i da neće shvatiti moju odluku. Možda za nekoliko dana ili sedmica iznesem sve razloge", rekao je Tores i dodao:\n"Ne tražim od navijača da me razumeju, ali siguran sam da će vremenom uvideti šta sam učinio. Fudbal je takav - ljudi te jednog dana, drugog mrze".\nTores je pre nekoliko dana prešao iz Liverpula u Čelsi, a ova dva kluba igraće u nedelju u meču 26. kola Premijer lige.\n"Prvo treba da zaigram za Čelsi, a zatim i da dam gol. Međutim, gajim veliko poštovanje prema navijačima Liverpula i mislim da neću slaviti pogodak", naveo je španski napadač.\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 04, 2011 1:31 pm\nI evo je ova vest za ''Nikada neces hodati ziv''\nNavijači Liverpula poručili Toresu: Nikada nećeš hodati živ!\nNavijači Liverpula ne mogu da se pomire s činjenicom da je njihov dojučerašnji ljubimac Fernando Tores u ponedeljak uveče prešao u Čelzi, pa su iste večeri i tokom jučerašnjeg dana spaljivali dresove s njegovim imenom! Engleska policija obaveštena je i o tome da je na Toresovu adresu stiglo nekoliko pretnji smrću, koje su okarakterisane kao ozbiljne.\nIste večeri kada je španski golgeter „Enfild roud" zamenio „Stamford bridžom" oformljena je i grupa na poznatoj drustvenoj mrezi Fejsbuk a jedna od prvih parola bila je malo izmenjena himna Liverpula,namenjena Toresu: „Nikada nećeš hodati živ!" (You'll never walk alive). Na to su se brojni frustrirani navijači nadovezali pretnjama i porukama da je Fernando izdajica i da je od tog momenta postao najomraženiji fudbaler u istoriji Liverpula.\nČelzi je poslednjeg dana prelaznog roka, u „minut do dvanaest", saopštio da je za 58 miliona evra angažovao Toresa, a da je potpisan ugovor na pet i po godina sa španskim reprezentativcem, koji je na klupskoj televiziji nekoliko trenutaka kasnije rekao:\n- Ovo je san svakog fudbalera, da zaigra u jednom od najboljih klubova na svetu, jer iznad Čelzija nema višeg nivoa. Napravio sam korak napred u karijeri i zbog toga sam veoma, veoma srećan.\nNjega će u redovima „crvenih" zameniti Endi Kerol, reprezentativac Engleske i dojučerašnji fudbaler Njukasla. Taj transfer, vredan 40 miliona evra, izazvao je među navijačima „svraka" reakciju sličnu onoj koju su prouzrokovali Tores i Čelzi u Liverpulu. Razočaranje nije krio ni legendarni fudbaler Njukasla Alan Širer.\n- Zapanjen sam, kao i svi navijači Njukasla. Iznenađen sam brzinom kojom se sve desilo, a ujedno je to veoma velika suma za tako mladog igrača sa velikim potencijalom. Najnormalnije je da prodate svog najboljeg igrača, ali ne naći zamenu za njega, to je zapanjujuće. Razočaran sam Kerolovim odlaskom jer je on bio najbolji igrač kluba i nada za dobar rezultat ove sezone i plasman u Ligu Evrope. Na startu sezone bili bi srećni što nisu u zoni za ispadanje, ali najviše zbog njega imali su šansu za mesto u Evropi - istakao je Širer.\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 04, 2011 3:31 pm\nNaslov: Re: Fernando Torres Sub Feb 05, 2011 4:22 am\nA jesi li srecan Ancelotti?Aaa? o.O Kako je Torres samo sladak!!\nNaslov: Re: Fernando Torres Sub Feb 05, 2011 6:54 am\nOčigledno da jeste... xD\nProlepšala mu se kosa.. inače, not my type.\nNaslov: Re: Fernando Torres Ned Feb 06, 2011 11:54 am\nNaslov: Re: Fernando Torres Ned Feb 06, 2011 5:11 pm\nNaslov: Re: Fernando Torres Pon Feb 07, 2011 4:21 am\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Feb 08, 2011 9:19 am\nTores:''Nikad nisam ljubio grb Liverpula, navijam samo za Atletiko''\nŠpanac otkrio da je dobio blagoslov od Stivena Džerarda. U današnjem fudbalu nema sentimentalnosti, navija jedino za Atletiko, ostalo je profesionalizam.\nBivša zvezda Liverpula, sada Čelsija, Fernando Tores otkrio je da je ''dobio blagoslov'' od kapitena ekipe ''Redsa'', Stiven Džerarda da napusti klub i za 50 miliona evra pređe na ''Stamford Bridž''.\nŠpanski napadač će debitovati u nedelju protiv bivšeg kluba, a odgovarao je na tvrdnje da nije ispoštovao navijače Liverpula.\nTores je rekao da mu je kapiten Liverpula dao ''odobrenje'' za transfer.\n''Stivi je bio prvi koji me je pozvao i podržao me. Poželeo mi je sve najbolje. Nema veze, da li sam otišao ili ostao, on bi mi uvek pomogao, jer je i on bio u silčnim situacijama. Bio je sjajan drug i saigrač, od prvog do poslednjeg dana. Želi mi najbolje i složio se mojom odlukom'', istakao je Tores i dodao da nije ''izdajnik'', kako su ga obeležili navijači.\n''Ne mislim da je fer da me nazivaju izdajicom. To nema smisla.To je mišljenje koje ljudi imaju, ali ja nikad ne bih govorio ružno o bivšim fudbalerima Liverpula. Imao sam tri sjajne sezone tamo, dao sam dosta golova i sam sam pomogao proces prodaje. Naravno da razumem težinu situacije, ali moram da razmišljam i o svojoj karijeri fudbalera. Ovo je korak napred'', napomenuo je novi ''plavac'', koji želi malo više od sredine tabele.\n''Prošlog leta, bio sam veoma uzbuđen zbog nove sezone sa Liverpulom, ali sam video da očekivanja kluba nisu velika. Pre mesec dana bili smo u zoni ispadanja. Želeo sam da dođemo do prve četiri ekipe. Sada se klub kreće u pravom smeru. Želim im sve najbolje'', zaključio je ''El Ninjo''.\nOn je na kraju dodao da nikada nije rekao da je navijač Liverpula.\n"Nikada nisam ljubio grb Redsa, iako veoma poštujem klub. Ne postoji romansa u današnjem fudbalu, uvek dajem sve od sebe, bez obzira za koji klub igram. Ja navijam za jedan klub, a to je Atletiko iz Madrida", podsetio je Španac.\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Feb 08, 2011 9:27 am\nBarselona: Šokirani Toresovom cenom\nSportski direktor Barselone Raul Sanljehi rekao je da ga je šokirala visina transfera Fernanda Toresa iz Liverpula u Čelsi.\nTores je promenio klub poslednjeg dana zimskog prelaznog roka za 58.6 miliona evra, a Sanjlehi smatra da je tim potezom "Čelsi postao jači, a Liverpul slabiji".\nOn, medjutim, tvrdi da Barselona nikada ne bi platila toliki iznos za nekog igrača.\nBarselona je ove zime potrošila tri miliona evra na dovodjenje igrača sredine terena Ibrahima Afelaja, iz holandskog PSV Ajndhovena.\nNaslov: Re: Fernando Torres Pon Feb 14, 2011 5:02 pm\nNaslov: Re: Fernando Torres Čet Feb 17, 2011 2:28 pm\nAnćeloti opet brani Toresa...\nKormilar ''plavaca'' stao na stranu svoje nove akvizicije i smatra da će on tek da pokaže koliko vredi.\nMenadžer Čelsija, Karlo Anćeloti smatra da je odluka da Tores počne utakmicu umesto Drogbe bila prava.\nU drugom uzastopnom meču, Čelsi nije uspeo da postigne gol, ali su imali puno sreće što nisu poraženi, jer je Fulam u zaustavnom vremenu promašio penal za pobedu.\nAnćeloti je uveren da Tores i Drogba mogu da igraju zajedno, ali je naglasio da je Španac sinoć igrao dobro.\n''Možda ću ih u narednoj utakmici upariti. Želeli smo da imamo veću kontrolu na sredini terena na ovoj utakmici. Fernando je igrao dobro. Ne mislim da je frustriran, jer mu sigurno treba vremena da se uigra sa nama. Svaki napadač želi da postigne gol'', rekao je Italijan i otkrio svoje taktičke zamisli.\n''Želeli smo malo da rotiramo i da sačuvamo Drogbu. Takođe smo želeli da svima damo motivaciju. Optimista sam, mada je sada prvi cilj u ligi, plasman u top 4'', zaključio je Anćeloti.\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Feb 22, 2011 6:54 am\nMa neeeee!Barca NIKAD ne bi platila toliko!Jok.Nudili ste 85 miliona evra za istog igraca.\nNaslov: Re: Fernando Torres Sre Feb 23, 2011 5:17 am\nOdakle ti ta informacija, Torresice?\nA i kad bi Barsa nekog igrača htela da dovede ili vrati, to bi bio Fabregas.\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 25, 2011 5:24 am\nXavi i Pique su rekli da ce dobiti i Nanda i Fabregasa na leto.Takodje su rekli da je Sandro zainteresovan,a Pep je priznao da je Torresov veliki obozavalac,da mu se divi...Tako nesto\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 25, 2011 5:26 am\nKakav je samo ovaj Ancelotti...Presrecan sto je dobio Torresa...\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Feb 25, 2011 5:36 am\nPa ni Torres ne izgleda tužno.\nNaslov: Re: Fernando Torres Sub Feb 26, 2011 4:29 am\nSad cu da placem!!! :'(\nNaslov: Re: Fernando Torres Pon Feb 28, 2011 5:32 pm\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Mar 01, 2011 12:49 pm\nIjuu... na šta Tores liči na ovim slikama...... Strašno!\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Mar 01, 2011 12:52 pm\nNi Olala nije neka macka...\nNaslov: Re: Fernando Torres Uto Mar 01, 2011 1:11 pm\nA Iker i Sara su najlepši !\nI Kaka i Carol njegova... iako je ne podnosim... lepa je.\nNaslov: Re: Fernando Torres Sre Mar 02, 2011 8:43 am\nLep je i ovako i onako.Meni se Olalla svidja,nije ruzna.Nije savrseno zgodna kao na primer manekenka,ali mi je lepa\nNaslov: Re: Fernando Torres Čet Mar 03, 2011 1:13 pm\nTores: "Imajte poverenja, biću sve bolji"\nŠpanac kaže da mu je potrebno samo vreme da se navikne na novi sistem igre.\nTores je imao nekoliko dobrih prilika u poslednjem meču protiv Mančester Junajteda međutim ni posle 315 minuta nije postigao gol za Plavce od kako je plaćen 50 miliona funti.\nŠpanac se ispromašivao u mečevima protiv Fulama i Kopenhagena, ali uprkos tome ubeđen je u svoje kvalitete koji će uskoro isplivati.\n"Važno je da razumete stil koji igra vaš tim i da budete uključeni u njega. To uvek traje neki period. Međutim, kako ga shvatite tako sve kreće nabolje i biva mnogo lakše", smatra "El Ninjo".\n"Ako želite da budete vrhunski igrač, morate da budete u stanju da igrate u svim opcijama i sistemima a ja sam uveren da ću u Čelsiju imati različite zahteve. Spreman sam da igram u raznim opcijama koje trener zatraži od mene. Takođe, konkurencija je velika", rekao je Španac.\nTores je siguran da nije pogrešio što je prešao sa Enfilda na Stamford Bridž.\n"Mislim da kada činite ovako bitnu odluku, morate biti sto posto sigurni da je to što radite prava stvar. Ako ne verujete, ništa vam ne vredi. Morate imati vere u sebe i raditi više nego iko u timu jer ste novi igrač i morate se iznova dokazati. Imam poverenja u sebe i u ovaj tim i siguran sam da ćemo uspeti u našim zamislima ", zaključio je 26-godišnji Tores.\nNaslov: Re: Fernando Torres Pet Mar 11, 2011 3:56 pm\nTores: Svi lažu!\nFernando Tores nikako da razbije maler i postigne prvi pogodak u dresu Čelsija. Španac međutim uverava da je srećan na "Stamford bridžu" i pored razočaravajućih partija u novom klubu.\n- Bio sam idol navijača Liverpula, ali se više nisam osećao dobro na "Enfild roudu". Počelo je sve da me podseća na Atletiko. Veliki klub, slavna prošlost, ali nije bilo novca za bolje rezultate. A, ja nemam vremena za čekanje – istakao je Tores.\n"El Ninjo" tvrdi da je atmosfera u svlačionici "plavaca" odlična.\n- Očekivao sam drugačiju atmosferu u svlačionici punoj zvezda. Međutim, šale su vrlo intimne, atmosfera je opuštena.\nTores je ipak objasnio da u surovom profesionalizmu nema velikih i čestih prijateljstava.\n- Danas nema iskrenosti. Ne smeš da kažeš istinu, a nisi siguran ni da li tebe lažu. Fudbal je veliki biznis i u takvoj atmosferi nema prijatelja – podvukao je Tores.\nNaslov: Re: Fernando Torres\n» Fernando Kolunga uskoro u novoj tv noveli!?\n» Lucero i Fernando Colunga vise od igre\n» Fernando Colunga - Biografija\n» Colunga ima devojku vec 3 godine\nFudbaleri iz snova! :: Španski fudbaleri


