NISKE POBUDE EDIMA KADIĆA – DO SLAVE PREKO SUDBINA PIJAČNIH RADNIKA – NIP Dosije.ba\nBy redakcija\t Last updated Feb 28, 2019\n„Ko laže taj i krade!“, stara je poslovica koja svoje uporište ima u bezbroj slučajeva. Ovaj puta, ovu poslovicu primijenit ćemo na SIPA-i i Tužilaštvu TK poznatom komercijalnom direktoru JZU „Gradske apoteke“ Tuzla, a koji je preko vlastitih ruku „prevalio“ oko 40 miliona KM javnog novca, nabavkom lijekova direktnom pogodbom, bez zakonom obaveznog javnog tendera i protivno Zakonu o javnim nabavkama BiH.\nDa je Kadić suvereno odlučivao kome će za nabavke lijekova usmjeravati milione maraka, potvrdila je i direktorica JZU „Gradske apoteke“ Tuzla Aida Nišić. Naime, Aida Nišić je u sudskom predmetu Općinskog sudu u Tuzli broj 32 0 P 329022 18 na glavnoj raspravi održanoj 05.11.2018. izjavila: „Uloga tužitelja Kadića je bila kako što bolje pregovarati sa nabavljačima, dobiti što bolje uslove u ponudama kako bi Komisija odabrala najpovoljnije, jer mi imamo pregovore sa dobavljačima tokom čitave godine.“, te je jasno naglasila i da Edim Kadić „ima ovlaštenja u pripremnim radovima, prezentaciji i iznošenju činjenica“. Iz izjave Aide Nišić koju je dala pod zakletvom, jasno se može zaključiti da je Edim Kadić direktno obilazio dobavljače, ili su mu lično dolazili, raspolažući godišnje sa oko 8 miliona KM a sada već oko 40 miliona KM, te je ugovarao, kako je sam isticao – “pogodnosti”. Tužilaštvo TK još se nije odredilo da li je riječ o nezakonitim pogodnostima za Ustanovu ili ličnim nezakonitim pogodnostima, a kako saznajemo uskoro idu prijave i Tužilaštvu BiH zbog međuentitetskog poslovanja protivno Zakonu o javnim nabavkama, kao i protiv odgovornih lica koja i dalje omogućavaju Kadiću da posluje protivno Zakonu o javnim nabavkama i moguće stiče ogromnu protupravnu korist.\nDa „nešto smrdi u državi Danskoj“ shvatili su i vijećnici u Gradskom vijeću Tuzla, koji nisu prihvatili zadnji Izvještaj o radu ove Ustanove, a sve su više na fonu konačnog raskrinkavanja nezakonitog rada svog kolege Edima Kadića.\nIz tog razloga, ovaj stručnjak za rabate i raspodjelu 40 miliona KM javnog novca, očigledno se hvatajući za slamku, više ne bira sredstva u cilju degradiranja svih onih koji se usuđuju upitati šta i kako je radio.\nNa zadnjoj sjednici Gradskog vijeća Tuzla održanoj u srijedu 27. februara, Edimu Kadiću je čak zasmetalo i vijećničko pitanje, te je grubo narušio Poslovnik GV Tuzla javno psujući kolegi vijećniku majku i prijeteći da će ga fizički izbaciti iz sale za sjednice. Naravno, svi vijećnici u Gradskom vijeću Tuzla osudili su kabadahijski istup Kadića, te je od strane predsjedavajućeg izrečena i javna osuda istome, uz upozorenje da će uslijediti i drastičnije sankcije.\nVratimo se na poslovicu sa početka ovoga teksta. Gradsko vijeće Tuzla prioritetno je razmatralo Informaciju o požaru na Velikoj gradskoj pijaci, te su podržali prijedloge mjera Kolegija gradonačelnika. Odmah je odobrena pomoć od po 1.000 KM pomoći svakom od unesrećenih prodavaca, period besplatnog korištenja štandova, 55.000 KM za hitno osposobljavanje pijace za normalan rad, a usvojen je i zaključak da će nakon izvještaja nadležnih službi o pričinjenoj šteti posegnuti i za drugim mogućim mjerama pomoći.\nEdim Kadić je u patnji i muci desetina radnika na Velikoj pijaci očigledno prepoznao šansu za političku manipulaciju, te tipično politikantski kroz diskusiju spomenuo da bi se istima moglo pomoći tako što će se usmjeriti sredstva za finansiranje političkih stranaka. Obzirom da se radilo o novom momentu, napravljena je pauza da se razmotre svi aspekti prijedloga, kada je Kadić svim vijećnicima samouvjereno izjavio da je u diskusiji to spomenuo samo zbog toga što njega ostali vijećnici prozivaju za rad, prozivaju njegovu suprugu (koja takođe radi u Gradskim apotekama op.a.) i kćerku (za koju je postavljeno pitanje kako je došla na mjesto pripravnika u Gradskoj upravi Tuzla op.a.) i za momka kćerke za uposlenje u javnom preduzeću. Dakle, Edim Kadić je jasno izjavio da je njegov prijedlog proizvod niskih pobuda osvete prema vijećnicima, a ne namjera da se pomogne građanima Tuzle čija je imovina stradala u požaru na Velikoj pijaci. Iz tog razloga, Kolegij Gradskog vijeća donio je jednoglasan zaključak:\nNakon ovog Zaključka Kolegija, Edim Kadić je napustio sjednicu Gradskog vijeća, te je kontaktirao medije i plasirao im lažnu informaciju – Gradsko vijeće Tuzla odbilo prijedlog Edima Kadića da se vijećnici odreknu jednog paušala u korist pijačnih radnika!\nOvu lažnu informaciju plasiranu od strane Edima Kadića prenijeli su mediji, a posebno treba istaknuti njegov angažovani portal „Frešpres“, koji je u nekoliko tekstova prenio neistine i „dešavanja“ koja se uopšte nisu ni desila na sjednici Vijeća. Nakon što je 30 vijećnika na vanrednoj press konferenciji demantovalo lažne informacije koje je medijima plasirao Edim Kadić, ozbiljni mediji su to odmah objavili. RTV Slon je čak objavio i izvinjenje vijećnicima zbog prenošenja neistinite informacije, a Kadićev, pretpostavljamo, angažovani „Frešpres“ je nastavio sa širenjem lažnih informacija. Iako uredno pozvani na vanrednu press konferenciju od strane sekretara Gradskog vijeća, nisu se pojavili, niti su kao medij koji je plasirao niz laži objavili demant Gradskog vijeća Tuzla – za razliku od RTV Slon čiji su novinari pokazali maksimalni nivo profesionalizma, uklanjajući sporni tekst i sa facebook stranice.\nTako je Edim Kadić uhvatio maglu u sred sjednice Gradskog vijeća Tuzla kako bi mogao medijima plasirati neistine, ali će cijeli paušal sigurno naplatiti. Naplaćivao ga je i do sada, iako je i dvije sjednice prije iste napustio mnogo prije završetka, a ovaj puta nećemo o postavljenom vijećničkom pitanju o njegovoj plati u javnoj ustanovi koja iznosi i do 2.500 KM, mjesečno.\nNaravno, plasirane laži mediji mogu objaviti, ali u vrlo kratko vrijeme se spozna istina, i tada se dokazuje medijski moral. To bi trebalo važiti za sve, osim angažovanog „Frešpres“ portala koji je toliko nezavistan od Edima Kadića da već danima objavljuje čak i njegovu biografiju. Koliko je tačna, zna onaj koji, sada već profesionalno, širi dezinformacije. Za onoga koji te laži dalje predstavlja čitaocima, tačnost i nije bitna. Bitan je tal. A istina – istina im je bitna isto koliko i sudbina desetina pijačnih radnika koji su ostali bez egzistencije u požaru na Velikoj pijaci. (DOSIJE.BA)


Obradović: Vučić da prekreči grafite u Čačku | Afera\nObradović: Vučić da prekreči grafite u Čačku\n11. марта 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nPredsednik pokreta Dveri Boško Obradović poručio je danas predsedničkom kandidatu vladajuće koalicije Aleksandru Vučiću da u Čačku prvo prekreči grafite, a potom zatraži da policija u tom gradu omogući medijima i javnosti snimke onih koji su ispisivali grafite.\nOn je naveo da je jučerašnje ispisivanje grafita protiv Dveri snimljeno kamerom i da „policija odlično zna ko su novi čačanski fantomi“.\n„Ako SNS i Aleksandar Vučić nemaju šta da kriju – zašto bi imali nešto protiv da se obelodane ovi snimci i da kompletna javnost vidi lica onih koji su naružili naš grad, izuzev ako nisu kao u slučaju rušenja objekata u beogradskoj Savamali bili pod fantomkama“, navodi se u saopštenju.\nU Čačku će danas biti održan predizborni miting vladajuće koalicije, čiji je kandidat za predsednika Srbije Aleksandar Vučić.\nObradović je ocenio da je jedino pitanje na predstojećim predsedničkim izborima da li gradjani žele da Srbijom vlada „politička mafija, batinaši sa fantomkama i medijska tortura“ ili da se država vrati narodu.\n„To je jedino pitanje na ovim izborima: Ili oni koji su nas opljačkali i ponizili, ili mi koji samo hoćemo da živimo kao ljudi u sopstvenoj zemlji“, naveo je Obradović.\n← Sudija dojurila na zasedanje s papilotnama\nMinistar pravde SAD traži ostavku 46 državnih tužilaca →\nŠešelj: Ustaška država nema nikakav ugled!\nVučić na obeležavanju 628 godina od boja na Kosovu\nMarko Đurić danas ponovo na Kosovu i Metohiji