ZLATNA KOLAJNA ZA PANTOMIMU „LINIJA“: Ana Tanasković (ex Bretšnajder) o pozorištu, planovima, životu...\nZLATNA KOLAJNA ZA PANTOMIMU „LINIJA“: Ana Tanasković (ex Bretšnajder) o pozorištu, planovima, životu…\nU okviru Programa brige o starima Crvenog krsta Srbije, tokom januara 2020. godine započeo je sa radom Klub 65+....\nStudentima koji su završili osnovne studije na Fakultetu za menadžment u Zaječaru u petak, 28. februara biće svečano uručene...\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas obeležavaju Svetog Simeona Mirotočivog, čije je svetovno ime pre nego što se...\nPozorišna monodrama i pantomima „Linija“ po motivima mnogima omiljenog crtanog filma „La Linea“ Osvalda Cavandolija donela je glumici zaječarskog Narodnog pozorišta Ani Tanasković zlatnu kolajnu na 43. Festivalu monodrame i pantomime koji je od 28. juna do 1. jula održan u Pozorištu lutaka „Pinokio“ na Novom Beogradu.\nPrvi glumački koraci Ane Bretšnajder, sada Tanasković, prve uloge koje je tumačila, prvi aplauz koji je zaslužila desili su se u Pančevu, na sceni Dramskog studija „Atelje mladih“ i u Dramskom klubu Gimnazije „Uroš Predić“.\nKao sedamnaestogodišnjakinja, Ana je osetila specifičnu atmosferu što je vladala u „Ateljeu” i pokretačku i zaraznu energiju reditelja Milenka Zablaćanskog, koji je sa predstavama „Kasparov orkestar” i „Ubačeni elementi” vratio ovom ansamblu stari sjaj i odveo ga u Edinburg na Festival. Taj uspeh je bitno uticao na njene dalje izbore.\nRasterećena činjenicom da je primljena na Filološki fakultet, na Katedri za anglistiku, da položi i taj famozni prijemni ispit na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu.\nTokom studiranja Ana je učestvovala u zanimljivim studentskim predstavama, sarađivala sa poznatim rediteljima, gostovala u različitim teatrima, ali i snimala filmove koji su obeležili jedno vreme… poput onih „Kad porastem biću kengur“, „Čarlston za Ognjenku“, „Na lepom plavom Dunavu“…\nUpravo je i na Fakultetu dramskih umetnosti, prema Aninim rečima, nastala i „Linija“… davno, davno kao ispit iz glume.\n„Linija je nastala još na FDU, davno, davno, kao ispit iz glume, o kome su rado pričali.\nNekako sam se osvrnula i rešila da se pozabavim tom vežbom, da je doradim, a da ne bude puka imitacija.\nI izgleda da se ljudima to dopada, čak mi i ćerka trazi da joj to igram po kući“.\nNakon završetka FDU-a ovu pančevačku glumicu put je dalje odveo u Zaječar, u pozorište Timočke krajine „Zoran Radmilović“ gde igra već više od pola decenije.\nAna tvrdi da je pojam pozorišta danas doveden u pitanje i da je reč o surovoj borbi za opstanak ove umetnosti. Međutim ona veruje da je uzbuđenje koje donosi njen poziv usko povezano sa odgovornošću – da ono što se govori, dešava na sceni treba da dopre do pojedinca, da bi se zapitao i eventualno nešto promenio u svom životu.\nNa pitanje da li je zaista, po njenom mišljenju, najbitnije u životu koračati „svojom linijom“ i ne obraćajući pažnju na spoljašnje uticaje Ana odgovara:\n“ Svi nekud nesigurno koračamo, a kad odredimo pravac, teško ga menjamo.\nČesto je karakter sudbina, kuda će linija ići iscrtava naš karakter, ali i niz okolnosti i prepreka, a i mogućnosti.\nUtisak ostaje da smo hrabrost zamenili osećajem sigurnosti, i putanjama „tako treba“, „,tako kažu“…\nPozorišna monodrama „Linija“ prati životni put jedne žene koja nailazi na životne prepreke i savlađuje ih hodajući svojom već iscrtanom putanjom.\nJezik koji Ana koristi je univerzalan i razumljiv širom sveta, a na pitanje zbog čega bi monodramu preporučila svima da je odgledaju Ana kaže:\n„Linija“ je u načinu vedra, ali govori i o samoći, kompromisima, izborima, da nekako, često, ostajemo sami na svom putu.\nZa to je potrebna snaga za koju zaboravljamo da je imaju porodica i najbliži“.\nAna Tanasković ex Bretšnajder pre 16 godina samo je učestvovala na Festivalu monodrame i pantomime, a danas se već okitila zlatnom kolajnom.\nNa pitanje kakav je osećaj i da li je očekivala nagradu Ana tvrdi da nije, ali je videla „Liniju“ kao odličan projekat koji ljudi dobro i živo prate. I to joj je dalo dodatnu snagu, ali i osećaj da njen rad nije uzaludan.\nDa li samo rad red i disciplina mogu spasiti sve nas, pa i pozorišne glumce u borbi za opstankom ove vrste umetnosti Ana tvrdi da mnogo zdrave energija treba jednom pozorištu da stane na noge i opstane u ovom surovom vremenu.\n„Mnogo zdrave energije i novca, nažalost, jer sam entuzijazam hlapi.\nOnda su red, rad i disciplina prirodna posledica dobrih uslova.\nNe može se očekivati od umetnika da rade „na dugme“, ali tržiste to često zahteva.\nVažno je, jako je važno, vratiti publiku u pozorišta, ali ta misija je mukotrpna.\nVerujem u bolja vremena kad je Zaječar u pitanju, tj.pozorište, nakon odlične premijere predstave „Bizarno“ po tekstu i režiji Željka Hubača pokazali smo da naši kapaciteti itekako donose vidljive rezultate.\nZato nas sad treba ohrabriti i podržati“.\nDobar vetar u leđa Ani je kako kaže donela i psihološka duodrama “ Iz početka“, koju je na sceni pozorišta Zoran Radmilović Ana prvi put odigrala sa svojim suprugom Milošem Tanaskovićem.\n“ Dobar vetar mi je donela i duodrama „Iz početka“ sa mojim suprugom Milošem Tanaskovićem, u režiji Zorana Zarubice, koja je naišla na divan odjek i njen život tek sledi.“\nAna trenutno radi i na projektu „Prosjačka opera“, V.Havela, u režiji Bobe Đurovića, gde će se pojačan ansambl pokazati već u sledećoj pozorišnoj sezoni.\nPrethodni tekstDnevni horoskop za UTORAK – 3. jul 2018. godine\nSledeći tekst4. jula bez struje meštani u selu Borovac\nU Istorijskom arhivu priređen kulturni program posvećen srpsko-ruskim odnosima\nU Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru održana je promocija knjige "Rusko kulturno nasleđe u Srbiji“, a otvorena je i izložba fotografija „Rusija – najlepša...\nKoncert Slaviše Munčića u Scena baru\nGitarista koji svakog dana na gradskom trgu uveseljava Zaječarce, održaće samostalni koncert u Scena baru. Slaviša koji godinama svira i otkriva nam iz dana u...\nIrish Stew u zaječarskom Omladinskom centru\nKrajem tekuće radne nedelje, bend Irish Stew of Sindidun održaće koncert u Zaječaru povodom turneje kojom proslavlja 15 godina na sceni. Koncerti ovog sastava su...


Jedna majka je smislila zanimljiv način | VIP SCENA\n„Vrlo lako! Kada sam ja to prolazila sa mojom decom, kada su bili tinejdžeri, umorila sam se od toga da im objašnjavam to što si ti postavila u pitanju… zato, sam problem prebacila NA NJIH.\nSvake godine, na početku školske godine, tražim od njih da napišu spisak onoga što treba zameniti u njihovom garderoberu – od donjeg veša, preko kaputa, rančeva, patika, zimske opreme, čak i opreme za skijanje – sve!\nOni bi spisak odštampali i dali ga meni, a onda bih ga ja pregledala i označila šta smatram da je razumna cena za svaki od pomenutih predmeta, a onda bismo napravili ukupan račun za svaki spisak (po detetu).\nUvek je to bilo najmanje 500 dolara za zimsku sezonu, a malo manje za letnju.\n1. Morate da kupite sve što je na spisku, koristeći samo iznos novca koji sam stavila na vaše kartice. Bez prekoračenja. (Želiš da potrošiš 300 dolara na patike? Ok, ali onda ćeš morati da nosiš staru jaknu, farmerke, dres sa flekom, stari donji veš u toku cele godine. Život je sastavljen od izbora).\n2. Ne smete da kupite ništa što ne može da se nosi u školi jer krši dres kod škole (naravno, prethodno smo uradili dogovor i očekivanja oko stajlinga za izlazak, zabave, plažu. Samo sam štedljiva, nisam loša ili luda).\nmorate kupovati samo u prodavnicama koje dozvoljavaju povratak robe, zamenu ili refundaciju, u slučaju da vam nešto dobro ne stoji ili da je lošeg kvaliteta ili ako ja kažem da nije u redu iz bilo\nMOGU IH ZADRŽATI! Potrošiti ili čuvati kao ušteđevinu, ostavljam njima da odluče! Ovakvom organizacijom, pritisak oko vrednosti novca je na njima. I kakav je rezultat?\nOdjednom, patike koje koštaju 250 dolara (za decu koja nisu sportisti), postaju tako nerazumne za kupiti čak i njima, kada mogu da uštede 200 dolara tako što će sebi kupiti neke savršeno dobre Najk patike recimo i za 50 dolara, a koje će sami odabrati…\nI da, sada više ne govore: „Mama kupi mi…“, već „želim da kupim sebi nove minđuše…“ i onda se potrude da to ostvare.\nKada sam počela da praktikujem ovu metodu, deca su imala 4 i 14 godina i jedno i drugo su se odlično snašli. Takođe, moram napomenuti, da ove “jednokratne” kartice, kako ih volim nazvati, nisu vezane ni za jedan moj bankarski račun.“\nPrevPrethodna vestBalzam ili ulje, šta je bolje za njegu usana?\nSeldeća vestŠtiti od hladnoće i izgleda fenomenalno: Ovaj komad će dominirati jesenjom sezonomNext


Usvojen Prijedlog Budžeta Grada Gradačac za 2022. godinu | Gradačački info portal - www.gradacac.org\nNaslovnica Društvo Usvojen Prijedlog Budžeta Grada Gradačac za 2022. godinu\nUsvojen Prijedlog Budžeta Grada Gradačac za 2022. godinu\nDanas su na 11. redovnoj sjednici Gradskog vijeća Grada Gradačac vijećnici usvojili Prijedlog Budžeta Grada Gradačac za 2022. Godinu. Ukupno predviđena sredstva za finansiranje javnih rashoda u Budžetu za 2022. godinu iznose 19.616.197 KM.\nOvim budžetom predviđene su i određene novine koje se odnose na socijalno ugrožene i na marginalizovanu populaciju na području grada Gradačac. S tim u vezi u novom budžetu nalazit će se stavke poput naknade od 200 KM za svako novorođeno dijete na području grada Gradačac, sufinansiranje troškova za djecu koja boluju od dijabetesa i sufinansiranje za angažovanje asistenata u nastavi za djecu koja imaju poteškoće u razvoju.\nPredviđena su finansijska sredstva u iznosu od 100.000 KM u sklopu projekta IPARD gdje će se raditi na uređenju i rekonstrukciji „Gradske pijace“ ( natkrivanje, popločavanje, uređenje prodajnih štandova…). U sklopu MOZAIK-ovog projekta koji će doprinijeti razvoju dijaspora programa grada Gradačac kroz kreiranje zajedničkog fonda za dijasporu, aktivnosti podrške i finansiranje biznisa predviđeno je 20.000 KM iz budžeta i 20.000 KM iz Fonda podržanog od strane ovog projekta.\nKroz budžet će se podržati i projekat „Jačanje uloge MZ u BiH“ implementiran od strane UNDP BiH gdje Grad Gradačac sufinansira aktivnosti u iznosu od 120.000 KM. Također predviđena je i stavka kapitalni transferi mjesnim zajednicama u iznosu od 115.000 KM.\nZa sportske kolektive s područja grada Gradačac predviđeno je 595.000 KM. Za stipendiranje učenika i studenata predviđeno je 134.000 KM kao i za dogradnju i uređenje dječijeg obdaništa u Gradačcu u iznosu od 30.000 KM.\nU budžetu je predviđena i kupovina sanitetskog vozila „Kardiomobila“ u iznosu od 120.000 KM kao i izrada Studije izvodljivosti toplifikacije grada Gradačac.\nOsim Budžeta gradski vijećnici su razmatrali i usvojili Prijedlog programa rada Gradskog vijeća za 2022. godine, programe rada JU Centar za socijalni rad Gradačac, JU Centar za kulturu „ Ahmed Muradbegović“, JU Javna biblioteka „Alija Isaković“, JZU Centar za fizikalnu medicinu, rehabilitaciju i banjsko liječenje „Ilidža“ Gradačac kao i planove poslovanja JP „Parkinzi“ i JP „Javno stambeno preduzeće“ Gradačac.\nU sklopu kadrovskih rješenja usvojeni su prijedlozi rješenja za imenovanje Predsjednika Nadzornog odbora JP „ Javno stambeno preduzeće Gradačac“, Prijedlog rješenja o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje članova Nadzornog odbora JP „Komunalac“ Gradačac i Prijedlog rješenja o imenovanju Gradskog pravobranioca Grada Gradačac.\nNa kraju sjednice vijećnici su podnijeli niz pitanja, prijedloga i inicijativa prema gradskim službama Grada Gradačac.\nPrethodni članakMaterijali za 11. redovnu sjednicu Gradskog vijeća\nNaredni članakOdržana 57. redovna sjednica Vlade TK


Komšić u UN-u: Nekim susjedima je cilj upravljati odlukama u BiH i prisvojiti dio zemlje - ZENICAgrad.INFO\nPosted on 22. Septembra 2021. 22. Septembra 2021. By\nPrevious Post: Patološki lažov koji je patvorenjem, zavođenjem i zavađenjem sluđenih sugrađana oteo vlast i Zenicu Zeničanima\nNext Post: Zbog čega je Zenica dobila “samo” 389.135 KM od Vlade FBiH?


Prijave za ”EKO KAMP” – Portal Opštine Ivanjica\nLokalna Kancelarija za mlade opštine Ivanjica u saradnji sa Odredom izviđača „Ratko Sofijanić“ već sedmu godinu zaredom organizuje „Eko kamp“.\nPrvi „Eko kamp“ organizovan je 2011. godine na kome su prisustvovali izviđači i saradnici Kancealrija za mlade iz Srbije, dok je naredne 2012. godine dobio i međunarodni karakter, gde smo ugostili 30 mladih izviđača iz Versaja (Francuska), dok su poslednja četiri kampa 2013., 2014., 2015., u 2016. godine realizovana u Kušićima.\nOve godine kamp će po prvi put biti realizovan na planini Golija – Dajićko brdo u novoizgrađenom “Omladinskom kampu” čije će svečano otvaranje biti za vreme ovog događaja. Kamp na planini Golija obuhvata prostor od 19.4 ara na kom se nalazi novoizgrađeni objekat površine 67 metara kvadratnih koji sadrži toalete, kupatila, kuhinju i nekoliko višenamenskih prostorija. Dvorište kampa uređeno je kroz postavljanje poligona za vezbanje, Amfiteatra za predavanja u prirodi i sprava u vidu ljuljaški, klackalica, klupa itd. U okviru dvorišta nalazi se i kamping prostor koji je ključni za realizaciju ovog Eko kampa.\nCilj ove akcije-kampa jeste promocija volonterizma i aktivizma mladih, izlaska u prirodu, zdravih stilova života, važnosti zaštite životne sredine, zdrave okoline, zdravlja i afirmisanje planine Golija kao velikog turističkog potencijala koji ćemo postići realizacijom brojnih aktivnosti različitog karaktera. U okviru „Eko kampa“ biće realizovan niz aktivnosti edukativnog karaktera kroz koje će biti obuhvaćene teme životne sredine, parka prirode, zdravlja, rekreacije, kao i ishrane mladih. Deo kampa će biti posvećen upoznavanju i proveri izviđačkih veština, veštarstva i znanja aktivnosti vezanih za program izviđača, kao i opšteg znanja o ekologiji. Na kampu će učešće uzeti i “Služba za delovanje u vanrednim situacijama” opštine Ivanjica kroz organizaciju aktivnosti vezanih za bezbednost i preživljavanje u prirodi. Pored navedenih aktivnosti, učesnici će moći da uživaju u sportu, društveno korisnim aktivnostima i kulturno zabavnom programu, kao i proveri njihove orjentacije u prostoru kroz učešće u aktivnosti pod nazivom “Orjentiring”. Na kampu će prisustvovati: volonteri lokalnih Kancelarija za mlade iz regiona i širom Srbije, planinke i izviđači, kao i saradnici Kancelarije za mlade opština Ivanjica.\nPrijave za kamp možete vršiti: putem mejla kzm.ivanjica@hotmail.com u kojem će te navesti imena i prezimena učesnika, kao i datume njihovog rođenja, u prostorijama Kancelarije za mlade ili na brojeve telefona 032/665-414; 064/88-99-486 – Ivan ;064/419-24-07 – Aleksandar.\nRok za prijavljivanje je 11.08.2017. godine do 15 časova.\nZakazana sednica SO Ivanjica\nokt 16, 2021, 4:55 pm


Ekonomika i organizacija poduzeća PDF By author Jere Gojanović last download was at 2017-02-15 07:24:17. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija poduzeća book.\nEkonomika i organizacija poljoprivrednih preduzeća PDF By author Milorad S. Berdović last download was at 2017-02-18 57:48:43. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija poljoprivrednih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija preduzeća PDF By author Mirko Dautović last download was at 2016-06-10 22:38:17. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija preduzeća book.\nEkonomika i organizacija privrednih poduzeća PDF By author Tomislav Sinovčić last download was at 2016-01-24 38:47:53. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija privrednih poduzeća book.\nEkonomika i organizacija proizvodnje PDF By author Dragoslav Mirković last download was at 2017-07-27 59:48:40. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija proizvodnje book.\nEkonomika i organizacija saobraćajnih preduzeća PDF By author Vojislav Kolarić last download was at 2016-06-29 39:37:20. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija saobraćajnih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija teatra. [Teil 3], PDF By author last download was at 2017-02-18 31:07:23. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija teatra. [Teil 3], book.\nEkonomika i organizacija trgovinskih preduzeća PDF By author Argir Lazarević last download was at 2016-02-25 33:30:27. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija trgovinskih preduzeća book.\nEkonomika i organizacija ugostiteljstva PDF By author Dušan Nejkov last download was at 2017-07-14 38:33:14. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacija ugostiteljstva book.\nEkonomika i organizacja drobnego przemysłu PDF By author 0 last download was at 2017-02-04 24:11:56. This book is good alternative for Ekonomika i organizacija na zemjodelskite pretprijatija . Download now for free or you can read online Ekonomika i organizacja drobnego przemysłu book.\nCopyright © 2017. by sirloin.us | SKU:NX18990013


Odluka o pokretanju postupka za nabavku komunalnih, poštanskih, internetskih i telefonskih usluga u 2021. godini - Akta.ba\nOdluka o pokretanju postupka za nabavku komunalnih, poštanskih, internetskih i telefonskih usluga u 2021. godini\nDatum objave: 17.02.2021. 11:31 / Izvor: Akta.ba, 16.02.2021.\nTemeljem članka 39. Statuta Općine Neum GJsTarodni list - službeno glasilo Općine Neum", broj 3/08 i 5/09), članka 18. stavak (2) a u svezi sa Članom 10. stavak (1) točka d) Zakona o javnim nabavama („Službeni glasnik BiH" broj 39/14) i Proračunom Općine Neum za 202Lgodinu, broj: 02-02-309/21 od 09.02.2021.godine, donosi se slijedeća\no pokretanju postupka za nabavu komunalnih, poštanskih, internetskih i telefonskih usluga u 2021.godini,\nizuzetih od primjene odredbi Zakona o javnim nabavama\n(1) Odobrava se pokretanje postupka javne nabave usluga izuzetih od primjene Zakona o javnim nabavama, koje se odnose na slijedeće komunalne usluge: nabava komunlnih, poštanskih, internetskih i telefonskih usluga u 2021.godini.\n(2) Postupak javne nabave usluga iz stavka (1) ovog članka je, sukladno članku 10. stavak (1) točka d) Zakona o javnim nabavama izuzet od primjene odredbi Zakona.\n(1) Za realizaciju javne nabave usluga iz članka 1. ove odluke odobravaju se sredstva u ukupnom iznosu od 89.743,00 KM (slovima: osamdesetdevettisućasedamstočetrdesettri konvertibilne marake) bez pripadajućeg PDV-a, koja su planirana u Proračunu Općine Neum za 2021. godinu, i to na rednom broju 20. Rashoda - Opći dio Proračuna, ekonomski kod: 613300 - Izdaci za komunalne usluge (voda, kanalizacija, РТТ itd).\n(2) Odobrena sredstva iz stava (1) ovog članka predstavljaju ukupnu procijenjenu vrijednost ugovora o javnoj nabavi na godišnjoj razini koja se planira platiti, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV).\nOva Odluka stupa na snagu danom donošenja i objavljuje se na web stranici Općine Neum, www.neum.ba.\nČlankom 18. stav (I) Zakona o javnim nabavama, propisano je da ugovorno tijelo pokreće postupak javne nabave donošenjem odluke ili rješenja o pokretanju postupka javne nabave u pisanom obliku koje obavezno sadrži: zakonsku osnovu za provedbu postupka javne nabave, predmet javne nabave, procijenjenu vrijednost javne nabave, podatke o izvoru - načinu financiranja, vrstu postupka javne nabave, dok je stavkom (2) istog članka propisano da u slučaju izuzeća od primjene iz člana 10. ovog zakona ili za dodjelu ugovora o nabavi usluga iz Aneksa II. Dio В, ugovorno tijelo dužno je donijeti odluku koja uz zakonsku osnovu za izuzeće od primjene ovog zakona, sadrži osnovne elemente iz stavka (1) točka b), c) i d) ovog članka. Člankom 10. stavak (1) Zakona o javnim nabavama, propisana su izuzeća od primjene odredbi ovog zakona, te je u članku 10. stavak (1) točki d) propisano izuzeće za ugovor o javnoj nabavi prirodnih i\nzakonskih monopola, a koji mogu uključiti nabavku vode, električne energije, plina, toplotne energije i drugih usluga, do otvaranja relevantnog tržišta za konkurenciju. Za električnu energiju je već otvoreno tržište konkurencije i Općina Neum provodi redovnu proceduru javne nabave, međutim ostale usluge, navedene u članku 1. ove odluke izuzete su od primjene Zakona sukladno članku 10. stavak (I) točka d) ZJN.\nDakle, pokretanje postupka javne nabave koja je izuzeta od primjene odredbi Zakona o javnim nabavama odnosi se na nabavu vode, poštanskih, internet i telefonskih usluga, kao prirodni monopoli. Procijenjena vrijednost predmetne javne nabave utvrđena je Proračunom Općine Neum za 2021.godinu u ukupnom iznosu od 89.743,00 KM bez PDV-a, te sadrži podatke o izvoru - načinu financiranja, odnosno da se javna nabava realizira u skladu sa Proračunom Općine Neum za 2021. godinu, a sredstva su planirana na rashodovnoj poziciji 20, ekonomski kod: 613300 - Izdaci za komunalne usluge (voda, kanalizacija, РТТ itd.) Proračuna Općine Neum za 2021.godinu, broj: 01-02-309/21 od 09.02.2021.godine.\nPri donošenju ove odluke utvrđeno je da su ispunjeni uvjeti tz članka 18. stavak (2) a u svezi sa članom 10. Zakona o javnim nabavama kojim su propisana izuzeća od primjene odredbi ovog zakona, te je utvrđeno da su ispunjene pretpostavke za donošenje predmetne odluke.\nNa osnovi navedenog odlučeno je kao u dispozitivu ove odluke.\nZa provedbu ove odluke zadužena je Služba za gospodarstvo i financije Općine Neum.\n64212800-3 - Usluge pružatelja pretplatničke telefonije


Prodaju otrov umesto leka! - Vesti - Aktuelno - ALO!\nLAŽNI DIJAZEPAM NA TRŽIŠTU\nProdaju otrov umesto leka!\nAutor: R. B. | 11.07.2015 - 16:37:00h | Komentara: 0\nUkoliko pijete “dijazepam” za smirenje, budite maksimalno oprezni, jer se pojavila njegova opasna lažna verzija, koja u sebi sadrži antipsihotik haloperidol!\nAlarm za pacijente | Foto: Profimedia\nKoristi se za lečenje šizofrenije, a mnogi građani u svetu koji su ga ovih dana popili, misleći da je “dijazepam”, završili su u bolnici! Zbog toga je Svetska zdravstvena organizacija (SZO) pre dva dana hitno upozorila sve države na ovu opasnost.\nveć na terenu!\nU Ministarstvu zdravlja navode za “Alo!” da ni oni još nemaju informaciju da je lažni “dijazepam” na tržištu Srbije.\n- Čim je Svetska zdravstvena organizacija obavestila o pojavi lažnog leka, tu smo informaciju prosledili svim nadležnim institucijama u zemlji i objavili je na našem sajtu. Naravno da je inspekcija na terenu. Činimo sve kako bismo zaštitili naše građane od bilo kakve opasnosti koje mogu da izazovu lažni lekovi - kažu oni.\nU ovom času još je neizvesno da li se na tržištu nalazi taj opasni lek, jer je inspekcija tek krenula da češlja teren.\nApotekarka Vukosava Stevanović, predsednica “Apotekarskog jezgra”, apelovala je na građane koji piju “dijazepam” da obustave njegovu upotrebu dok Agencija za lekove i medicnska sredstva i Ministartvo zdravlja ne daju informacije da li tog opasnog leka ima u Srbiji ili ne.\n- Haloperidol je vrlo ozbiljna susptanca. U lažnom “dijazepamu”, koji ga sadrži, ne zna se njegova koncentracija i u kakve interakcije ulazi sa ostalom terapijom koju građani uzimaju. Osnovni problem je što su SZO i ministartva zdravlja svih država dopustili preveliki uticaj farmaceutske industrije na promet lekova.\nFarmacija ne pripada zdravstvu, već privredi, i njen jedini cilj je - profit! Dok se to ne promeni, ovakave opasne stvari će se sve češće dešavati. I još nešto, mi ne znamo ko je napravio taj lažni “dijazepam” i možemo opravdano da sumnjamo da je prste umešala farmaceutska industrija, jer su lažni, švercovani lekovi oslobođeni poreza i kontrole - navela je ona.\nU Agenciji za lekove i medicnska sredstva (ALIMS) kažu za “Alo!” da im do juče po podne Ministarstvo zdravlja nije dostavilo uzorak vanredne kontrole leka “dijazepam” kako bi utvrdili da li je lažni ili ne.\n- Stoga nemamo informacije da je takav lek pronađen na tržištu Srbije, a za sve dodatne informacije vas upućujemo na Ministarstvo zdravlja - kazali su u Agenciji za lekove.\nFalsifikovani lek izaziva tegobe | Foto: Shutterstock\nAko vam ovo daju, nikako ne pijte!\nSvetska zdravstena organizacija obelodanila je da je jedna količina lažnog “dijazepama” upakovana u kutije pod nazivom “solina”.\n- Boca je plastična, serijski broj SBG038, a datum proizvodnje je septembar 2014, rok trajanja avgust 2017. Uz to, postoji još jedno pakovanje lažnog “dijazepama” i njegov naziv je “diazepam tablets”. Bočica je takođe plastična, serijski broj 2332, datum proizvodnje novembar 2013, rok trajanja oktobar 2016. Svako ko je u dodiru sa tim tabletama neka ih ne koristi i neka što pre kontaktira sa farmaceutom ili lekarom za savet! Takođe, potrebno je da obavestite o tome i nadležne institucije - naveli su u SZO.