Honda Civic (2022.) "procurela" na globalnu mrežu - Vrele gume\nmar. 24, 2021 u 8:09 am\n24 marta, 2021 nema komentaraC-Segmentjapanski automobilikinesko tržište\nNema više EX-L modela.\nNova generacija Honde Civic na tržište treba da stupi 2022., ali su fotografije serijskog modela već „procurele“ u Kini. Oficijelna premijera će biti obavljena negde tokom proleća 2021., ali oni željni da saznaju nešto više, mogu posetiti CivicXi.com forum, gde se mogu upoznati s kolor kombinacijama i opremom.\n„Špijun“ je korisnik pod korisničkim imenom TigerEyeJazz, i mada ništa za sada ne može biti verifikovano, stvari izgledaju potpuno autentično. Veliki broj kolor opcija je već sada dostupan, poput „Aegean“ plave, „Rallye“ crvene, „Platinum White“ biserne, „Lunar“ srebrne i „Sonic“ sive.\nČetiri boje koje ne vidimo na listi su „Polished Metal“, „Modern Steel“, „Molten Lava“ ili „Cosmic Blue“. Nove nijanse su navodno „Meteorite“ siva i „Morning Mist“. U zavisnosti od finiša karoserije, kupci će moći da biraju između crnog i sivog enterijera.\nŠto se nivoa opreme tiče, u postu se navode četiri izbora: LX čini ulaznu varijantu, zatim idu Sport, EX i Touring. EX-L trim, koji se trenutno nalazi između EX-a i Touringa (za sedan), navodno je eliminisan iz izbora. Nema spomena ni o Sport Touring modelu, koji služi kao perjanica u hečbek liniji, ne računjaći Type R, naravno. Pitanje na koje je dobijen odgovor je „kupe“, koji je ukinut iz ponude prošle godine i neće se vraćati, nažalost.\nOčigledno da će dizajn novajlije biti ublažen u odnosu na aktuelni model. Sedan u najvećoj podseća na „mini“ Accord, a špijunske fotografije hečbeka takođe sugerišu da se radi o uglađenijim površinama i linijama.\nTagoviC-Segmentjapanski automobilikinesko tržište\nMarkez još uvek nije spreman za uvodne trke MotoGP šampionata 2021.


HISTERISALA PA UBILA ČOVEKA: Gurnula starca iz autobusa jer je zamolio da ne psuje (VIDEO) | Novosti.RS\nHISTERISALA PA UBILA ČOVEKA: Gurnula starca iz autobusa jer je zamolio da ne psuje (VIDEO)\nčetvrtak, 16. 05. 2019. u 16:15\nSvedoci kažu da je Serž Furnije iz Las Vegasa (74) zamolio Kadišu Bišop (25) da prestane da psuje i bude finija prema putnicima posle čega ga je ova žena odgurnula s leđa\nSTARIJI muškarac iz Las Vegasa preminuo je u bolnici krajem aprila nakon što ga je iz autobusa gurnula druga putnica.\nPročitajte još:UBISTVO U STAROJ PAZOVI: Starac sa povredama glave pronađen u svojoj kući\nSvedoci kažu da je Serž Furnije (74) zamolio Kadišu Bišop (25) da prestane da psuje i bude finija prema putnicima, dok se na skorije objavljenom snimku sigurnosne kamere vidi da je u toku bila svađa. Nesrećni čovek je sa kolicima na rasklapanje krenuo da izađe na prednja vrata i usput se obratio nervoznoj ženi. Kada je okrenuo leđa i počeo da silazi ona ga je snažno sa obe ruke odgurnula, a na snimku se vidi kako pada licem na beton i ne pomera se.\nPročitajte još: ŠOK U VLASENICI: Policajac nehotično ubio svedoka!\nPrema policijskom izveštaju Bišop je u vozilu bila sa sinom, a posle bahatog napada na penzionera nije ni prišla da mu pomogne već je samo prošla pored nepomične žrtve držeći dete za ruku.\nFurnije se u početku oporavio i odbio da primi medicinsku pomoć, međutim završio je u bolnici već te večeri 21. marta. Tu je i preminuo mesec dana kasnije od komplikacija usled udarca o beton.\nObdukcija je dokazala da je pad doveo do smrti čoveka pa je Kadiša Bišop uhapšena i protiv nje je podignuta optužnica za ubistvo. (usatoday.com)\nNe znam sta bi bilo da je belkinja crnca ovako gurnula ....Verujem da bi se digli na proteste.Ruzna debela nevaspitana neradnica nervozna pa guraa nesrecnog starca\nKultura i demokratija. Ovi ljudi moraju nekoga ubijat pa makar i sami sebe. Genetika je čudo


Fuzija muzičkih žanrova na otvaranju Kaleidoskopa kulture\nNeka od najznačajnijih regionalnih imena muzičke umetnosti obeležiće otvaranje ovogodišnjeg Kaleidoskopa kulture donoseći novi život u novosadski Kreativni distrikt i pretvarajući naš grad u centar evropske muzičke scene.\nTokom četiri dana svečanog otvaranja, od 2. do 5. septembra, na muzičkoj bini i u Čil zoni u Kreativnom distriktu posetioci će moći da uživaju u različitim muzičkim žanrovima.\nBeogradski trio Repetitor održaće koncert prvog dana festivala, na muzičkoj bini od 22.30 sati, dok će u Čil zoni muziku puštati novosadski DJ Novak, od 21 časova pa sve do ponoći.\nNarednog dana uživajte u nastupu lokalnih bendova Dabiška (Čil zona, 19 časova) i Killo Killo banda (muzička bina, 22 sata), kao i di-džeja Strana muzika, koji će nastupiti odmah posle Dabiške.\nU subotu nas od 22.30 na muzičkoj bini očekuje koncert pop benda Zemlja gruva, koji su nominovani za prestižnu nagradu Adria Muzzik Video Awards, dok će u Čil zoni nastupiti voljeni novosadski ulični svirači (20 sati) i Yelena aka Lady Jelena (22 sata).\nPoslednjeg dana nastupiće novosadski di-džejevi Vladimir Aćić aka Avoid od 22.30 na muzičkoj bini i Damir Zekiri od 21 čas u Čil zoni.\nMuzička bina obeležena je brojem 10, a Čil zona brojem 4 na mapi Kreativnog distrikta.\nPosted in Kaleidoskop kulture 2021., Otvaranje vestiTagged nastupi, otvaranje\nPrethodni Previous post: Regionalne saradnje, predstave i zvezde teatra na otvaranju Kaleidoskopa kulture\nSledeći Next post: Otvoren četvrti Kaleidoskop kulture


Srbiju volimo - Staro jezgro srpske Atine\nStaro jezgro Srpske Atine, kako se nekad nazivao Novi Sad, zbog značaja u očuvanju srpske kulture, nosi tragove graditeljskih stilova iz prošlih vremena i odiše šarmom prošlosti. Od stilova koji su zastupljeni u arhitekturi starog jezgra grada mogu se primetiti stilovi klasicizma, baroka, secesije, nacionalnog stila i brojni drugi stilovi koji su međusobno dobro uklopljeni, nadopunjujući jedan drugi i pričajući jedinstvenu priču istorije i razvoja Novog Sada kroz ranije vekove.\nTakođe, u arhitekturi starog jezgra grada postoje i primeri moderne arhitekture koji su dobro uklopljeni u ovu ambijantalnu celinu. Osim toga, ovde su pored brojnih svetovnih građevina, zastupljeni i monumentalni primeri sakralne arhitekture različitih veroispovesti. Današnju formu staro jezgro grada je dobilo u periodu obnove, nakon bune u drugoj polovini 19. veka.\nSvaka građevina u starom jezgru grada predstavlja pravo bogastvo, nosi svoju priču i svoje breme, tako da je jako teško nabrojati ih sve i još teže izdvojiti neku od njih u odnosu na ostale. Ipak u ovom tekstu se neće opisivati sve građevine već će biti pokušana da se napravi selekcija i da se opišu samo neke od njih, ali bez namere da se učini nedelo ka drugim građevinama koje se neće spomenuti.\nSvakako mesto odakle treba početi razgledanje i upoznavanje grada je Trg Slobode. To je glavni gradski Trg, na kojem se sve dešava i koji je svedok svega onoga što se u Novom Sadu dešava, doček nove godine, proslave, koncerti, manifestacije i brojni drugi značajni i manje značaji događaji. Na ovom mestu puls gradu daju Uprava, novac, trgovina, crkva, ugostiteljstvo, novosadski golubovi... Trg uokviruju prelepe građevine: Magistrat (Gradska kuća), Finansijska palata (Vojvođanska banka), katolička crkva Imena Marijinog, Tanurdžićeva palata, hotel Vojvodina i ostale građevine.\nCentralno mesto na trgu zauzima statua Svetozara Miletića (1826 - 1901), novosadskog gradonačelnika, političara, novinara i advokata. Postolje spomenika je izrađeno od sivog mermera, dok je statua izlivena u bronzi i delo je Ivana Meštrovića iz 1939. godine. Spomenik je visine 5 metara.\nSvojom elegantnošću i lepotom na Trgu se ističe Gradska kuća, nekadašnji Magistrat. Ona je delo arhitekte Đerđa Molnara iz 1895. godine. Ona predstavlja centar administracije novosadske opštine. Građena je u neorenesansnom stilu, sa 16 alegorijskih figura, delo Julija Anike, i gradskim grbom. Na gradskoj kući se posebno ističe visoki toranj sa zvonom Svetog Florijana, katoličkog svetitelja - zaštitnika gradova od požara. Ovo zvono je poznato i kao Matildino zvono po dobrotvorki koja je zvono poklonila novosadskim vatrogascima.\nNaspram Gradske kuće se nalazi župna crkva Imena Marijinog. Ona je izgrađena 1895. godine, odnosno u isto vreme kao i Magistrat, i od istog autora arhitekte Đerđa Molnara. Ona je izgrađena u neogotskom stilu i to na mestu ranije crkve iz 1742. godine. Crkva je posvećena Bogorodici. U unutrašnjosti se nalazi oltar urađen u duborezu, dok su na prozorima vitraži u tirolskom stilu. Novosađani crkvu nazivaju katedralom, iako ona to nije, jer se središte Bačke biskupije nalazi u Subotici. U prostoru iza župne crkve se nastavlja katolička porta, sa zgradom crkvene opštine - Plebanijom iz 1809. godine, palatom Vatikan i Kulturnim centrom grada. Palata Vatikan je izgrađena 1930. godine po planu arhitekte Dake Popović. Fasada je izgrađena u stilu secesije sa brojnim terasama i balkonima u stilu stambenih blokova iz perioda pre Prvog svetskog rata.\nOd ostalih zgrada na Trgu treba spomenuti Finjansijsku palatu, Gradsku galeriju, zgradu „Gvozdenog čoveka" i zgradu hotel Vojvodina. U Finansijskoj palati se danas nalazi Vojvođanska banka. Ona je izgrađena 1904. godine na temeljima starije zgrade koja se tu nalazila. Nju je projektovao arhitekta Lipot Baumhorn, koji je uveo međusprat od armiranog betona, kao novinu u graditeljstvu, dok se na fasadi ističu elementi secesije.\nOdmah pored finansijske palate se nalazi zgrada Gradske galerije. Ova zgrada je podignuta na temeljima nekadašnje kafane, a kasnije hotela „Zeleni venac". U ovoj zgradi je nekad bio hotel „Sloboda", a vlasnik zgrade je od 1916. do 1947. godine bio Lazar Dunđerski. Pored zgrade Gradske galerije se nalazi zgrada „Gvozdeni čovek", koja je građena u stilu secesije sa velikim brojem fasadnih ukrasa. Izgrađena je 1908. godine po planu arhitekte Peklo Bele. Na vrhu zgrade se nalazi kupola sa nišom u kojoj stoji stari ratnik u metalnom oklopu i sa helebardom u desnoj ruci, po kojem je zgrada i dobila ime. Najvećim delom Trga se proteže zgrada hotela Vojvodina. To je najstariji novosadski hotel, nastao još 1854. godine pod nazivom Jelisaveta (Elizabeta), a od 1922. godine je promenio ime u Kraljica Marija.\nOd Trga Slobode se zrakasto širi pet ulica u šetačkoj zoni, i to: Zmaj Jovina ulica, ulica Modene, ulica Kralja Aleksandra I, Pozorišni trg i Njegoševa ulica.\nNa Pozorišnom trgu se nalazi Srpsko narodno pozorište. Današnja izgled pozorišta datira iz 1981. godine i odlikuje se ravnim površinama bez ukrasa. Fasada je ravna i pokrivena je belim mermerom. Inače, Srpsko narodno pozorište je najstariji profesionalni teatar u Srba, osnovano 1861. godine, i zbog toga ima posebno mesto u kulturnom životu grada. U ulici Kralja Aleksandra I se nalazi stari novosadski tramvaj, popularno nazvan Trčika, koji je sada preuređenu u atraktivan kafić. Pored Trčike se nalazi Menratova palata izgrađena po nalogu bogatog industrijalca Jozefa Menrata. Palatu je projektovao Lipot Baumhorn 1908. godine. Na uglu ulica Modene i Zmaj Jovine se nalazi velika Tanurdžićeva palata. Ona je izgrađena u periodu 1933-34. godine u stilu bauhausa po planu Đorđa Tabakovića. Godine 1981. je dograđen hotel Putnik po projektu arhitekte Milana Marića, na mestu nekadašnjeg hotela Reks, čineći tako jedinstvenu celinu sa palatom.\nZmaj Jovina ulica se pruža od Trga Slobode do Vladičanskog dvora i čini glavnu pešačku i trgovačku zonu Novog Sada. Ona je nekad nosila naziv Glavna ulica ili u žargonu Magazinski sokak. Ona je današnji izgled dobila posle 1848. godine, odnosno nakon bombardovanja Novog Sada sa Petrovaradinske trvrđave. U ovoj ulici je nekada bila pijaca i kroz nju je prolazio gradski tramvaj. Danas ona nosi naziv po čuvenom piscu dečijih pesama i lekaru Jovanu Jovanoviću Zmaju, čiji spomenik se nalazi na početku ulice ispred Vladičanskog dvora. Spomenik čika Jovi je urađen u prirodnoj veličini i izliven je u bronzi. Postavljen je 1984. godine i delo je arhitekte Dragana Nikolića.\nU pročelju Zmaj Jovine ulice se nalazi Vladičianski dvor, odnosno rezidencija srpskog pravoslavnog Episkopa Eparhije Bačke. Dvor je završen 1901. godine po planu arhitekte Vladimira Nikolića, koji je takođe zaslužan za današnji izgled brojnih građevina u centru Sremskih Karlovaca. Fasada Dvora predstavlja mešavinu više stilova, od kojih dominiraju srpsko-vizantijski romantizam i secesija. Fasada se takođe odlikuje tim što je izgrađena od crvene opeke, a ukrašena je žutom opekom i prelepim grbovima bogate Bačke eparhije. Osim toga unutar dvora se nalazi i dvorska kapela koju je oslikao ruski slikar Andrej Avcenev.\nOdmah pored Vladičanskog dvora se nalazi ulaz u Dunavsku ulicu. Dunavska ulica na slikovit način opisuje život Novog Sada iz nekadašnjih vremena i danas. U ovoj ulici je očuvana ambijentalna celina koja je među Novosađanima omiljena za šetnju, kupovinu ili predah u kafićima i restoranima. Dunavska ulica je poznata i po kućama znamenitih novosadskih porodica Hošek, Ivković i dr. Na ulazu u Dunavsku ulici, iz Zmaj Jovine ulice, se nalaze dve zgrade značajne za istoriju grada.\nSa leve strane, na broju 1 se nalazi Gradska biblioteka, osnovana kao Srpski čitalački klub još davne 1885. godine, izdavača i knjižara Arse Pajevića. Gradska biblioteka ima ogranke u svim delovima grada i fond od oko 400 000 knjiga. U ovoj zgradi se jedno vreme nalazilo i Srpsko narodno pozorite. Na broju 2 se nalazi druga značajna kuća u Dunavskoj ulici. To je kuća „Kod belog lava". Ona je značajna po tome što se u njoj nalazi najstariji bunar u gradu, koji datira još iz 1720. godine.\nU nastavku Dunavske ulice se nalazi još nekoliko značajnih atrakcija Novog Sada. Na broju 29 se nalazi Zbirka strane umetnosti Muzeja Grada. Ova zgrada je izgrađena po planu arhitekte Franca Vorude, sa fasadom koju pokrivaju brojni geometrijski oblici, dok je sprat ukrašen jonskim stubovima. Kolekcija Muzeja obuhvata 436 dela likovne i primenjene umetnosti iz perioda od kraja 14. veka do početka 20. veka. Ova zbirka je zaveštanje novosadskog gradonačelnika Branka Ilića.\nDalje niz ulicu, na broju 35, se nalazi Muzej Vojvodine, i odmah do njega, na broju 37, Muzej savremena umenosti Vojvodine.\nZgrada Muzeja Vojvodine je delo arhitekte Đule Vagnera iz 1896. godine. Ona je prvobitno namenjena za potrebe suda, dok je kasnije u nju smešten muzej. Na prostoru od 3000 m² se nalazi stalna postavka predmeta iz perioda od paleolita do prve polovine 20. veka. Predmeti su grupisani u celine: arheologija, istorija, etnologija i nova istorija. U Muzeju savremene umetnosti Vojvodine nalaze se umetničke zbirke slika, skulptura, grafika i crteža, konceptualne umetnosti i dela novih/proširenih medija druge polovine XX veka u Vojvodini.\nSa druge strane ulice, preko puta Muzeja Vojvodine, se nalazi Dunavski park, najlepši i najuređeniji park u Novom Sadu. On je uređen 1895. godine na nekadašnjem močvarnom zemljištu dunavskog rukavca. Na površini od 34 000 m² zasađeno je 250 vrsta različitog cveća i drveća. Centralni deo parka zauzima jezero sa malenim ostrvom „Eržebet", u sredini, posvećeno tragično stradaloj austrijskoj carici, u čiju spomen je zasađena žalosna vrba. U jezeru i oko njega se ponosno šepure labudovi Isa i Bisa i nekoliko pataka. Na ulazu u park se nalazi fontana „Devojka sa rogom izobilja", delo prvog srpskog školovanog vajara Đorđa Jovanovića iz 1912. godine. U parku se osim toga nalaze i spomenici i biste Đure Jakšića, Svetog Sergeja Radonješkog, Branka Radičevića i Mike Antića. Odmah do parka se nalazi i Učiteljski dom, delo arhitekte Danila Kaćanskog iz 1936. godine, sa skulpturom Đorđa Natoševića iznad ulaza, delo Karla Baranjija.\nIza Vladičanskog dvora Saborna crkva, Gimnazija i Platoneum čine jedinstvenu celinu. Saborna crkva je posvećena Svetom Đorđu i završena je 1853. godine. Sazidana je na mestu predhodnog hrama po planu budimpeštanskog arhitekte Gustava Šaibe. Novi radovi na crkvi su izvršeni u periodu 1902 - 1905. godine. Ikonostas crkve je oslikao Paja Jovanović, a zidne kompozicije su delo Stevana Aleksića. U tornju crkve se nalazi zvonik sa tri zvona, koja su prema posebnoj porudžbini urađena u Budimpešti. U porti Saborne crkve, na mestu gde je nekada bila rodna kuća pesnika Jovana Jovanovića Zmaja, se nalazi najstarija gimnazija u gradu. Gimnazija Jovan Jovanović Zmaj, je i dobila ime po pesniku. Gimnazija je osnovana 1810. godine, dok je današnja zgrada izgrađena 1900. godine na mestu predhodne srpske škole. Zgrada Gimnazije je izgrađena u neorenesansnom stilu sa dva dvorišta. Dekorativnu fasadu krasi figura boginje Atine, delo Julija Anike. Platoneum je treća zgrada u ovoj celini. Zgradu je podigao Grk Atanasije Đurković 1770. godine u stilu romantizma. Od 1861. godine zgrada prelazi u vlasništvo Vladike Bačkog Platona Atanackovića po kojem i nosi ime. Njegovim zaveštanjem je postala sedište Srpskog akademskog instituta sa pravnim i filozofskim fakultetom. Danas je u njoj smešten ogranak Srpske akademije nauke i umetnosti.\nNedaleko od Platoneuma se nalazi Grčkoškolska ulica koja je dobila ime po Grčkoj školi koja je podignuta u prvoj polovini 18. veka za potrebe edukacije dece iz grčkih porodica, koje su bile brojne u to vreme. U ovoj ulici je živela Marija Trandafil, najveća novosadska dobrotvorka. Na samo nekoliko koraka od Grčke škole, na raskrsnici ulica Grčkoškolske i Miletićeve, se nalazi Palata - Cepter banka. Palata je urađena po planu arhitekte Franca Voruda 1896. godine i smatra se za jednu od najlepših novosadskih građevina u stilu neobaroka. Na vrhu kupole se ističe skulptura grčkog boga Hermesa, rimskog Merkura (boga trgovine), delo vajara Đorđa Jovanovića.\nNešto dalje, na uglu istoimene ulice i Trga Marije Trandafil, se nalazi Matica srpska. Matica predstavlje najstariju kulturnu i naučnu instituciju u Srbiji i zaslužna je da grad Novi Sad nosi i popularno „drugo" ime - Srpska Atina. Ona je osnovana 1826. godine u Pešti, 1864. godine prelazi u Novi Sad, a u današnju zgradu, zadužbinu Marije Trandafil, je smeštena 1926. godine. Zgrada Matice srpske je delo arhitekte Momčila Tapavice i građena je u periodu između 1910. i 1913. godine. Matica srpska izdaje najstariji književni časopis u Evropi, Letopis Matice srpske, a njena biblioteka sadrži više od 2 500 000 bibliotečkih jedinica. U njenom sastavu se nalazi i antikvarijat sa retkim i starim knjigama, kao i sa najnovijim izdanjima.\nPrekoputa Matice srpske se nalazi najstariji pravoslavni hram u Novom Sadu, Nikolajevska crkva, zadužbina porodice Bogdanović, podignuta 1730. godine. Tokom bune 1849. godine je crkva porušena, ali je obnovljena zahvaljujući Mariji Trandafil, koja je tu i sahranjena. Vezano za ovu crkvu je zanimljiv i podatak da su u njoj 1913. godine kršteni sinovi Mileve Marić i Alberta Ajnštajna. Pored crkve se nalazi zgrada izgrađena krajem 18. veka u kojoj je smeštena Akademija umetnosti.\nTrifkovićev trg je dobio ime po Kosti Trifkoviću, čija rodna kuća se nalazi na broju 3. Na uglu Trifkovićevog trga i Njegoševe ulice se nalazi zgrada izgrađena za bogatog trgovca Kostu Jovanovića po nacrtima arhitekte Dake Popovića 1923. godine. Ona predstavlja najskladniju građevinu na trgu. Rađena je u stilu kasne secesije, bez ukrasa i sa ugaonom kupolom na vrhu. Danas se u njoj nalazi apoteka.\nUlica Laze Telečkog je dobila ime po poznatom pozorišnom glumcu, aktivnom početkom 20. veka, i predstavlja najposećeniju ulicu u gradu. Ulica obiluje kafićima, restoranima, picerijama, klubovima, prodavnicama i ostalim sadržajima i predstavlja mesto susreta Novosađana i posetilaca Novog Sada.\nU nastavku Pozorišnog trga se nalazi Jevrejska ulica, sa kompleksom zgrada Sinagoge, Baletske škole i Jevrejske opštine, što sve zajedno čini nemi podsetnik na veliku jevrejsku zajednicu Novog Sada tragično nastradalu u Drugom svetskom ratu. Sinagoga svojom veličinom i prostorom koji zauzima spada među najveće sinagoge u Srednjoj Evropi. Izgrađena je kao trobroda bazilika sa kupolom raspona 13 metara i koja dostiže visinu od 40 metara. Radovi su završeni 1909. godine, po planovima arhitekte Lipota Baumhorna. Sva tri objekta, Sinagoga, Baletska škola i Jevrejska opština, su ozidane fugovanom žutom opekom, dok se na hramu nalazi preko 300 m² dekorativnih vitraža. Godine 1991. Jevrejska opština je gradu ustupila zgradu Sinagoge na korišćenje, isključivo za potrebe izvođenja umetničkih sadržaja.\nSvakako neizostavan u opisu starog jezgra grada je i Trg galerija. Trgom dominira bivša zgrada Produktne berze, izgrađene 1926. godine, u kojoj je danas smeštena Galerija Matice srpske. Galerija sakuplja od 1847. godine likovni fond srpskog slikarstva od 15. do 20. veka, koji danas broji 7 500 likovnih dela. Zgrada je adaptirana za potrebe galerije 1955. godine. Odmah pored nje se nalazi Spomen zbirka Pavla Beljanskog. U njoj se nalazi kolekcija srpskog slikarstava iz prve polovine 20. veka. Arhitektonsko rešenje ove zgrade je dao arhitekta Ivo Krutović, i smatra se remek delom arhitekture sredine prošlog veka. Galerija je nastala iz legata Pavla Beljanskog i otvorena je 1961. godine. Najznačajniji slikari čije slike se nalaze u zbirci su: Nadežda Petrović, Sava Šumanović, Milan Konjović, Riste Stijović i brojni drugi. Treća galerija na Trgu je Spomen zbirka Rajko Mamuzić. Ona je smeštena u zgradi porodice Radulović, sagrađenoj 1923. godine po planu arhitekte Smit Filipa. Zbirka je otvorena 1974. godine i poseduje 436 radova od 35 najznačajnijih umetnika sa prostora bivše Jugoslavije. Zbirku umetničkih dela je 1972. godine darivao Rajko Mamuzić.\nNa kraju nikako se ne sme propustiti obilazak zgrade Banske palate, nekadašnjeg sedišta Banske uprave i bana Dunavske banovine. Ona predstavlja najznačajnije delo srpske arhitekture u Novom Sadu. Palata je delo arhitekte Dragiše Brašovana, kao refleksija na belu dunavsku lađu ili sletelog galeba. Ona je građena u duhu ondašnje Moderne, a radovi na njoj su završeni 1940. godine. Zgrada nekadašnje Banske uprave i sedište bana Dunavske banovine ima oblik zaobljenog slova „A". Dugačka je 185 metara, široka je 42,5 metara i ima 569 prostorija, dok je petospratna kula visoka 42 metra. Palata je obložena belim mermerom donetim sa Brača (Hrvatska), dok su centralno stepenište i hol obloženi kamenom donetim iz italijanskog gradića Karare. Naziv Palata Dunavske banovine datira još iz vremena Kraljevine Jugoslavije i tadašnjeg teritorijalnog ustrojstva. U Banovini je danas smešten najviši organ pokrajnske vlasti, Izvršno veće Autonomne Pokrajine Vojvodine i Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine.\nMožda najvažniji začin, koji čini staro jezgro Novog Sada onim što ono jeste i daje mu poseban šarm predstavljaju ljudi koji žive u njemu. U ovim ulicama se uvek nešto dešava i one predstavljaju mesto dešavanja brojnih manifestacija. Upravo Novosađani upotpunjuju ove građevine i prepričavaju priču Novog Sada kao jedinstvenog i neponovljivog mesta i jedni bez drugih ne bi postojali.\nDarja Aleksandrovna Korobkina je imala 26 godina kada je stigla u Srbiju.Upućena je u Valjevo gde je pomagala srpskim ranjenicima u bolnici,a ona je tražila da ide na Gučevo, da pomaže srpskim junacima u čuvenoj "Bici pod oblacima." Nakon što je stigla u Niš tadašnju Srpsku ratnu prestonicu, preraspodeljena je po ratnom rasporedu u bolnicu u ...