Pomozimo da Andrea ponovo hoda | (Vesti - 12. 02. 2017) Subotica.com\nNaša sugrađanka Andrea Mudrić (31), majka dve devojčice, pre godinu i po dana doživela je saobraćajnu nesreću i posle koje je ostala nepokretna. Jedina nada za mladu ženu, koja jedino što želi je da ponovo stane na noge i nastavi da brine o svojoj deci, je operacija na klinici „NeuroVita“ u Moskvi, za koju je potrebno skupiti oko 44 hiljade evra, odnosno oko šest miliona dinara.\nKobnog 22. jula 2015. godine, Andrein život se promenio iz korena. Bila je suvozač na motoru koji se kretao Alejom Maršala Tita na Radijalcu, kada je iz ulice Petra Lekovića naleteo taksista. Od siline udarca Andrea je pala i ostala nepomična. Zbog slomljenog rebra koje je probilo plućnu maramicu, lekari su se pet sati borili da ponovo počne da diše, a onda je hitno prebačena na VMA, gde su joj u kičmu ugradili stabilizator na šesti i sedmi pršljen.\n- Od tada od torokalnog dela, odnosno od grudi na dole, ne osećam ništa. Lekari su rekli da je to, to. Poslali su me u banju u Melence, ali terapije nisu dale rezultate – priča Andrea. - Nisam želela da se pomirim sa sudbinom da sam nepokretna. Na internetu sam našla terapiju matičnim ćelijama u „NeuroVita“ klinici u Moski. Poslala sam im svu svoju dokumentaciju i od njih dobila pozitivan odgovor da ima nade za poboljšanje i oporavak. Prvi rezultati treba da budu vidljivi za šest do osam meseci, a posle je obavezna rehabilitacija u nekoj banji.\nPOMOĆ ZA ANDREU - Našoj sugrađanki možete pomoći slanjem SMS-a sa tekstom 226 na broj 3030 (cena poruke je 100 din) ili direktno na dinarski račun Fondacije 160-458748-68, odnosno devizni za donacije iz inostranstva, koji glasi 00-540-0001804.2 (IBAN: RS35160005400001804297)\nMeđutim, da bi ponovo zakoračila potrebno je 44 hiljade evra. Za Andreu koja živi sa majkom Evom od 13.000 dinara invalidske penzije i 16.000 dinara koje prima za tuđu negu, taj iznos je ogroman i nedostižan.\n- Putem fondacije „Budi human“, dobili smo humanitarni broj putem kojeg se prikuplja pomoć za moje lečenje. Dovoljno je upisati 226 i poslati SMS na 3030. Nedavno je bila humanitarna žurka u „Džentlmens pabu", na kojoj je prikupljeno 134.000 dinara i zahvaljujem se svima koji su došli da pomognu – dodaje Andrea. - Zahvaljujem i Evi Kelč, koja je napravila „Slikarsko srce za Andreu“, kao i svim mojim prijateljima koji su uz mene. Od grada smo tražili providne kutije za pomoć, kao i pomoć za dubak za stajanje, koji mi je neophodan da bih se vertikalizovala.\nHladne zimske dane Andrea provodi prikovana za krevet, a o njoj danonoćno brine majka Eva. Ćerkice Nikolina (8) i Elena (6) borave kod tate, a mamu dolaze stalno da obilaze.\n- Za sada je to najbolje za njih. Devojčice dolaze kada god požele, jake su, kao da ne žele da ja vidim da im je teško. One su mi najveći motiv i zbog toga ne mogu i neću da prihvatim da ostanem u kolicima – odlučna je hrabra mlada majka. - Verujem da će sve biti dobro, da će uspeti i nadam se da ću uz pomoć dobrih ljudi ponovo stati na svoje noge.\nHumanitarni koncert "Romsko veče za Andreu"\nHumanitarna akcija humanitarni apel


Stil Архиве - Sanja Marinković\nOVI AKSESOARI ĆE OBELEŽITI NAREDNU SEZONU: Ovako ih nose naše trendseterke, oduševiće vas! (FOTO)\nNajmanji modni dodatak može upotpuniti vaš izgled, tako da sijate tokom celog dana. Ovog proleća, ali i leta možete tranformisati svoj klasični look i pritom vaš novčanik neće trpeti. Donosimo vam modne dodatke za proleće/leto po izboru naših trendseterki. Rajfovi za kosu Ovog proleća ne morate svakodnevno da popravljate frizuru, očešljajte se i ukrasite svoju […]\nTRENDOVI U ENTERIJERU: “Domovi utiču na raspoloženje, ali i na celokupno zdravlje i dobrobit” ističe arhitekta\nSve je više istraživanja koja pokazuju jasan uticaj koji naši domovi imaju, ne samo na naše raspoloženje, već i na naše celokupno zdravlje i dobrobit. Trendovi u enterijeru za ovu godinu više od predhodnih imaju za ulogu da se što više osećamo opušteno i srećno u svojim životnim i radnim prostorima. Kod ljudi se sve […]\nOVO JE NAJPOPULARNIJA BOJA PROLEĆA: Naše poznate dame ih ovako nose – oduševiće vas! (FOTO)\nDizajneri i modne kuće najavljuju šarenoliko proleće koje će biti upečatljivo zbog zanimljivih trendova koji slave žensku figuru. Kada je reč o bojama koje će dominirati, jedna se posebno izdvojila. U pitanju je narandžasta koja se lako kombinuje sa ostalim bojama. Ova nijansa odlično stoji svima, bez izuzetka, a ovi komadi će dominirati u svakoj kombinaciji. Upravo naše […]\n‘Briljantin’ u emisiji Magazin In! Potpuno će vas oduševiti umeća gostiju u plesu\nMuzika, atmosfera iz 1950-ih, lepi kostimi i romantika u srednjoj školi. “Briljantin” je mjuzikl koji nikada nije ostario, i mnogo kasnije mladi i dalje obožavaju ovaj film, ali i u uživaju u pesmama koji su bezvremenski hitovi. “Briljantin” je adaptacija mjuzikla koji su stvorili Jim Jacobs i Warren Casey 1971. u Chicagu. Sugestivni plesovi, erotski […]\nNeprolazni MORNARSKI STIL je apsolutni hit SVAKE SEZONE\nDa li znate ko je dizajnirao ovaj fantastični modni komad na plavo (teget ili crno) – bele pruge? Da li znate ko je prvi kreirao mornarsku majicu za žene, koju danas svi toliko obožavamo i nema žene koja ovaj komad nema u svom ormaru? Bila je to legendarna Koko Šanel, koja je tamo davnih 20-ih […]\nNAJBOLJI AKSESOARI koje obožavamo ovog leta!\nLeto je već uveliko tu, pa su zato najaktuelniji i najbolji aksesoari u ponudi. Modni trendovi se smenjuju i u tome i jeste njihova draž. Još uvek se nadamo da ćete nositi kupaće kostime ovog leta, jednobojne, jednodelne ili tigraste, što je i aktuelno. ŠEŠIR I ako se čini da za plažu nije potrebno ništa […]


Spratna | | Sremska Kamenica | Centar | 247200 evra | 165m2\nPočetna strana > Kuće > Sremska Kamenica > Centar > Šifra: 470453\nSremska Kamenica - Centar Šifra: 470453\nNekretnina je pregledana 7527 Puta\nUknjižena kuća u centru Sremske Kamenice, u mirnoj, slepoj ulici. Kuća se sastoji od dve stambene jedinice. Stan u suterenu sa posebnim ulazom, površine oko 50 m2 i četvorosoban stan na dve etaže. U donjem delu su dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom i gostinski toalet. U gornjem su tri spavaće sobe i kupatilo. U dvorištu je bazen sa grejačima i rasvetom, pušnica i podrum. Kuća se prodaje komplet nameštena, a oprema je visokog kvaliteta. Bez trunke ulaganja! Ostavlja prelep utisak. Za više informacija pozovite.\nŠifra nekretnine: 470453


Predsjednica Republike Kolinda Grabar-Kitarović primila polaznike Ljetne škole srpskog jezika i kulture „Sava Mrkalj“ – PROSVJETA | Službeni portal\nSKD “Prosvjeta” Pododbor Viškovo održao je 5. Susrete pjesnika i prijatelja srpske nacionalne manjine u RH\n20 godina pododbora Split\nPredstavljeno “Kraljevstvo Onkraja” Mirele Holy: Usudite se otkriti tko ste…\nPredsjednica Republike Kolinda Grabar-Kitarović primila polaznike Ljetne škole srpskog jezika i kulture „Sava Mrkalj“\nSrpsko kulturno društvo “Prosvjeta“ ove godine organizovalo je dvadesetu Ljetnu školu srpskog jezika i kulture „Sava Mrkalj“ u saradnji sa Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta Republike Hrvatske i VSNM Grada Zagreba, čiji je cilj da učenicima osnovnih škola iz Republike Hrvatske, proširi postojeća znanja iz srpskog jezika i kulture srpskog naroda.\nPrilikom susreta sa Predsednicom razgovaralo se o važnosti očuvanja nacionalnog identiteta kroz jezik, pismo i običaje, a polaznici Ljetne škole upoznali su Predsednicu sa svojim radom i aktivnostima tokom sedmodnevnog boravka u školi..\nPredsednica Grabar-Kitarović istakla je kako nacionalne manjine svojom kulturom i tradicijom obogaćuju hrvatsko društvo te učenicama i učenicima Ljetne škole poručila kako je uverena da su naučili mnoge vredne sadržaje koje će moći uspešno iskoristiti kako za svoj razvoj i za promociju srpske kulture, tako i za opšte dobro i napredak države Hrvatske.\nNa kraju prijema Predsednica je prihvatila ideju da bude pokroviteljica Ljetne škole 2017. godine.\nPored 17 učenika, polaznika ovogodišnje Ljetne škole sa kojima su bile nastavnice Ranka Rod i Milana Medaković, te nastavnik Novica Vučinić, delegaciju SKD „Prosvjeta“ činili su predsjednik društva Siniša Ljubojević, podpredsjednica Sretenka Čaović, voditeljica Centra za obrazovanje „Sava Mrkalj“ Maja Matić i generalni sekretar Srđan Tatić.\n← HOLOGRAM ČITA KNJIGE – Zagreb domaćin prvoj digitalnoj ‘Babilonskoj knjižnici’\nMILOŠ POPOVIĆ, akademski slikar i voditelj likovne sekcije zagrebačkog pododbora SKD “Prosvjeta”, preminuo je 6. septembra, nakon kratke i teške bolesti. Ispraćaj profesora Miloša Popovića biće u ponedjeljak, 12. septembra 2016. u 13.35 u krematoriju na Mirogoju. →\nSKD "Prosvjeta" Pododbor Viškovo održao je 5. Susrete pjesnika i prijatelja srpske nacionalne manjine u RH\nPredstavljeno "Kraljevstvo Onkraja" Mirele Holy: Usudite se otkriti tko ste...\nNagrada "Dositej Obradović" bečkoj izdavačkoj kući


Najbogatiju američku državu trese epska katastrofa! - alo.rs\nAUTOR: Tanjug; D.K. DATUM I VREME: 26.10.2020. 23:12\nKalifornija, požari, Foto: EPA\nPožar je izbio u sedam časova po lokalnom vremenu na brdu kod Ervajna, grada sa 280.000 stanovnika koji se nalazi oko 60 kilometara jugoistočno od Los Anđelesa, javlja AP.\nLokalne vlasti su iz predostrožnosti naložile evakuaciju oko 60.000 ljudi koji žive na potencijalno rizičnim područjima. Evakuisane su i škole.\nKalifornija je izuzetno suva, a opasnost od požara velika, jer udari vetra u toj državi nekada dostižu gotovo 100 k/h.\nTakvi vetrovi mogu da sruše dalekovode i upletu grane drveća u žice, što može da izazove požar, pa je zbog najave možda najjačih vetrova ove godine oko 300.000 domaćinstava, odnosno preko milion ljudi, preventivno ostalo bez struje.\nUzroci požar u okrugu Oranž još nisu utvrđeni.\nZapadni deo SAD gde hronično vladaju suše, ove godine je imao seriju šumskih požara u kojima je stradala 31 osoba, a samo u Kaliforniji je izgorelo oko 17.000 kvadratnih kilometara šume.\nNeki ogromni požari koji su izbili u avgustu još nisu u potpunosti ugašeni.\nGde izgledamo realnije u ogledalu ili na fotografiji\nSamo četiri gola, polovina u Gornjem Milanovcu, u Senti prazne puške\nPoginuo vozač (47), vatrogasci seku vozilo da izvuku telo\nDOMINIKANSKA REPUBLIKA - SRBIJA Kakav promašaj, "orlovi" umalo do gola u finišu meča!