Održani sastanci Građanskog savjeta za slobodne i fer izbore - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nDanas su održana dva sastanka Građanskog savjeta za slobodne i fer izbore, u okviru projekta „Da slobodni izbori postanu navika – Izgradnja povjerenja u integritet izbornog procesa u Crnoj Gori“, koji sprovodi CeMI, uz finansijsku podršku Evropske komisije.\nNa sastancima je verifikovano formiranje tri radne grupe, koje će se baviti pitanjima reforme izbornog zakonodavstva, analizom unaprjeđenja rada izbornih tijela i medijskim zakonima.\nGrađanski savjet za slobodne i fer izbore će nastaviti sa intenzivnim radom, sa ciljem razvijanja dijaloga i razmjene ideja, po pitanju nove izborne reforme, kao osnovnog preduslova za održavanje slobodnih i fer izbora u Crnoj Gori.\nNa današnjim sjednicama savjeta, komentarisane su stručne preporuke prof. dr Đorđija Blažića, te je usaglašeno da na sljedećoj sjednici savjeta budu analizirani izvještaji sa lokalnih konsultacija i javnih rasprava, koje CeMI organizuje u svim opštinama u Crnoj Gori. Takođe će biti analiziran nacrt preporuka Centra za monitoring i istraživanje.\nGrađanski savjet za slobodne i fer izbore ostaje otvoren za širenje, te se uskoro očekuje prezentovanje novih članova savjeta.\nGrađani nedovoljno informisani o načinu na koji mogu podnositi pritužbe na rad notara\nMay 18, 2017 мај 25, 2017\nGrađani moraju biti bolje informisani o načinu na koji mogu podnositi pritužbe na rad notara, i o tome kako...\nKonkurs za program stipendiranja u oblasti imigracionih politika EU i Crne Gore i drugih aktivnosti pravnog tima\nDecember 8, 2020 децембар 8, 2020\nCentar za monitoring i istraživanje (CeMI), u okviru projekta „Društvo bez predrasuda: Solidarnošću do jednakosti i inkluzije“ koji se...\nAugust 7, 2020 август 7, 2020\nTehničke preporuke usvojene od Državne izborne komisije (DIK) su neustavne, jer se njima uskraćuje biračko pravo osobama koje su...\nZlatko Vujović u emisiji “Iz pravog ugla”\nApril 20, 2017 април 25, 2017\nU emisiji “Iz pravog ugla” predsjednik Upravnog odbora, Zlatko Vujović komentarisao je trenutnu političku situaciju u Crnoj Gori. Na...\nPreliminarne projekcije rezultata lokalnih izbora u pet opština\nAugust 31, 2020 септембар 1, 2020\nPrema podacima Centra za monitoring i istraživanje (CeMI), na lokalnim izborima u Budvi, na osnovu 51.8 odsto obrađenih biračkih mjesta, izborna...\nZakon o izvršenju i obezbjeđenju nije značajno doprinio rasterećenju sudova\nFebruary 16, 2017 мај 9, 2017\nZakon o izvršenju i obezbjeđenju nije značajno doprinio rasterećenju sudova, ocijenio je predsjednik Osnovnog suda u Baru, Goran Šćepanović,...\n[:mn]CeMI organizuje lokalne konsultacije sa građanima oko izborne reforme[:en]CeMI is organizing local consultations with citizens about the electoral reform[:][:mn]Održane lokalne konsultacije u deset opština[:en]Local consultations in ten municipalities held[:]


FOTOGRAFIJE I VIDEO - SVADBE I PROSLAVE - CREATIVE EFFECT\nPrepustite profesionalnoj ekipi da vam uradi foto i video uspomene za ceo život. Ne prepustite posebne prilike slučaju…\nMOGUĆNOST KORIŠĆENJA POJEDINAČNE USLUGE SAMO FOTOGRAFA ILI KAMERMANA, U ZAVISNOSTI OD VAŠE ŽELJE\nNaši paketi uključuju sve fotografije u punom formatu koje dobijate u digitalnom formatu nakon proslave, bez bilo kakve zaštite (logo, natpis) kao i hd montirani video snimak.\nOvo je naša osnovna ponuda koja se po potrebi može uskladiti sa svakom vašom željom kao što je: snimanje dronom, angažovanje druge ekipe fotografa i kamermana i slično.\nNaš tim je, u osnovi, sačinjen od fotografa Ivane i kamermana Igora koji se poslom fotografisanja, odnosno video snimanja svadbi i drugih proslava bave aktivno oko 10 godina i iza nas je zaista veliki broj događaja.\nIvana & Igor\nPROFESIONALNO FOTOGRAFISANJE I SNIMANJE SVADBI\nPRUŽITE NAM VAŠE POVERENJE I U SVE ĆE TE SE UVERITI.\nPored zagarantovanog kvaliteta mi ćemo vam pružiti pravu profesionalnost, praćenu nenametljivošću prema gostima, kao i sve druge vrline neophodne za kvalitetno obavljanje ovakvog posla.\nNAJLEPŠE FOTOGRAFIJE SA ROĐENDANA I KRŠTENJA\nSestra i ja bi imali neko veselje tacnije proslavu ali nije u zrenjaninu. da li radite i po selima i… Read more »\nOdgovori na Sonja Vujic\nPozdrav Sonja , radimo po celoj Srbiji. Izradu fotografija radimo na licu mesta , tako da je moguce istog dana… Read more »