CNA – Lokalna akademija\nNetworking Academy program je model elektronskog učenja koji uključuje Veb-bazirane obrazovne materijale, online testiranje, praćenje trenutnog znanja studenta, trening i podršku instruktorima kao i praktični laboratorijski rad. Networking Academy program se odvija na univerzitetima, srednjim i visokim školama i ostalim obrazovnim ustanovama.\nFormalno uspostavljen 1997. godine od strane najeminentnije kompanije u oblasti mrežnih tehnologija Cisco Systems, Networking Academy program predstalja kurs ukupnog trajanja osam semestara/560 časova koji se bave dizajnom, izgradnjom i održavanjem računarskih mreža. Putem kursa, studenti se pripremaju za dobijanje industrijskih sertifikata poput Cisco Certified Network Associate (CCNA), Cisco Certified Network Professional (CCNP) i Network+. Program kombinuje predavanja i online učenje sa praktičnim laboratorijskim vežbama na kojima studenti primenjuju stečeno znanje radeći na pravim mrežama.\nPosle četiri semestra i 280 časova, studenti su potpuno osposobljeni za polaganje ispita za CCNA sertifikat. CCNA sertifikat je prvi korak u Cisco Career Certification programu, koji se završava sa CCIE sertifikatom, najrespektabilnijim sertifikatom u oblasti računarskih komunikacija.\nNetworking Academy program je od koristi svima koji žele steći znanje i praktično iskustvo u području računarskih mreža. Sa završenim kursom, studenti poseduju znanje i iskustvo koje im može obezbediti lakše zaposlenje. Networking Academy program se može uspešno primeniti kao program prekvalifikacije radnika, jer kao rezultat daje kadrove osposobljene za projektovanje, implementaciju i održavanje računarskih mreža, što su poslovi koji se sreću u malim i velikim preduzećima iz svih područja rada.\nUvođenje Networking Academy programa je najlakši i najefikasniji način obrazovanja preko potrebnog kadra za mrežne tehnologije, koji zahteva predstojeći proces kreiranja elektronske vlade (e-government), i informatičkog društva uopšte.\nPrednosti Networking Academy programa su višestruke:\nsvršeni studenti dobijaju šansu za lakše zaposlenje\nškole dobijaju priliku pružanja obrazovanja iz oblasti računarskih mreža po najsavremenijim programima, jedinstvenim i priznatim u celom svetu\npreduzeća dobijaju teorijski i praktično obrazovane radnike\ndržava dobija nemerljivu pomoć u širenju informacionih tehnologija\nCCNA kurs, trajanja 280 časova, predstavlja prvi deo Networking Academy programa. Kurs odgovara ispitu 640-802 za sticanje CCNA sertifikata.\nMaterijal za CCNA kurs (curriculum) se nalazi u interaktivnoj multimedijalnoj formi, i studentima je dostupan preko Interneta. Oko 80% sadržaja kursa se bavi opštim mrežnim tehnologijama i protokolima, dok je preostalih 20% vezano za Cisco opremu.\nCCNA kurs je podeljen na četiri semestra:\nCCNA semestar 1 – Osnove umrežavanja\nPo okončanju CCNA semestra 1, studenti će imati znanje o osnovama računarskih mreža, uključujući:\nTerminologija računarskih mreža\nKabliranje LAN i WAN mreža\nFunkcionisanje Etherneta i 10/100/1000/10 G Ethernet\nIP adresiranje i podmrežavanje (subnetting)\nTCP/IP protokoli; IP, TCP i UDP, protokoli aplikacionog sloja\nCCNA semestar 2 – Ruteri i osnove rutiranja\nPo okončanju CCNA semestra 2, studenti će imati znanje o Cisco ruterima i njihovom radu, uključujući:\nUpravljanje fajlovima na ruteru\nRIP i IGRP protokoli za rutiranje\nCCNA semestar 3 – Svičevi i napredno rutiranje\nPo okončanju CCNA semestra 3, studenti će imati znanje o Cisco svičevima i njihovom radu, kao i naprednijim tehnikama rutiranja uključujući:\nNapredni protokoli za rutiranje (RIP v2, OSPF, EIGRP)\nCCNA semestar 4 – WAN tehnologije\nPo okončanju CCNA semestra 4, studenti će imati znanje o WAN tehnologijama uključujući:\nNetwork Address Translation (NAT) i Port Address Translation (PAT)\nDa li je moguće dobiti materijal za CCNA kurs?\nSvi zvanični materijali za Networking Academy kurseve su u elektronskoj formi. Prustup materijalima je dozvoljen samo upisanim studentima CCNA kurseva, i to samo za vreme pohađanja kursa. Svako neautorizovano širenje materijala predstavlja kršenje autorskih prava i strogo je zabranjeno !\nDa li je svejedno u kojoj ću Lokalnoj akademiji pohađati CCNA kurs?\nSvaka Lokalna akademija je dužna da sprovodi CCNA kurs po jedinstvenom programu, sa jedinstvenim sistemom ocenjivanja i standardnim laboratorijskim vežbama. No, Lokalne akademije se mogu razlikovati po uslovima obuke (odnos računara i polaznika, konfor učionice i laboratorije), obrazovnom kvalitetu predavača, trajanju kursa i vremenu održavanja, kao i po ceni.\nKoliko traje CCNA kurs?\nCCNA kurs traje minimalno šest nedelja i 70 časova, pri čemu Lokalna akademija ima slobodu da poveća broj časova po kursu. Lokalna akademija može, u zavisnosti od nivoa predznanja polaznika i broja časova nedeljno produžiti trajanje kursa.\nDa li ću na kraju CCNA kursa umeti da konfigurišem Cisco ruter?\nKao odgovor na ovo pitanje, najbolje može da posluži opis praktičnog (skill-based) testa za CCNA semestar 2. Svaki student dobija zadatak da od pet rutera i ostale mrežne opreme napravi topologiju sa slike, tako što će sve uređaje povezati i konfigurisati na potreban način. Kada se taj deo uspešno obavi, instruktor izvrši nekoliko „kvarova“ na napravljenoj mreži, koje student treba da pronađe i otkloni.\nU čemu se razlikuje pohađanje CCNA kursa u Networking Academy programu, i komercijalnih CCNA kurseva?\nCCNA kurs u Networking Academy obliku tipično traje znatno duže (minimalno šest nedelja prema uobičajeno jednoj nedelji), pruža veća znanja (npr. u oblasti strukturnog kabliranja), zahteva mnogo manje predznanje studenata i omogućava praktični rad u laboratoriji.\nDa li moram da imam kompjuter da bih pohađao kurs?\nNe, ali korišćenje računara može da pomogne u studiranju, kao na primer u izradi dokumentacije strukturnog kabliranja, ili pokretanja simulacije rada rutera.\nDa li me CCNA kurs može spremiti za polaganje ispita za sticanje CCNA sertifikata?\nNamena CCNA kursa i jeste da spremi polaznika za CCNA sertifikat. Program kursa potpuno odgovara traženim znanjima na CCNA ispitu.\nKo može da pohađa Networking Academy kurseve?\nSvako može da pohađa kurseve. Praktični uslov je dobro znanje engleskog jezika, pošto su materijali na tom jeziku, i osnovno predznanje u oblasti računarstva i Interneta. Lokalne akademije mogu definisati dodatne uslove.\nDa li se pohađanje kurseva plaća?\nPohađanje Networking Academy kurseva se generalno plaća, iako je to u potpunosti prepušteno Lokalnoj akademiji. Lokalna akademija može npr. svojim studentima omogućiti pohađanje kurseva po povlašćenoj ceni.\nDa li postoji ispit u Networking Academy kursu?\nPostoji. Na kraju svakog semestra kursa, studenti polažu završni teorijski online ispit, i praktični ispit (skill-based test). Da bi se semestar uspešno završio, potrebno je položiti oba ispita. Lokalna akademija može definisati dodatne ispite, poput usmenog ispita.\nDa li po završenom Networking Academy kursu dobija diploma?\nU slučaju uspešno završenog semestra, student dobija sertifikat o položenom semestru.


Protesti zbog siromaštva\n14.04.2013. / 10:25\nLISABON, Više hiljada ljudi protestovalo je ulicama Lisabona zbog sve većeg siromaštva izazvanog mjerama štednje koje je uvela Vlada.Protest protiv siromaštva organizovao je glavni portugalski sindikat CGTP, nakon višednevnih aktivnosti organizovanih širom zemlje.\n“Zemlja više ne može da podnese rigorozne mjere štednje, ni žrtvovanje”, izjavio je Armenio Karlos, lider CGTP koji se obratio okupljenima.\nDemonstranti su uzvikivali: “Nezaposlenost u Portugalu sramota je države” i “Povećati minimalne plate”, te pozvali Vladu, koja je uvela mjere štednje, da podnese ostavku.\nPortugalska Vlada najavila je da će naredne sedmice predstaviti nove mjere štednje u okviru nastojanja da deblokira pristup međunarodnom programu pomoći.\nUstavni sud Portugala ocijenio je prošle nedjelje pojedine mjere štednje kao nezakonite, među kojima i povećanje poreza, ostavljajući vladu sa manjkom u budžetu za 2013. od 1,3 milijarde evra.\nNakon te odluke suda strani kreditori, koji su pozajmili Portugalu 78 milijardi evra u 2011. godini, zamrzli su narednu tranšu od dvije milijarde evra, što će biti na snazi dok Lisabon ne izađe sa alternativnim mjerama.\nTagovi: lisabonmjere stednjeprotestisiromastvo


Javna delatnost i institucija\nSudski tumač je osoba koja prevodi izgovorene ili pisane reči iz stranih jezika na srpski jezik ili obrnuto. Takođe, može prevesti sa drugog stranog jezika na treći strani jezik. Prevodi sudskih tumača su potrebni u raznim pravnim postupcima.\nPrevođenje je proces prenosa značenja teksta iz jednog u drugi jezik. Kako tekstovi mogu biti usmeni ili pisani, tako i prevođenje može biti usmeno ili pismeno. U srpskom jeziku postoji jedan termin za obe vrste prevođenja, dok u brojnim drugim jezicima postoje različite reči za različitu vrstu prevođenja. Isto kao što je i sam jezik prvo postojao samo u usmenom obliku, tako se i prevođenje prvo javilo kao usmeno, a tek kasnije kao pisano. prikaži više...\nOsoba koja prevodi zove se prevodilac i, pored izuzetno dobrog poznavanja jezika sa kojeg prevodi i svog maternjeg jezika, potrebno je i da jednako dobro poznaje obe kulture kako bi prenela smisao teksta. I kod usmenog i kod pisanog prevođenja najčešće se prevodi na maternji jezik, mada u slučajevima kada prevodilac izuzetno dobro poznaje i drugi jezik, može da prevodi i na njega.\nRezultat ove radnje naziva se prevedeni tekst ili prevod. Ako se sa polaznog jezika prevodi govor, u pitanju je usmeno prevođenje, a ako se prevodi tekst, prevođenje je pismeno. Usmeno prevođenje može biti istovremeno (simultano), ako se govor prevodi u isto vreme dok se sluša, i uzastopno (konsekutivno), ako se prvo čuje deo govora, pa se prevede. Disciplina koja sistematski proučava teoriju, opis i primenu prevođenja naziva se traduktologija.\nU podkategoriji Sudski tumač možete videti sva preduzećakoja se bave delatnostima prevođenja za razne pravne i druge potrebe.\nFiltriraj Po mestu Svi Beograd, Čukarica Beograd, Palilula Beograd, Rakovica Beograd, Savski venac Beograd, Vračar Niš Niš - Pantelej Zrenjanin\nSudski tumač Đorđević Jasmina\nSudski tumač za engleski i nemački jezik Niš\nKruševska 4/7, 18500 Niš - Pantelej\n...... 064/20... Prikaži\nPREVODILAČKA AGENCIJA VERITAS\nPrevodi francuski engleski nemački Beograd Srbija\nDr. Aleksandra Kostića 19/2, 11000 Beograd, Savski venac\n...... 064/21... Prikaži\n...... 11/264... Prikaži\n...... 011/26... Prikaži\n...... rakic.... Prikaži\n...... verita... Prikaži\n...... 011/2... Prikaži\nSudski tumač Nikolić Stoiljković Zorica\nPrevođenje kompletne sudske i pravne dokumentacije Niš\nPrijezdina 16/11, 18000 Niš\n...... 018/24... Prikaži\n...... zorica... Prikaži\nSudski tumač Bećagović Vesna\nUsluge sudskog tumača Vračar\nKoče Kapetana 41/2, 11000 Beograd, Vračar\n...... 011/24... Prikaži\n...... 060/1... Prikaži\n...... vesnab... Prikaži\nSudski veštak za mašinsku tehniku Zrenjanin Srbija\n...... 063884... Prikaži\n...... 069484... Prikaži\n...... herz@v... Prikaži\n...... herz.m... Prikaži\nPREVODILAČKA AGENCIJA AQUILA PREVODI BEOGRAD\nNajprofesionalnija prevodilačka agencija, stručni i sudski prevodioci Beograd\nPete Kozarske 1, 11090 Beograd, Rakovica\n...... 069/38... Prikaži\nSudski prevodilac Beograd Čukarica\nVladimira Rolovića 55, 11030 Beograd, Čukarica\n...... 011/25... Prikaži\n...... 063/3... Prikaži\n...... bojanr... Prikaži\nSUDSKI PREVODILAC PETR LONHARDT\nUsmeno i pismeno prevođenje sa češkog i na češki jezik Beograd\nDalmatinska 57, 11060 Beograd, Palilula


Nevladina udruga SOS Mediteran je tražila od europskih vlasti da im odredi sigurnu luku za iskrcavanje 104 migranata koje spasila u petak i prebacila na svoj brod za spašavanje na moru, Ocean Viking kod libijske obale, objavila je organizacija u ponedjeljak.\nOcean Viking, koji se u ponedjeljak nalazio u međunarodnim vodama kod Malte tražio je od talijanskog i malteškog Centra za koordinaciju spašavanja u moru (MRCC) da im odredi sigurno mjesto i prostor za brzo iskrcavanje 104 preživjelih ", navela je u priopćenju organizacija SOS Mediteran, sa sjedištem u Marseillu.\nTalijanske i malteške vlasti zasad nisu ništa komentirale.\nU petak je Ocean Viking spasio putnike iz gumene brodice 50 nautičkih milja od libijske obale. Među 104 osobe bilo je 40 maloljetnika, od kojih 30 bez pratnje i dvije trudne žene.\nTo spašavanje je uslijedilo samo dva dana nakon iskrcavanja 176 spašenih u talijanskoj luci Taranto.\nU ponedjeljak je libijska mornarica objavila da je spasila više od 500 migranata u tjedan dana u nekoliko operacija spašavanja u moru kod glavnog grada Tripolija.\n"535 migranata je spašeno u tjedan dana, među kojima više desetaka žena i djece iz afričkih, azijskih i arapskih zemalja", rekao je glasnogovornik mornarice general Ajub Kacem.\niskrcavanje, migranti, ocean viking,


sa izuzetnim tehničkim karakteristikama\n24 sata, 365 dana u godini za vas\nVisoki stepen energetske efikasnosti\n• Toplotne pumpe Nucleus •\nZašto je toplotna pumpa najbolje rešenje za vas?\nToplotne pumpe koriste regenerativnu energiju zemlje, sunca, podzemnih voda ili vazduha. One su najefikasniji izbor kada treba da se spoje ušteda troškova za grejanje i ekološka proizvodnja toplote. Visok stepen energetske efikasnosti, pouzdan i tihi rad, jednostavna ugradnja i servisiranje, izuzetno niski troškovi eksploatacije i mogućnost kontrole sistema preko računara ili tableta pomoću aplikacije, samo su neki od razloga zašto biste se opredelili na ovaj sistem.\nPrednosti sistema vazduh-voda u odnosu na tradicionalne načine grejanja\nPrednosti sistema voda-voda u odnosu na tradicionalne načine grejanja\nSistema voda-voda ili vazduh-voda. Izbor je na vama\n• Najnovije sa bloga •\nKako smanjiti račune za struju\nKoje su najčešće zablude o načinima uštede električne energije i na koje načine se mogu ostvariti značajne uštede novca smanjenjem troškova za električnu energiju pogotovo tokom grejne sezone


Povratnik za svoju kuću mora da plati 187.000 | EX YU\nPovratnik za svoju kuću mora da plati 187.000 | Mondo Portal\nPovratnik za svoju kuću mora da plati 187.000 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.05.2011. / 13:52 13:57\nPo osnovu sudskog rešenja srpski povratnik u Hrvatsku Petar Kunić mora da za ulaganja obeštetiti Vinka Petrovića, koji je naseljen u Kunićevu kuću i sedam godina je koristio njegov razrađeni restoran. Kunić para nema i njegova kuća ide "na doboš".\n"Prvo su me oterali i spalili mi kuću, posle mi nisu dali da se u nju vratim i godinama me šikanirali na sudu, a sada sve to još moram i da platim", rekao je rezignirani Krunić ispred svoje dedovine u Zagorju kod Krnjaka reporterima riječkog Novog lista.\nKunić na osnovu pravomoćnog rešenja Županijskog suda u Karlovcu mora da plati 1,3 miliona kuna izvesnom Vinku Petroviću, koji je njegovu kuću rešenjem Republike Hrvatske koristio od 1996. do 2003. godine, te s kamatama da obešteti njegova ulaganja u obnovu objekta.\nKunić taj novac nema pa će mu kuća uskoro sa svom imovinom biti prodata na javnoj licitaciji po početnoj ceni 187 hiljada evra.\nDo pre rata Kunić je tu, na putu koji vodi prema moru, držao poznati restoran "K Švajceru". Po "Oluji" je pobegao preko Topuskog i kraće vreme boravio u Srbiji a zahtev za povraćaj imovine podneo je već 1996. godine.\nIse godine u maju Republika Hrvatska raspisuje konkurse za naseljavanje praznih "srpskih kuća" i njegovu dobija Petrović, koji se tamo doseljava iz Istre, obnavlja je i ponovno otvara restoran.\nKunićeva tužba za povraćaj imovine godinama se povlačila po karlovačkom sudu, pa je zaštitu tražio i na Evropskom sudu za ljudska prava u Strasburu.\nEvropljani presuđuju u njegovu korist, pa dobija i rešenje o odšteti od 19,5 hiljada evra.\nKada se u kuću konačno uselio desembra 2003. godine, nije znao da je to samo kraj prvog dela "pakla" jer deložirani Petrović odmah podiže protivtužbu, tražeći da mu se nadoknade sva ulaganja. Opštinski sud u Karlovcu presuđuje da Kunić Petroviću mora vratiti 400 hiljada kuna s kamatama, a po žalbi Županijski sud to povećava na još 495 hiljada, plus 130 hiljada kuna za sudske troškove i kamate.\nPetrović je godinama zarađivao od restorana, a sudu nije predočio nikakve račune za obnovu, kaže Kunić.\nNikad nisam bio nacionalno opterećen i nikad nikog nisam mrzio. Ali ovo je očiti nastavak etničkog čišćenja i lepa poruka što čeka one koji se još nisu vratili – komentariše ogorčeni Kunić, o čijem su slučaju pre nekoliko meseci pri poseti Krnjaku raspravljali predsednici Ivo Josipović i Boris Tadić, piše Novi list.\npovratnik kuća licitacija


Posle Čavića i Velje, apel uputio i Lenđer - Ostali sportovi, Top News\nPosle Čavića i Velje, apel uputio i Lenđer\nAna Đorđević 21.05.2014., 15:00\nIdu Čavićevim stopama. Naslednici najboljeg srpskog plivača Milorada Čavića, Velimir Stjepanović i Ivan Lenđer, svako na svoj način, priključili su se humanitarnim akcijama. Velja na svojim društvenim mrežama deli broje za pomoć Srbiji i Bosni, a apelu se priključio i Ivan Lenđer.\n„Drago mi je što su se ljudi odazvali akciji i što smo uspeli da skupimo ovoliko sredstava, jer je trenutno svaka pomoć jako važna i neophodna. Svakako bih apelovao da ljudi ne stanu na ovoj akciji, već da nastave da pomažu onima kojima je to sada najpotrebnije“, izjavio je Lenđer.\nPlivački klub Proleter, na čelu sa Lenđerom, organizovao je akciju prikupljanja flaširane vode, sredstava za higijenu i konzervisane hrane za pomoć ugroženima od poplava.\n„Zahvaljujemo svim članovima kluba, trenerima, članovima UO, simpatizerima kluba, komšijama i svih građanima koji su se u velikom broju odazvali prvoj humanitarnoj akciji prikupljanja pomoći za ugrožene ljude u poplavama. Hvala vam na humanosti“, objavio je PK Proleter.\nPrethodna vest Enrike i zvanično trener Barselone\nSledeća vest Riberi: Želim trofej na poslednjem Mundijalu u karijeri\nEnrike i zvanično trener Barselone\nRiberi: Želim trofej na poslednjem Mundijalu u karijeri


SPREMNI ZA PAKAO\nŠćepo, Foto: SAVO PRELEVIĆ\n25.03.2011. 23:26h Ažurirano: 25.03.2011. 23:26h\nMisiju u Evroligi, Jadran nastavlja sjutrašnjim derbijem sa još jednim vječitim rivalom. Novljani putuju u Dubrovnik, gdje će na Gružu (20.15 časova), gostovati Jugu.\nPoslije dvije izgubljene utakmice u dva kola četvrtfinalne grupe, ekipi sa Škvera preostaje da se nada u iznenađenje i da pokuša da osvoji bodove na strani.\n- Mislim da je ekipa spremna maksimalno, koliko se to može biti za ovu utakmicu. Nije potrebno nešto posebno da se opterećujemo pred ovaj meč, već da svako uradi najviše koliko može i da se sam najbolje moguće pripremi i psihički, da bismo pružili svoj maksimum u meču sa Jugom - kazao je Miloš Šćepanović, koji je u posljednjim utakmicama u izuzetnoj formi i jedan je od najzaslužnijih što se ekipa sa Škvera plasirala u završnicu Jadranske lige.\nJadran je ove godine upravo u regionalnom takmičenju bio na korak da pobijedi Jug, ali je na kraju meč ipak završio neriješeno.\n- Moramo da probamo da iskoristimo priliku ako nam se ukaže. Ove godine smo već pokazali da možemo da budemo najmanje ravnopravan suparnik Jugu. Sigurno je da nas i pobjeda iz Kotora i odlazak na fajnl-for Jadranske lige dodatno ohrabruje i daje nam veću dozu samopouzdanja pred večerašnji duel. Atmosfera je u ekipi odlična, što je u principu jako bitno, jer je Jug apsoplutni favorit i mi ne treba da imamo neku presiju, nego da igramo najbolje što možemo - napominje golman Novljana.\nŠćepanović zna da je u Gružu gotovo nemoguće pobijediti.\n- Jug u posljednjih pet-šest godina u bitnim mečevima nije poražen na svom bazenu. Inače jako teško gubi bodove u Dubrovniku. Međutim, mi u posljednje tri godine imamo pozitivan skor sa njima, iako smo igrali u tri potpuno različita sastava. Sigurno da oni zbog te činjenice imaju i dodatni pritisak u glavama, tako da jednostavno moramo da igramo rasterećeno, sa maksimalnim zalaganjem. Ako nam se ukaže šansa, potrudićemo se da je iskoristimo i ostvarimo pobjedu koja bi nas bar donekle vratila u igru u Evroligi - zaključio je Šćepanović.\nVaterpolisti Jadrana i Juga se odlično poznaju, ne samo iz velikog broja zvaničnih utakmica već i zbog čestog zajedničkog treniranja i sparingovanja.\n15:18 h\t481\n02.08. 06:30 h\t964\t54194\n02.08. 12:10 h\t481\t40236\n01.08. 19:37 h\t19255\n01.08. 19:58 h\t250\t17456\n02.08. 08:31 h\t412\t13758\n02.08. 06:30 h\t107\t964\n02.08. 12:10 h\t49\t481\n02.08. 08:31 h\t21\t412