Zvezda po Benovim notama do polufinala Kupa, finiš iznenada postao zanimljiv! - Sportske.net\nZvezda po Benovim notama do polufinala Kupa, finiš iznenada postao zanimljiv!\nBez iznenađenja u poslednjoj utakmici četvrtfinala Kupa Srbije.\nProradio Ivanić, blista Ben, Zvezda vodi, dve sporne situacijeMarin nakon potpisa: "Jedan od najlepših poklona"Rečeno, učinjeno - Marin stavio potpis!Zvezda blistala u "Zemunelu", Partizan još i dobro prošao!Nije trik, Srbija prva na UEFA rang listi!\nPosle lučanske Mladosti, Partizana i niškog Radničkog, plasman u polufinale Kupa Srbije izborila je večeras i Crvena zvezda koja je pred svojim navijačima na ''Marakani'' savladala ekipu Radnika iz Surdulice rezultatom 2:1.\nTime je spisak učesnika polufinala kompletiran, a žreb za pretposlednju rundu takmičenja biće obavljen u petak.\nTim Vladana Milojevića je najveći deo posla obavio još u prvom poluvremenu.\nJednu od prvih pravih prilika na ovoj utakmici realizovao je Mirko Ivanić u 17. minutu meča. Ben je odlično izveo korner sa desne strane, a Ivanić je još bolje reagovao na prvoj stativi i udarcem glavom je poslao loptu u suprotni ugao - 1:0.\nKakve-takve nade gostiju u eventualno iznenađenje u ovom meču potrajale su do 44. minuta utakmice, kada je Simić iznudio slobodan udarac na nekih 18 metara, po sredini, a Ben je uputio prelep udarac u desni ugao gola golmana Lekića - 2:0.\nMogla je Zvezda u prvom poluvremenu do još ubedljivijeg vođstva, a najbolju priliku propustio je Veljko Simić posle sjajne akcije Bena i Jirke, kada je sa oko sedam metara veoma loše šutirao i poslao loptu iznad prečke.\nGolove iz prvog poluvremena možete da pogledate OVDE.\nIz prvog poluvremena izdvojićemo i dve sporne situacije, kada su i jedni i drugi tražili jedanaesterac, ali sudija Bojan Nikolić nije uslišio njihove zahteve.\nU 34. minutu Simić je probio u kazneni prostor gostiju, uz kontakt sa Kričkom je pao, ali za sudiju to nije bio prekršaj za penal. Na drugoj strani par minuta kasnije, gosti su tražili da se sankcioniše Gajićevo igranje rukom u Zvezdinom šesnaestercu, opet je sudija imao drugačije mišljenje.\nPočetrak drugog poluvremena obeležili su navijači Crvene zvezde, bakljadom, skandiranjem i porukom upućenom treneru Vladanu Milojeviću, a OVDE opširnije čitajte o tome.\nDo kraja je to bilo Zvezdino rutinsko odrađivanje posla, nove prilike propuštali su Pavkov, Ebisilio i Ivanić, a kada se očekivao kraj meča, Surduličani su iznenada stigli do počasnog gola.\nNa opšte iznenađenje navijača Crvene zvezde, sudija Bojan Nikolić je odlučio da pokaže na belu tačku, smatrajući da je Vulić napravio prekršaj u situaciji kada je protivnički igrač pokušao da šutira. Još jedna diskutabilna situacija...\nZlatanović je bio precizan sa bele tačke, smanjio je na 2:1, a u nadoknadi vremena Radnik je imao priliku da i posle kornera učini nešto više, ali gosti to nisu uspeli da iskoriste, Zvezda se odbranila u toj situaciji i sačuvala pobedu.\nCrvena zvezda: Borjan - Stojković, Milunović, Babić, Gajić - Jovančić, Ivanić (od 68. Vulić) - Jirka (od 46. Ebesilio), Ben, Simić - Pavkov (od 77. Joveljić)..\nRadnik: Lekić - Kričak, Kovačević, Pavlović, Milovanović - Kojić, Stojanović - Frensis (od 46. Zlatanović), Damnjanović (od 46. Stevanović), Bojić - Stamenković.


JKP "Higijena": građani i zakupci na pijaci obavezno da koriste maske i rukavice - Glas Zaječara\nHome Društvo JKP „Higijena“: građani i zakupci na pijaci obavezno da koriste maske i...\nJKP „Higijena“: građani i zakupci na pijaci obavezno da koriste maske i rukavice\nJKP Higijena apeluje na sve građane i zakupce na robnoj i zelenoj pijaci da obavezno koriste zaštitne maske i rukavice i pridržavaju se svih naredbi i mera koje je propisao štab za vanredne situacije.\n„Ujedno obaveštavamo sve korisnike da će JKP Higijena da postavi ispred ulaza u pijačnu halu (hala sireva) dezinfekcionu barijeru(posudu sa dezinfekcionim sredstvom za obuću)“.– saopštavaju iz JKP Higijena“ Zaječar.\nObaveza je svakog korisnika koji ulazi u pijačnu halu prođe kroz dezinfekcionu barijeru.\nPrethodni tekstU Republici Srbiji je do 15 časova 23. marta 2020. godine registrovano ukupno 249 potvrđenih slučajeva COVID 19\nNaredni tekstZamenica direktora Batuta: Desio mi se lapsus kada je u pitanju datum prvog slučaja koronavirusa


FUDBAL NEKAD I SAD iz prizme Fahrudina Jusufija - Nova Borba\nFahrudin Jusufi/ Foto: bundesliga.de\nFUDBAL NEKAD I SAD iz prizme Fahrudina Jusufija\nJusufi je potpisao za Partizan da ne bi bio gladan - za teleću čorbu svaki dan!\nFahrudin Jusufi (1939) je naš proslavljeni fudbaler koji je 55 puta nastupio za reprezentaciju Jugoslavije, a fudbalsku afirmaciju je stekao igravši za FK Partizan. Ostavio je traga i u Bundes ligi, igravši za Ajntraht Frankfurt.\nJusufi je igrao na poziciji desnog beka, a sa Partizanom je bio vicešampion Evrope, u više navrata i prvak Jugoslavije, dok je sa reprezentacijom osvojio zlato na Olimpijskim igrama u Rimu 1960. godine, kao i srebra na Evropskim prvenstvima u Francuskoj iste godine i osam godina kasnije u Italji. Učestvovao je i na Svetskom prvenstvu 1962. godine u Čileu.\nOd '60-ih godina prošlog veka do danas fudbalska igra je mnogo napredovala, kako u taktičkom smislu, tako i količini novca koji prihoduju fudbalski radnici i igrači.\nU prilog tome ide i činjenica da je Fahrudin Jusufi došao u Partizan za porciju teleće čorbe. Naime, Jusufi je prilikom potpisivanja profesionalnog ugovora izjavio da mu je bitno samo da ne bude gladan.


FoNet | 11. nov 2018.\nGrađani juga Srbije ne dobijaju dovoljno informacija za novac kolju ulažu u Radio televiziju Srbije (RTS) pokazuju rezultati istraživanja „Šta građani juga Srbije za svoj novac dobijaju od RTS“ .\nU RTS kroz pretplatu svakog meseca sa juga Srbije uđe više od 82.500.000 dinara, a ovaj region je zastupljen u centralnoj informativnoj emisiji javnog servisa Dnevnik sa samo 5,4 odsto informacija.\nOd 735 analiziranih priloga emitovanih u Dnevniku RTS, samo 5,4 odsto informacija , odnosno 40 priloga bilo je s juga Srbije, dok se 45,5 odsto odnosilo na Beograd.\nNajveći broj sagovornika bio je iz Beograda 39,9 dok je s juga govorilo njih 86, što predstavlja 6,4 odsto.\nIstraživanje je pokazalo i da su građani juga Srbije veoma nezadovoljni što su skoro nevidljivi u emisijama RTS, osim kada je reč o političkim posetama i događajima, svečanim otvaranjima ili kriminalu i skandalima.\nNa tribini u Nišu, na Filozofskom fakultetu , govorilo se i o tome da li javni servis zaista ispunjava ili je floskula “ Vaše pravo da znate sve“ izgubila smisao.\n“ Rezultati publikacije su očekivani. Ispitano je hiljadu građana s juga Srbije, iz Vranja, Pirota, Leskovca i Niša. Rezultati nas neće zadiviti, ali važno je da otvaraju vrata za dijalog . Rezultati pokazuju da su građani pre svega nezadovoljni što su teme koje su od životne važnosti i značaja za njih veoma malo zastupljene i često su teme koje su eksponiraju političke, ili teme o izgradnji, ili o skandalima kriminalu i slično“, rekao je dZoran Jovanović, auor publikacije “ Šta građani juga Srbije za svoj novac dobijaju od RTS“.\nGrađani juga Srbije ne dobijaju dovoljno informacija za novac kolju ulažu u javni servis smatra i programski direktor Nacionalne koalicije za decentralizaciju Danijel Dašić.\n„Nekada smo imali Radio Beograd i televiziju Beograd koji su pokrivali više tema i događanja širom Srbije nego što sada radi Radio televizija Srbije. Građani Niša i juga Srbije pitaju se zašto daju mesečno 82,5 miliona dinara za pretplatu. Imaju osećaj da ne dobijaju dovoljan broj informacija koji bi odgovarao tom uloženom novcu“, rekao je Dašić. Po njegovim rečima, jednostavna analiza pokazuje da je samo oko pet procenata informativnih i ostalih emisija na RTS pokriva teme od značaja za građane juga Srbije.\n„To pokrivanje je uglavnom vezano za posete zvaničnika , nekih događaja koji u na nivou tragedije ili karakterističnih dešavanja, što nije svakodnevni žovot u ovom regionu“, dodao je on.\nDašić smatra da “ ljudi treba da budu svesni da izdvajaju novac , da je to javni servis , da je potrebno da se javni servis bavi svim temama“.\n„.Svi smo pomalo zaboravili i vremenom izgubili osećaj da je jednog dana pre sedam, osam godina pokrenuta ‘Kragujevačka inicijativa’ gde je sama Vlada stala iza toga da postoje regionalni servisi jer postoje tehničke mogućnosti u okviru nove digitalizacije i da mogu svi regioni da imaju svoj serviskoji bi se bavio temama od značaja za stanovnike tih regiona“, rekao je Dašić.\nPredlozi su da se više ljudi sa juga Srbije uključi ne samo u rad RTS nego u organe koji su vezani za medijski servis , za medije i informacije.\nZakoni su dobri, smatra docentkinja Jelena Vučković, ali je „problem u nesrazmernosti propisa i prakse, i činjenice da se sam RTS percepira kao državna televizija“.\nRešenje u vezi sa javnim medijskim servisom mora da bude sistemsko rekla je dopisnica dnevnog lista Danas iz Niša Zorica Miladinović, i dodala da centralizacija nije vidljiva samo na RTS, već u svim nacionalnim medijima.\nAsistent na Departmanu za Komunikologiju i novinarstvo Filozofskog fakulteta u Nišu Velibor Petković smatra da RTS ne izveštava čak ni u interesu građana i građanki Beograda, već da samo prenosi ono što političari na vlasti poručuju.\nUpravnica Centra za medijska istraživanja profesorka doktorka Marija Vujović rekla je da je generalni zaključak monitoringa i ankete da građani juga Srbije smatraju da RTS ne prepoznaje javni interes ovog dela zemlje i da ne ostvaruje interes građana i građanki koji ovde žive.\nOvakve tribine , razgovori sa građankama i građanima, kao i predstavljanje publikacije održaće se i u Pirotu, Leskovcu i Vranju a potom će se preporuke predočiti Upravnom odboru i Programskom savetu.\nProjekat je realizovao Media i reform centar Niš u saradnji sa Departmanom za komunikologiju i novinarstvo Filozofskog fakulteta u Nišu i Nacionalom koalicijom za decentralizaciju, a podržala ga podržala Fondacija za otvoreno društvo.\nJavni servis Jug Srbije RTS\n← Urednik Informera Đilasu mora da plati 100.000 dinara\nDruštvene mreže i revolucija →