Grigorije Gornjački — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n(preusmereno sa Григорије Ћутљиви)\nSveti Grigorije Isihast, ili Zatvornik, poreklom je sa Balkana. Po svetogorskom predanju, a i po mnogim slovenskim i srpskim Sinaksarima, on je bio poreklom Srbin. Rođen je krajem 13. ili početkom 14. veka.\nBio je učenik Svetog Grigorija Sinaita i Svetog Romila Ravaničkog, čije je i žitije napisao. Osnivač je Svetogorskog manastira Svetog Nikolaja Čudotvorca, poznatog zbog njega pod imenom Grigorijat. Kasnije je prešao u Srbiju i od Svetog Lazara, kneza Srpskog, dobio manastir Ždrelo u Braničevu (kasnije nazvan manastir Gornjak), u kojem i danas počivaju njegove svete mošti. Iz njime napisanog Žitija Sv. Romila Ravaničkog, kao i iz drugih starih knjiga saznajemo još o životu i podvizima prepodobnog Grigorija Ćutljivog.\nPočetkom četrnaestog veka došao je na Balkan sa Sinajske Gore prepodobni Grigorije Sinait. Nastanivši se u Svetoj gori Atonskoj, u skitu zvanom Magula, naspram Filotejevog manastira, on tu steče dosta učenika među monasima željnim isihastičkog života, to jest molitveno tihovateljskog (ili ćutljivog) života po Bogu i radi Boga. Odatle je prepodobni Grigorije prešao sa grupom svojih učenika u pusto i nepristupačno mesto zvano Hrenteli između današnjih manastira Simonopetre i Svetog Pavla. Tu je osnovao nekoliko kelija, no nije se tu duže zadržao. Zbog čestih napada Turaka, morao je otići iz Svete gore. Posle obilaska Carigrada i nekih drugih mesta, on se sa svojim učenicima nastani u mestu zvanom Parorija u Trakiji, na granici između Vizantije i Bugarske. Tamo je osnovao veliki manastir i stekao mnoštvo učenika. U to vreme njegov učenik postade i prepodobni Romilo, koji sa jednim svojim duhovnim bratom zvanim Ilarion, ostade kod velikog Sinaita sve do njegovog blaženog usnuća u Gospodu (koje bi 27. novembra 1346. godine). Tada se prepodobni Romilo i Ilarion presele iz Parorije u oblast zvanu Zagora, blizu Trnova (u Bugarskoj), gde su se i pre toga podvizavali. Tu Sveti Romilo zamoli Ilariona da ga primi kao svoga poslušnika, našto Ilarion jedva pristade, ispunjujući tako volju Božju i usrdnu molbu brata svoga. Kada potom pobožni car Bugarski Jovan Aleksandar (1331—1371. g.) oslobodi spomenutu Paroriju od napadaja lopova i razbojnika, onda se Sveti Romilo sa svojim duhovnikom Ilarionom vrati u Parorijsku omiljenu mu pustinju i nastani se opet tamo.\nUpravo u ovo vreme k njima dvojici dođe iz Carigrada prepodobni Grigorije Ćutljivi. Već u Carigradu, a možda i pre toga, u Svetoj gori, prepodobni Grigorije beše čuo za velikog Grigorija Sinaita i beše postao njegov učenik. No kako se Sinait preseli ka Gospodu, Grigorije zato i dođe kod Svetog Romila da bude njegov učenik, jer je čuo za njegove vrline i isihastički bogougodni život. O tome nam sam Grigorije govori u Žitiju Svetoga Romila koje je napisao. „U to vreme, veli on smireno za sebe, i ja najbedniji među monasima dođoh iz Carigrada na to mesto (u Paroriju), i čuvši za njihovo vrlinsko življenje i savršeno podvizavanje, sagnuh glavu i potčinih se starcu Ilarionu, kojemu je bio potčinjen i sam Prepodobni Romilo“.\nOvde u Paroriji podvizavao se prepodobni Grigorije uz Svetog Romila, dok na te krajeve nisu napali bezbožni Agarjani. Tada su oni obojica sa svojim starcem Ilarionom morali otići ponovo u Zagoru. Potom je Sveti Romilo otišao na Svetu goru, a prepodobni Grigorije i Ilarion ostali su u Zagori. Nakon smrti pak starca Ilariona, Sveti Grigorije otide i sam u Svetu goru, i potraživši i našavši Svetog Romila, sa smirenjem se njemu potčini kao svome duhovnom ocu. I življahu oni u podvizima i vrlinama u mestu zvanom Melana, u blizini Velike Lavre Svetog Atanasija Atonskog. O ovom njihovom zajedničkom životu i podvizima opširnije govori sam prepodobni Grigorije u spomenutom Žitiju Svetog Romila, ali govori tako da on iz prevelikog smirenja svog iznosi samo vrline Svetog Romila, a za sebe kaže kako je tobože imao grehe i strasti, i kako ga je prepodobni Romilo ispravljao u tome i poučavao pravom životu. Pošto prepodobnim ocima Romilu i Grigoriju počeše dolaziti mnogi monasi i posetioci, radi duhovne koristi i pouke, oni se udaljiše u još pustinjskiji kraj Atonske Gore i tamo, načinivši sebi kelije, nastaniše se. Ne prođe zatim mnogo vremena a Agarjani ubiše Srpskog despota Jovana Uglješu, koji u ovo vreme štićaše i pomagaše Svetu goru. Tada među monasima u Svetoj gori, a i među hrišćanima u okolnim krajevima, nastade veliki strah i metež, jer se bojahu od opakih Turaka i njihovih bezbožničkih nasilja. Jer dok življaše ovaj blagočestivi vladar Srpski, on ljubljaše i štićaše Svetogorske monahe, a mnoge njihove manastire on pomagaše i obnavljaše, kao što to i do danas svedoče i potvrđuju mnogi Svetogorski manastiri, koji ovoga Uglješu smatraju za svoga drugog ktitora. Blagočestivi Jovan Uglješa postade tada dobrotvor i ktitor manastira Vatopeda, Hilandara, Simonopetre, Svetog Pavla, pa i samoga manastira Svetog Nikole, nazvanoga Grigorijat, koga započe najpre sveti i veliki Grigorije Sinait, a konačno ga ustroji ovaj prepodobni Grigorije Zatvornik.\nKada uskoro po pogibiji blagovernog vladara Uglješe, Sveti Romilo napusti Svetu goru i pređe u Albaniju, u mesto zvano Avlona (to jest Valona), a potom odatle pređe u Srbiju, kod blagočestivog vladara Srpskog Sv. kneza Lazara, u tamošnji manastir Ravanicu, gde je uskoro i umro, Sveti Grigorije ostade u Svetoj gori i podvizavaše se u usamljenoj keliji, na četvrt sata daleko od njegovog današnjeg manastira Grigorijata. Tu se on podvizavaše u usamljenom molitvenom tihovanju i bogougodnom ćutanju, zbog čega je kasnije i nazvan Ćutljivi. Iako o tome danas nemamo sačuvanih pisanih podataka, jer je manastir Grigorijat potom dva puta doživljavao velike požare, najverovatnije je da je Sveti Grigorije u ovo vreme svoga boravka u Svetoj gori u stvari postao konačni osnivač i ktitor današnjeg manastira Svetog Nikolaja Čudotvorca, podignutog između manastira Simonopetre i manastira Svetog Pavla, blizu onih kelija gde se ranije podvizavao onaj veliki Grigorije Sinait sa svojim učenicima.\nMeđutim, u Svetoj gori prepodobni Grigorije nije mogao ostati dugo vremena, jer su bezbožni Agarjani ponovo napadali na hrišćanske narode i krajeve, sve do Svete gore. Jedini tada moćni hrišćanski vladar bio je blagočestivi knez Srpski Lazar, koji je vladao u severnijim krajevima Srbije, sa prestonicom u Kruševcu. Njegova se pobožnost i crkvoljubivost pokazala u mnogim stvarima, a naročito u bogougodnom radu njegovom na pomirenju zavađene Srpske i Carigradske Crkve (1375. godine). Beše tada takođe postala poznata i monaholjubivost Svetog kneza Lazara, jer on postade drugi ktitor manastira Hilandara i još nekih drugih manastira na Svetoj gori. U njegovoj pak zemlji, u slobodnoj Srbiji, Lazar beše podigao svoju divnu zadužbinu manastir Ravanicu, gde je, kao što smo videli, hristoljubivo primio pre neku godinu Grigorijevog duhovnog oca, Svetog Romila. Lazar je uz to „mnoge gore i humove svoje države ispunio obiteljima monaških žilišta“, kako za njega pišu tadašnji povesničari, pa je to njegovo monaholjublje postalo poznato na daleko. Sve je ovo bilo poznato i prepodobnom Grigoriju, pa se zato on reši da dođe sa svojim učenicima kod blagočestivog kneza Lazara u Srbiju i nastani se u njegovim mirnim i spokojnim krajevima.\nGodine 1379. Lazar beše oslobodio i umirio od tamošnjih buntovnika i neprijatelja severni kraj svoje države, zvani Braničevo, kada baš u to vreme stiže kod njega iz Svete gore prepodobni Grigorije, sa više svojih učenika i monaha, koji potom postadoše poznati u Srbiji kao podvižnici „Sinaiti“. Oni dobiše takav naziv zato što su svi, kao i sam prepodobni Grigorije, bili ranije učenici onog velikog Grigorija Sinajskog, o kome je već bilo reči na početku.\nPrepodobni Grigorije zamoli kneza Lazara da mu da neko mirno i usamljeno mesto, gde bi se mogao posvetiti molitvenom bezmolviju i bogorečitom ćutanju. Blagočestivi knez mu tada dade tiho i usamljeno mesto u Ždrelu braničevskom, u podnožju Homoljskih planina na levoj obali reke Mlave. Iznad reke u steni beše jedna pećina, gde se prepodobni Grigorije nastani i tamo molitveno tihovaše. Ovu pećinu on pretvori u crkvu koju posveti Svetom Nikolaju Čudotvorcu, kome beše posvećen i manastir Grigorijat u Svetoj gori. No uskoro zatim blagočestivi knez pomože Prepodobnome da ispod ove pećine podigne divnu crkvu manastira Ždrela, koju zajednički posvetiše Vavedenju Presvete Bogorodice. Tako bi osnovan novi manastir prepodobnog Grigorija, koji i do danas postoji u Braničevu pod imenom Gornjak. Osnivanje novog manastira bi zatim potvrđeno i od svjatjejšeg patrijarha Srpskog kir Spiridona, kao što o tome govori drevna povelja koja se do nedavno čuvala u manastiru Gornjaku. U toj povelji patrijarh Spiridon kaže: „Priide ko smireniju mi čestnjejšij vo inocjeh starec kir Grigorij i so svojimi blagogovjejnimi inoki... Vidje že smirenije mi zapisano i utverždeno gospodinom Knjazom (Lazarom) onoje mjesto, rekše cerkov Presvjatija Bogorodici, so seli i so ljudmi i so vsjem velikim i malim, čestnjejšemu vo inocjeh starcu kir Grigoriju Sinaitu i jegovim kalogerom. Starec bo kir Grigorije so svojimi kalogeri potrudisja o vozdviženiji i sozdaniji hrama togo (Vavedenija Presvjatija Bogorodici), i o inih veščej, s pomoščiju gospodina knjaza Lazara“.\nTako je Sveti Grigorije Ćutljivi, kasnije nazvan i Grigorije Gornjački, produžio svoje bogougodne podvige u Srbiji, sve do svoje smrti. Ostali pak došavši sa njime iz Svete gore monasi Sinaiti nastanili su se po drugim krajevima Lazareve države, i u Srbiji su do danas poznati mnogi manastiri koje su oni osnovali, jer su mnogi od tih Sinaita bili potom proslavljeni od Boga svetošću života i darom čudotvorstva i netruležnosti.\nNije poznato tačno kada i gde je umro. Po nekima, on se pre svoje smrti vratio ponovo na Svetu goru u svoj manastir Grigorijat, i tamo se mirno prestavio u Gospodu, oko 1406. godine. Njegove su svete mošti ostale u Grigorijatu sve do 1761. godine, kada su ih, prilikom tadašnjeg velikog požara, monasi uzeli i preneli u Srbiju, u njegov manastir Gornjak. Po drugima pak, prepodobni Grigorije umro je u manastiru Gornjaku, i pogreben je pokraj gornje pećinske crkvice u Gornjaku. Njegove svete mošti prebivale su neko vreme u tom manaetiru, pa su onda tokom dugih vekova turskog ropstva prenošene i na druga mesta, u manastir Oreškovicu, u manastir Vojlovicu u Banatu i po drugim mestima. Tako je možda deo moštiju Sv. Grigorija dospeo i u njegov manastir Grigorijat na Svetoj gori, odakle je posle taj deo opet vraćen u manastir Gornjak.\nDanas se svete mošti Svetog Grigorija nalaze u njegovom manastiru Gornjaku. Za vreme Drugog svetskog rata, zbog opasnosti od Nemaca, one su bile prenete u sabornu crkvu u Požarevac, ali su posle rata opet vraćene u Gornjak. Ove 1977. godine iguman manastira Grigorijata iz Svete gore, arhimandrit Georgije, obratio se pismom episkopu Braničevokom i manastiru Gornjaku sa molbom da podare njegovom manastiru deo moštiju Svetog Grigorija, kao ktitora manastira Grigorijatskog. (Jer, u starom Sinaksaru i Službi ktitoru manastira Grigorijata Prepodobnom Grigoriju, stoji da je on „iz Srbije došao“ i osnovao na Sv. Gori njihov manastir Svetog Nikolaja, a to potvrđuje i opšte svetogoroko predanje i stari slovenski Sinaksari).\nNa ovu molbu manastira Grigorijata odgovorio je episkop Braničevski i manastir Gornjak tako što je deo svetih moštiju Svetog Grigorija iz Gornjaka dostavio manastiru Hilandaru, sa molbom da ih o prazniku Vavedenja (ove 1977. godine) preda svečano bratiji Grigorijatskoj, koja dođe na praznik u Hilandar, što je zaista tako i učinjeno. Inače, manastir Grigorijat slavi blaženi spomen prepodobnog Grigorija 7. decembra (sutradan po Svetom Nikoli), a to je i dan smrti Prepodobnoga koji se slavi u manastiru Gornjaku, i pod kojim se spominje u starim Prolozima i Sinaksarima. Još i po ikonama prepodobnog Grigorija, koje se nalaze u manastiru Grigorijatu i u manastiru Gornjaku, vidi se da je to jedan i isti Svetitelj.\nEparhija skandinavsko britanska SPC\nŽitija svetih Srba, iz „Žitija svetih“ Justina Popovića\nSveti srpski novomučenici\nŽitija novoprosijavših ispovednika i mučenika\nProtojerej dr Radomir Popović: Srbi svetitelji\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Григорије_Горњачки&oldid=11227464“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 28. avgust 2015. u 17:40 č.


Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU | Forum Krstarice\n03.05.2020 u 01.31 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\n2. May, 2020 14:05 |\nAmerički balkanolog i bivši visoki zvaničnik Stejt departmenta Džejms Huper tvrdi da su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i Hašim Tači već postigli dogovor o KiM, “koji uključuje teritorijalnu komponentu” i da je na specijalnom izaslaniku Bele kuće Ričardu Grenelu da ubedi EU da prihvati taj navodni sporazum.\nEU se, tačnije Nemačka, tome protivi, kaže Huper, i kritikuje to kao “provincijalno” stanovište.\n“Najbolji korak za EU je da pruži podršku sporazumu, ponudi ubrzan proces članstva za Srbiju, kao i da obezbedi da Hrvatska ne blokira ozbiljne i dobronamerne napore Beograda da ispuni zahteve Brisela za svako poglavlje o članstvu u evropskom bloku”, ocenjuje on za Glas Amerike.\nHuper smatra da sveobuhvatni sporazum “mora da uključi teritorijalnu komponentu” i da bi EU to trebalo da prihvati.\nBeograd, po njegovom mišljenju, insistira na tome da sveobuhvatni sporazum mora da sadrži teritorijalne elemente i na članstvu u Uniji, kao ishodu sveobuhvatnog sporazuma.\nUkazuje, međutim, da se EU, a to znači Nemačka, protivi takvom dogovoru.\n“Vučiću je izgleda lakše da se sporazume sa Tačijem, nego da ubedi nemačku kancelarku Angelu Merkel da prihvati njihov dogovor. To nije bio očekivani ishod pregovora između Srbije i Kosova”, rekao je Huper, a prenosi Glas Amerike.\nSmatra da je na Grenelu, za kojeg kaže da radi na promovisanju mogućeg mirovnog sporazuma, da pomogne da se “otkloni nespremnost Evropske unije, koja drži veto, da prihvati sporazum koji ukljucuje teritorijalnu komponentu”.\n“Ukoliko specijalnom izaslaniku SAD-a ne pođe za rukom da ubedi EU da prihvati sporazum koji je već dogovoren, biće ugašena i aktuelna povoljna prilika za okončanje konfrontacije između Srbije i Kosova”, upozorava on.\nHuper smatra “unutrašnja politička previranja u Srbiji i na Kosovu ne predstavljaju prepreku za sveobuhvatan dogovor dve strane”.\nKako Srbiju tek očekuju izbori, za koje se u tekstu Glasa Amerike tvrdi da će biti 28. juna, dok Priština čeka na formiranje vlade, Huper kaže da bi Grenel u maju i junu mogao da radi na tome da EU prilagodi svoj stav u odnosu na navodni način razmišljanja Vučića i Tačija.\nOcenjuje i da je podsticaj za SAD da se drži ovog kursa to što su lideri dve strane, kako kaže, postigli ogroman napredak u prevazilaženju uzajamnih nesporazuma i neslaganja.\nSmatra i da je navodni postignut napredak sam po sebi dostignuće, za koje, kako navodi, zvaničnici EU ne odaju priznanje.\n“Vučić i Tači su postigli više od dogovora, oni imaju osnovu za uspostavljanje potpuno novih odnosa između dve zemlje”, ocenjuje Huper.\nZa EU kaže da pokazuje znakove provincijalnog razmišljanja u sprečavanju poštovanja navodnog sporazuma dve strane.\n“Vučić i Tači su dosledno demonstrirali sofisticirani pristup rešavanju problema u pregovorima, kao i rešavanju pitanja, koja već dugo zabrinjavaju mirovne posrednike. Zadatak SAD je da ubede Uniju, predvođenu Nemačkom, da se priključi novom načinu razmišljanja o Balkanu i odrekne provincijalnog pristupa, koji u osnovi ugrožava uspešan mirovni pristup prihvacehn od strane i Vučića i Tačija”, kaže Huper.\nHuper, takođe, kaže da ne postoji mogućnost pregovaračkog plana B posle eventualnog odbacivanja postojećeg dogovora.\nAjde sada Srbi recite kako je Vučić iskren prema nama ako neće prodati Srpsku svetinju?\n03.05.2020 u 03.19 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\n`Super..Stigao je novi Huper! `\nReactions: Nataša Rostova, Alter_Ego_ i difrent from others...\n03.05.2020 u 04.45 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\n03.05.2020 u 09.47 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nE sa takvim mozgovima kao što ste vi, Vučić može kraljem da se prozove.\n03.05.2020 u 09.51 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nНешке, ако прође Вучићев план, опет ћеш живети у Србији, и поново ћеш бити Србин.\n03.05.2020 u 09.55 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nnele sve pogresno\nvucic i taci mogu zajedno samo da prze palacinke\na grenel ce im reci kada da operu ruke obuku odela i da dodju da potpisu spremljen dokument\n03.05.2020 u 09.57 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\ngrenel nemacku nema sta da ubedjuje jer grenel je nemackoj zavrnuo kragnu dok je u njoj bio u toj meri da je cela nemacka vlada sa angelom trazila od svih relevntnih fakltora da tog lika izbace iz nemacke\ncovek je bog za sve njih...i sta naumi to ce da uradi.. to ovi balkanski majmuni ne znaju, ili nece da znaju.\nmogu da mislim sta bi sve radio da je zdrav a ne bolestan od raka.\n03.05.2020 u 10.49 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nNe sudi brate po odelu! Mnogima takvima trebaju LEKOVI za GLAVU!\nPa su jadni prinudjeni da se kurvaju za sitne pare!\n03.05.2020 u 10.50 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nVucic je demokratski terorista. Vucic nista nemoze da se dogovori. On nije drzava, vojska, ni Kralj. Srbija nije njegova.\n03.05.2020 u 11.18 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nSta znaci teritorijalna komponenta , jeli to tamte za vamte ( jelr to bi se svelo damti za kukuriku-glas) ili da Kosovo teritorijalno pripada Srbiji bez obzira na status pokrajine.\n03.05.2020 u 12.05 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nMoze vucic jedino Čipuljić da ponudi za razmenu\nReactions: TTokarev i Nataša Rostova\n03.05.2020 u 12.15 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nNe pita se samo ni Grenel, imaju još tu neka dva lika koja se pitaju\n03.05.2020 u 12.18 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nNe bis ekazalo da je Nemecka tako baš nemoćna\nBeše li ona sa sankciijama svoje isterivala do granica iritantnsoti za sve ?\nI kao što pročitasmo da je kao uložila 100 miliona u deo naše elektroprivrede na Kosovu i da radi da ga otme\nSa kojim pravom ona ulaže u našu imovinu i na našoj teritoriji i sa kojim pravom odlučuje ?\nAh da mi smo iz UN prebacili u EU ....\n03.05.2020 u 12.25 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nHuperovo pisanje je tačno. Zapravo načelni dogovor između Vučića i Tačija je postignut već ranije , čekao se protok vremena zbog izbora u SAD , naime da se sporazum postigne pre izbora što je u skladu i sa interesima obe strane pregovarača jer će tad i oni imati formiranu vladu. Jedino što je problem Merkelove čini se više poza jer neki razlog odgađanja dogovora mora postojati, no to u celoj priči nije ni bitno.\nKorona je malo pretumbala stvari pa ono što je dogovoreno možda je već sada bačeno u drugi plan , Tramp sigurno da ima važnije probleme nego da rešava posledice tuče u balkanskoj krčmi.\nŠto se tiče Vučića i srpske javnosti (znači i ovog foruma) možemo očekivati salvu hvalospeva; kako je to što je učinio Vučić mamksimum maksimuma , kako ni jedan pedalj Kosova nikada nije bio srpski ali eto zahvaljujući Vučiću par pedalja će ipak biti. Kako su još žuti izgubili Kosovo , Jeremić posebno ali spasilo se što se spasiti moglo. Početne reči te propaganbe biti će " Da se ne lažemo, Srbija odavno..... ".\n03.05.2020 u 12.46 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nizjava ramuša haradinaja...mi nemamo nikakvu politiku, već slušamo ,,ono" što nam Amerika kaže\n03.05.2020 u 13.23 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nЈел Призрен остаје наш?\n03.05.2020 u 13.32 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nsila ne pita nikoga..iako je grenel samo executive on je za nas glavni\nnaravno, cak su i siptari normalniji od ovih idiota na vlasti u srbiji.\n03.05.2020 u 13.36 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nnije mnogo mudrovao, već rekao kako stvari stoje u realnom životu\n03.05.2020 u 13.37 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\ndirektor se retko kada obraća običnom radniku...već šalje svoje podređene...tako da radnik komunicira sa šefom, koji predstavlja gazdine interese\n03.05.2020 u 13.41 - Huper: Vučić i Tači imaju dogovor o teritoriji, Grenel da ubedi EU\nNema samo Grenel silu\nTakođe , pušten je, tj došao je , da koliko toliko dovede u red ono što je zabrljano\nNeće valjda budući da ispravljaju tuđe brljotine potpuno ... došao je da svojim drugarima , ili bolje rečeno svojim indijancima , da objasni šta im je prioritet i da o drugim aspektima ne misle mnogo\nDakle dear Grenel im je rekao - bavite se ekonomijom ... a to znači snalazite se za leba sami , pa birajte ili leba ili ... što rekao onaj "suverenitete se ne sipa u traktor ", ali to sada važi za tzv "Kosova" ali i za Albance , a ne za Srbe\nTakođe je dear Grenel rekao ja ću da vam "učinim" da vas prihvate da vas hrane ... a vi ako nećete ... imate uzbor\nKako će ih hraniti Nemačka kada i ona nema hranu ? Ješće golfove i pasate ?\nDA LI SU ZATUCANI I ZLOBNI VERSKI FANATICI KRIVI ZA SVE RATOVE NA TERITORIJI BIVŠE SFRJ\nVučić o „Juri“: Socijalizam neće da se vrati


Zašto američki „Patriot“ ne može biti alternativa za ruski S-400 - Sputnjik Srbija\nUdarna vest: Direktor bolnice u Ćupriji pozitivan na virus korone, zaraženo još devet radnika, 26 čeka rezultate\n22:29 15.06.2019 Preuzmite kraći link\nKao razlog za to navode se različiti argumenti: od nekompatibilnosti sistema sa NATO sistemima za protivraketnu odbranu, do njihove potencijalne upotrebe u obaveštajne svrhe. Amerikanci prete da će otkazati isporuku borbenih aviona F-35 Turskoj i već su prekinuli prijem turskih pilota na obuku na tim avionima.\nAmerički sistemi „Patriot“ se nude kao alternativa za ruske sisteme S-400. Međutim, oni ne mogu da zadovolje potrebe Turske u oblasti protivvazdušne odbrane. O tome za Sputnjik govori bivši komandant turske vojne vazdušne baze i Turske agencije za vazduhoplovstvo, penzionisani general-pukovnik Turskog ratnog vazduhoplovstva Erdogan Karakuš.\n„Turska ne smatra da je predlog američke strane o isporukama sistema ’Patriot‘ dovoljan da zadovolji njihove potrebe u oblasti odbrane. Ove isporuke ne mogu da zadovolje potrebe Turske u oblasti protivvazdušne odbrane. Upravo iz tog razloga, Ankara i insistira na kupovini sistema S-400. Turska je svesna da, u slučaju kupovine američkih sistema ’Patriot‘, ne može biti reči o bilo kakvom prenosu tehnologije. S tim u vezi, u početku je i bilo problema sa isporukama ’Patriota‘. Kada smo američkoj strani predložili da nam isporuči ovaj sistem, pod uslovom da se za njega proizvode određeni rezervni delovi na teritoriji Turske, naišli smo na odbijanje Vašingtona. Zbog toga smo sada odlučni da kupimo S-400“, objašnjava Karakuš.\nOn podseća da je Turska ranije planirala da kupi protivvazdušni sistem kineske proizvodnje.\n„Međutim, tada su se Amerikanci umešali u proces, zbog čega je naš sporazum sa kineskom stranom poništen. A danas SAD svim silama pokušavaju da nas spreče da kupimo sisteme S-400. Ova situacija još jednom pokazuje da je neophodno dalje jačanje saradnje između Turske i Rusije u toj oblasti“, zaključio je Karakuš.\nrakete, S-400, Patriot\n01/04 22:45 Direktor bolnice u Ćupriji pozitivan na virus korone, zaraženo još devet radnika, 26 čeka rezultate\n01/04 22:27 Ruski avion sa medicinskom opremom sleteo u Njujork\n01/04 22:27 Ruska vojska objavila rat koroni\n01/04 22:08 Rusija će kršenje karantina nadgledati praćenjem mobilnih telefona


Niš : Tragovi istorije\nMeđu više svojih znamenitosti, grad Niš se odlikuje značajnim istorijskim spomenicima. Najpoznatija je Niška tvrđava, simbol grada. Glavna ulazna vrata, oblikovana u kamenu, sa stubovima, kamenim pločama i ukrasnim blokovima na vrhu, nalaze se na obali Nišave sa pogledom na glavni trg grada, Trg oslobođenja.\nTvrđava je poligonalne osnove, okružena moćnim kamenim bedemom, sa četiri kapije. Zidovi su od kamenih blokova, visine osam metara, sa ukupnom dužinom od preko dva kilometra. Izgrađena je na prostoru antičkog utvrđenja nastalog još u rimsko doba, korišćenog u srednjem veku, pa i za vreme Nemanjića.\nU gradskom okruženju nalazi se jedan značajan spomenik - Ćele-kula. Nastala je tokom Prvog srpskog ustanka, posle bitke na Čegru, udaljenom osam kilometara od Niša. Te 1809, junak i vođa ustanka, vojvoda resavski Stevan Sinđelić, našao se u turskom okruženju, bez pomoći okolnih ustaničkih odreda. I kada su Turci prodrli u šanac, ispalio je hitac iz svoje kubure u magacin baruta. Eksplozija razara šanac ispunjen Srbima i Turcima i strada više hiljada boraca. Huršid-paša, u cilju odmazde i da zaplaši hrišćansku raju, ozida četvorougaonu kulu od kamena, greda i maltera, dužine i visine približno četiri metra, u koju su ugrađene 952 lobanje srpskih ustanika. Kula je smeštena usred ravnice, pored puta za Istanbul i govorila je o turskoj surovosti - simbolu stradalaštva, legenda koja hrabri na otpor. Po oslobođenju Niša (1878) izgrađena je nadstrešnica nad kulom radi zaštite od nevremena. Kasnije je podignuta kapela nad čitavom građevinom (arhitekta Leko). Posle više rekonstrukcija i obnova, kapela je dobila današnji izgled. To je lepo izgrađena građevina u obliku krsta, sa ukrasnim vratima i kupolom sa kamenim rozetama. Oko kapele je uređen prostor, a ispred ulaza smeštena je bista Stevana Sinđelića. U kuli se danas nalazi 59 lobanja hrabrih junaka sa Resave, na uvid brojnim posetiocima. Kula je značajan spomenik hrabrosti i rodoljublja, simbol grada Niša.\nNa travnatoj poljani, između puta za Nišku Banju i reke Nišave, nalazi se Medijana, veliko arheološko nalazište iz 4. veka. To su ostaci rezidencije rimskog cara Konstantina Velikog (Flavio Valerio), rođenog (274. godine) i odraslog u Nišu. Bio je veliki državnik i ratnik, zaštitnik hrišćanstva, priznajući ga kao zvaničnu državnu religiju. Preneo je prestonicu iz Rima u Konstantinopolj i udario temelje Vizantije. Među mnoštvom objekata koje je izgradio isticala se Medijana sa mnogobrojnim građevinma. Središnji objekat bila je carska palata, a atrijum najveća prostorija s podovima od mozaika, okružen peristilom sa stubovima i freskama. Bilo je i drugih objekata, kao što su terme s toplom vodom, bazilika, utvrđenja i druge zgrade, što svedoči o bogatstvu tadašnjeg Naisusa. Do danas otkriven je bazen sa mozaikom nad kojim je još 1936. podignuta zgrada Narodnog muzeja, a ostali otkriveni mozaici u atrijumu palate pokriveni su peskom radi zaštite. Vide se temelji i ostaci zidova nekadašnjih raskošnih zdanja. Meridijana tek treba da bude otkrivena, kada se za to steknu uslovi, jer je proglašena za kulturno dobro izuzetnog značaja.


Na trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupan promet 1.189.566 34 KM | Poslovni Informator\nNaslovna » Berze » Na trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupan promet 1.189.566 34 KM\nNa trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupan promet 1.189.566 34 KM\nU sklopu 43 transakcije ukupno je prometovano 131.169 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a je porasla za 16,14 indeksnih poena na 1.436,20 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 1,14 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 je pala za 9,13 indeksnih poena na 682,37 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 1,32 posto.\nVrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je pala za 4,76 indeksnih poena na 906,20 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,52 posto.\nPromet na Kotaciji iznosio je 78.930,24 KM, a u sklopu 28 transakcija prometovano je 70.759 vrijednosnih papira.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet od 15.558,58 KM, a u sklopu 26 transakcija prometovane su 4.404 dionice.\nNa Kotaciji fondova najveći promet je ostvaren dionicama ZIF-a Herbos fond d.d. Mostar (simbol HRBFRK2) u iznosu 4.520,20 KM. Kurs ovog fonda iznosio je 4,85 KM.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je promet u ukupnoj vrijednosti 63.371,66 KM, a u sklopu dvije transakcije prometovano je 66.355 obveznica. Trgovano je obveznicama stare devizne štednje.\nNa slobodnom tržištu ostvaren je ukupni promet od 109.496,10 KM, a u sklopu 13 transakcija trgovano je sa 10.353 vrijednosna papira.\nNa Primarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 5.408,75 KM, a u sklopu osam transakcija prometovano je 618 dionica.\nNajveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta BH Telecom d.d. Sarajevo (simbol BHTSR) u iznosu 1.940 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 19,40 KM.\nNa Sekundarnom slobodnom tržištu,ostvaren je ukupni promet od 79.087,35 KM.\nU sklopu tri transakcije trgovano je s 9.235 dionica, dok je na tercijarnom slobodnom tržištu trgovano dionicama emitenta Hidrometal (simbol: HDRMR), te je u sklopu dvije transakcije ostvaren promet od 25.000 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice ZIF-a Eurofond-1 d.d. Tuzla (simbol: EFNFRK1) od 9,82 posto, dok je najveći dnevni pad registrirao emitent Bosna Auto d.d. Sarajevo (simbol BOATRK2) od 9,98 posto s cijenom 38,52 KM.\nNa vanberzanskom tržištu prijavljen je paket dionica emitenta GRUPEX d.d. (simbol: GRPXRK1), a u okviru dvije transakcije prometovano je 50.057 dionica u vrijednosti 1.001.140 KM, saopćeno je iz Sarajevske berze.\nIzvor: Na trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupan promet 1.189.566 34 KM


Polovni Mercedes-Benz zglobni autobusi oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Autobusi > Zglobni autobusi > Mercedes-Benz\nPolovna Mercedes-Benz zglobni autobusi na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Mercedes-Benz zglobni autobusi mašina koje su za prodaju. Mercedes-Benz zglobni autobusi oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Mercedes-Benz zglobni autobusi u Brend sekciji.\nMercedes-Benz O 530 G Citaro/A23/Lion´s City/Klima/4-türigMotor: Diesel, Snaga motora: 299, Klasa emisije: Euro 3, Mjenjač: Automatik, Broj sedišta: 51, Zapremina motora: 11967, Boja: Blau, Opcije karoserije: ABS Retarder/ Intarder Klima uredjaj\nMercedes-Benz O 530 G Citaro, Euro 5 EEV, KlimaPoslednja inspekcija: 2021-04, Motor: Diesel, Snaga motora: 299, Klasa emisije: Euro 5, Mjenjač: Automatik, Broj sedišta: 42, Opcije karoserije: ABS Retarder/ Intarder Klima uredjaj\nMercedes-Benz O 530 G / A23 / Urbino 18 / KlimaMotor: Diesel, Snaga motora: 354, Klasa emisije: Euro 3, Mjenjač: Automatik, Broj sedišta: 58, Zapremina motora: 11967, Boja: Rot, Opcije karoserije: ABS Retarder/ Intarder Klima uredjaj\nOvde je kompletna lista polovnih Mercedes-Benz zglobni autobusi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mercedes-Benz zglobni autobusi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Mercedes-Benz zglobni autobusi koje Vas interesuju.