EU projekt - Palača Drašković uskoro postaje Kulturni centar za posjetitelje u Dugom Selu - Waves komunikacije\nPovijesna palača grofova Drašković, bivši Dom zdravlja, a danas napuštena zgrada u samom centru Dugog Sela za dvije godine postat će moderan Kulturni centar.\nNa jučer održanoj početnoj konferenciji za medije ispred palače u Dugom Selu istaknuto je kako Grad ulaže resurse i poduzima niz aktivnosti kojima je cilj podizanje kvalitete života lokalnog stanovništva među koje spada i projekt Kulturnog centra. Gradonačelnik Nenad Panian rekao je kako je do sada uloženo 50 milijuna kuna u građevine Dugog Sela te su svi planirani projekti dovršeni na vrijeme. „Ovaj projekt je zadnji i trenutno najveći u Gradu, naš ponos. Uz 10 projekata koje smo ostvarili u posljednje 3,5 godine ovaj je kruna cjelokupnog rada. Svim građanima poručujem kako će na ovom mjestu moći ostvariti sve kulturne, umjetničke i gradske aktivnosti jer će zgrada živjeti svoj „život“, kazao je Panian. Pozvao je sve kolege gradonačelnike i načelnike da iskoriste mogućnost bespovratnih sredstava za brownfield investicije kako bi ostavštinu predaka priveli funkciji. Najavio je i nove projekte koji će se započeti u Gradu, poput biciklističke staze, obilaznice i Veleučilišta glazbene škole koji će dodatno poboljšati svakodnevni život svim stanovnicima. „Grad Dugo Selo će postati značajan kulturni europski grad nadomak glavnom gradu i bit će njegova potpora, grad u koji će se doseljavati sve više mladih i grad u koji će investitori željeti uložiti sredstva.“\nGrad Dugo Selo prijavio se na dostavu projektnih prijedloga za revitalizaciju brownfield lokacija s projektom „Kulturni centar za posjetitelje u Dugom Selu“ kojim je planirana rekonstrukcija i prenamjena postojeće građevine, napuštene zgrade bivšeg Doma zdravlja u Dugom Selu u Kulturni centar za posjetitelje kako bi se riješio kvalitativni i kvantitativni nedostatak javne kulturne infrastrukture. Projekt je trenutno najveći projekt Grada vrijedan 14.371.692,45 kuna, a za koji su dodijeljena bespovratna sredstva EU u iznosu od 12.212.672,64 kn. Projekt se provodi u sklopu Operativnog programa „Konkurentnost i kohezija 2014. – 2020.“ sufinanciranog sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj.\nVoditelj projekta Dean Dragičević istaknuo je: „Ovaj izuzetno vrijedan projekt za Grad Dugo Selo sufinanciran je sredstvima EU fondova sa 85%. Javna namjena ove zgrade – kao Dom zdravlja – završila je još davne 2003. godine od kada stoji prazna. Od 2008. godine krenula je inicijativa za njezinu obnovu, no sredstva nisu bila dovoljna. Ukazala se prilika 2017. godine da krenemo u planiranje projekta kako bi povukli sredstva iz Europske unije koju smo iskoristili.“\nStara zgrada Doma zdravlja je „brownfield“ lokacija, u samom centru grada Dugog Sela, pa projekt ujedno i doprinosi zaštiti, obnovi i valorizaciji kulturne baštine, budući da je objekt kao kulturno dobro upisano u Registar kulturnih dobara RH pod oznakom P5393 (historicistička palača s kraja 19. stoljeća čiji su prvi vlasnici bili grofovi Draškovići). Ista će biti revitalizirana i u potpunoj funkciji do kraja 2023. godine. Građevinsko-infrastrukturni radovi trajat će do kraja studenog sljedeće godine, a kompletna obnova će sadržajno objediniti tri cjeline:\nmuzejski stalni tj. galerijski postav sa svetomartinskom baštinom, tradicijom templarskog reda te eksponatima industrijske povijesti grada u prizemlju,\ndvorana Gradske vijećnice s multifunkcionalnom ulogu na katu te\nsedam učionica za edukativne sadržaje s mobilnim pregradnim stijenama za prilagođavanje potreba održavanja skupova, koncerata i događanja u potkrovlju.\n„Planiranim namjenama i cjelinama unutar palače povećat će se kulturne aktivnosti u Gradu, ali sačuvati i njegova kulturna baština. Ukupna površina palače je 1.485m2, a radovima će se osigurati infrastrukturna rekonstrukcija zgrade. Nakon završetka radova krećemo u drugu fazu, a to je sadržajno opremanje. Nakon tri godine imat ćemo potpuno funkcionalan i moderan prostor s bogatim sadržajima“, rekao je Dragičević.\n„Na području Dugog Sela te okolnog područja ne postoji ni jedan kulturni centar, odnosno prostor čija je namjena održavanje kulturnih i edukativno-informativnih aktivnosti. Sličnu aktivnost provodi jedino Pučko otvoreno učilište Dugo Selo. Budući Centar za kulturu bit će središte u kojima će djelovati amaterske skupine i udruge s kulturnom misijom usmjerene na zadovoljavanje kulturnih potreba lokalnog stanovništva. Također, omogućit će raznim dionicima u kulturi korištenje adekvatnog prostora i opreme, koji su trenutačno nedostatni, za održavanje kulturnih događanja“, izjavio je Drago Pavlek iz tvrtke Logička matrica. Naglasio je kako danas gradovi sve više ulažu u kulturne programe i infrastrukturne projekte koji potiču održivi urbani razvoj jer utječu na atraktivnost grada i privlačenje investitora. „Tako ulaže i Dugo Selo s ciljem poboljšanja kvalitete života svojih stanovnika, te će se dodatno pozicionirati kao vrlo poželjno mjesto za stanovanje, za osnivanje novih poduzeća, privlačenje investitora i poželjno kulturno odredište za turiste“, dodao je.\nOsim revitalizacije i obnove, ciljevi projekta su:\npodizanje razine kvalitete života stanovnika,\nunapređenje kulturnog života u Dugom Selu i okolnim općinama kroz poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja,\nočuvanje kulturnog identiteta Grada i poboljšanje njegovog vizualnog izgleda,\npodizanje svijesti o važnosti kulturne baštine i o učinkovitosti alternativnih izvora energije,\npovećanje stručnog osoblja za rad u kulturnim ustanovama,\npodizanje kvalitete i atraktivnosti kulturnog i kreativnog stvaralaštva u Dugom Selu i\nrazvoj kulturnog turizma i povećanje prihoda u kulturi.\nZgrada Doma zdravlja je povijesna, višestoljetna građevina na kojoj će se voditi briga o očuvanju baštine te će se na temelju statičkog snimanja terena ojačati zidovi i osigurati buduća sigurnost. Građevinski radovi trebali bi započeti početkom sljedeće godine nakon provođenja postupka javne nabave. „Brownfield“ lokacije su napuštene, prazne ili nedovoljno iskorištene nekretnine koje su se prestale koristiti u svojoj izvornoj namjeni, te kao takve predstavljaju prekide u kontinuitetima gradskih slika, kao i degradiranje životne sredine u sociološkom, ekonomskom, estetskom i drugom smislu.\nHRT, Regionalni dnevnik, Zagrebačka panorama\nMreža TV, Vijesti


Preminuo legendarni rukometni trener Jezdimir Stanković\nU utorak je u Beogradu preminuo nekadašnji selektor muške i ženske reprezentacije Jugoslavije, profesor doktor Jezdimir Stanković (77).\nU dugom trenerskom stažu Jezdimir Stanković je uspešno vodio ekipe u muškoj konkurenciji i to Metaloplastiku iz Šapca sa kojom osvaja Kup Jugoslavije 1980. godine, a u Kupu pobednika kupova Evrope u polufinalu gubi od ekipe Empor iz Roštoka, zatim Kristal iz Zaječara, Crvenu zvezdu i Partizan iz Beograda.\nJezdimir Stanković je sa svojim ekipama osvojio dve šampionske titule (BSK 1961. godine i RK Voždovac 1971. godine) i sedam kupova Jugoslavije - šest sa ekipom ORK "Beograd" i jednu sa RK "Metaloplastikom"- Šabac.\nJezdimir Stanković je bio prvi selektor i trener Univerzitetske reprezentacije Beograda.\nU reprezentativnim selekcijama Jugoslavije imao je vrlo značajne uloge u obe konkurencije.\nU periodu od 1968. do 1975. vodio je seniorsku žensku reprezentaciju Jugoslavije, timski sa dr Zoranom Pantazisom i Vilimom Tičićem, i samostalno.\nNa Svetskom prvenstvu 1973. godine, bio je član stručnog štaba ženske reprezentacije Jugoslavije koja je osvojila zlatnu medalju.\nPredsednik IHF-a pod istragom zbog korupcije\nSedište Međunarodne rukometne federacije (IHF) u Bazelu bilo je u sredu predmet pretresa policije na zahtev javnog tužioca iz nemačkog Hamburga koji istražuje slučaj korupcije, rekao je jedan od zvaničnika kantonalne policije Bazela.\nRukometaši Vojvodine drugi su finalisti Svesrpskog kupa za najboljeg srpskog klupskog prvaka. "Lale" su bile bolje od Radničkog iz Kragujevca 33:23 (14:14).\nBošković saopštio spisak rukometašica za Svetsko prvenstvo\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Saša Bošković saopštio je konačan spisak igračica za Svetsko prvenstvo koje će se od 4. do 21. decembra održati u Danskoj.\nSrbin sigurno osvaja Ligu šampiona, sedmerci prvi put odlučivali polufinale\nRukometaši Flensburga igraće za titulu Lige šampiona protiv Kila, pošto su u drugom meču polufinala posle prave drame, dva produžetka i boljeg izvođenja sedmeraca sa 5:4 (36:36) savladali Barselonu.\nPredsednik Rukometnog saveza Srbije pozvan na IHF sastanak\nRukometnom savezu Srbije stiglo je još jedno priznanje od IHF-a: Svetska rukometna federacija je uputila poziv predsedniku Rukometnog saveza Srbije, Velimiru Marjanoviću da prisustvuje III sastanku vodećih federacija, 31. januara 2015. godine u Dohi. Sastanak će se održati u okviru Svetskog prvenstva u rukometu za muškarce u Kataru (15. januar – 1. februar 2015. godine).\nPORAZ POSLE NEVREMENA Rukometašice Srbije izgubile od Brazila\nPosle niza poteškoća zbog velikog nevremena, odigrana je utakmica sa selekcijom Brazila i rukometašice Srbije poražene su od svetskih šampionki sa 24:23 (10:10).\nTRI GENERACIJE NENADIĆA NA MARAKANI Rukometnim asovima je Zvezda u krvi /FOTO/\nBraća Petar i Draško Nenadić, kao i njihov otac Velibor, ostavili su veliki trag u srpskom rukometu. Pored porodičnih odnosa, veže ih i velika ljubav prema Crvenoj zvezdi, što su ponovo dokazali.\nIlić i Vujin: Želimo da sa Kilom odbranimo titulu u Ligi šampiona\nSrpski rukometaši Momir Ilić i Marko Vujin uvereni su da će njihov Kil uspeti da obrani titulu šampiona Evrope na završnom turniru Lige šampiona, koji se sledećeg vikenda igra u Kelnu.\nMomir Ilić posle četiri sezone napušta Kil\nRukometni reprezentativac Srbije Momir Ilić naredne sezone neće igrati u nemačkom Kilu pošto je uprava ovog kluba odlučila da s njim ne produži ugovor.\nVive Kjelce osvojio treće mesto na završnom turniru LŠ\nRukometaši poljskog kluba Vive Kilce osvojili su treće mesto na završnom turniru Lige šampiona u Kelnu, pošto su pobedili Kil sa 31:30 (19:12).\nRukometaši Vardara poraženi su u Skoplju od Kila sa 27:28, ali ovo je jedan od onih poraza koji ne bole.\nZbog invazije komaraca širom Beograda, kreće i ZAPRAŠIVANJE KRVOPIJA IZ VAZDUHA\nDečija knjiga na poklon i novi broj Magazina u nedelju na poklon u "Blicu"


Euleks potvrdio nalaze posmrtnih ostataka u kamenolomu kod Raške - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Euleks potvrdio nalaze posmrtnih ostataka u kamenolomu kod Raške\n0Piše: Beta 20. novembra 2020. 20.49\nTačna lokacija pronadjena je uz pomoć snimaka iz vazduha, naveo je Euleks i poručio da je rad u Kiževaku još daleko od završenog, prenosi Kossev.\nEuovi stručnjaci učestvuju u iskopavanjima u Kiževaku od 2015. godine, ali je ove godine napravljen pomak zahvaljujući upotrebi snimaka iz vazduha, navodi se u saopštenju misije.\n„Problem je bio u tome što se radi o velikom kamenolomu i pejzaž se vremenom menjao zbog činjenice da je kamenolom još uvek bio u upotrebi duži niz godina“, rekao je forenzički arheolog Euleksa Havijer Santana.\nProces utvrđivanja tačne lokacije ljudskih ostataka dodatno je zakomplikovan činjenicom da se u rudniku nalazi četiri do pet nivoa približne visine od po 13 metara, dodali su.\nEuleksov koordinator za iskopavanja Krasimir Nikolov poručio je da je rad u Kiževaku daleko od završetka i ukazao da je proces vrlo složen i dugotrajan, uključuje sudske naloge, iskopavanja, obdukcije i ispitivanje DNK profila.\nZamenica šefa kosovskog Instituta za sudsku medicinu Tarja Formisto novonastalu situaciju ocenila je kao pozitivan razvoj događaja i nagradu za „neprekidne napore“ na utvrdjivanju sudbine više od 1.640 osoba, koje se na Kosovu još vode kao nestale.\n„Pitanje nestalih je pitanje ljudskih prava. Radi se o ljudskim pravima rodjaka da saznaju šta se dogodilo sa njihovim najmilijima“, rekla je Formisto i apelovala na sve rodjake nestalih da daju uzorke krvi kako bi omogućili proces identifikacije.\nKosovska ministarka spoljnih poslova Melisa Haradinaj-Stubla zatražila je od Beograda da joj dozvoli da sutra obiđe mesto iskopavanja da bi skrenula pažnju na to kako su Srbi krili masovne grobnice širom svoje zemlje, prenosi agencija AP.\neuleks, Kiževak, masovna grobnica, posmrtni ostaciBeograd


"Porodica Gajić, nakon desetogodišnje borbe, došla je do cilja. Kompanija iz San Dijega proizvodiće lijek, i to će biti revolucija u svijetu neurologije. Ovaj lijek, prema dokazima naučnika, neće služiti samo za Laforinu bolest, već će pokrivati širi spektar neuroloških oboljenja", izjavio je autor filma "Lica Lafore" Denis Bojić.\n"Podatak da inicijativa za pronalazak i proizvodnju lijeka dolazi od nas, nešto je čemu možemo da se poklonimo i da nam svima služi za primjer u nekim našim svakodnevnim borbama. Ovo što su učinili Snježana i Vitomir Gajić, treba da bude primjer svima", naveo je Bojić.\n"Naša Tatjana, koja je preminula od Lafore, išla je u Gimnaziju, govorila je strani jezik, bila je odličan učenik. Glas ove djece mora da se čuje. Ja sam prvo majka, a tek onda sam pedijatar. Suprug i ja smo željeli da približimo ovu priču javnosti", naglasila je Gajićeva.\nOna kaže da je sudbina rijetkih bolesti takva da se nalaze "u zapećku", a da institucije, farmaceutske kompanije i svi oni koji mogu da pomognu, ne pokazuju interes jer je riječ o bolestima od kojih je obolio mali broj ljudi u svijetu.\n"Ova bolest je opisana prije 100 godina, vrlo malo se znalo o njoj, a djeca doživljavaju tešku sudbinu", dodala je Gajićeva.\n"Veliki dio tih bolesti nije obuhvaćen na pravi način našim sistemom zdravstvenog osiguranja. To vjerovatno podrazumijeva više novca za zdravstvenu zaštitu, ali bismo se time svi zajedno trebali više baviti, više nego temama kojima se inače bavimo", rekao je Ivanić.\nFilm "Lica Lafore" prikazan je danas u Parlamentarnoj skupštini BiH, s ciljem prikupljanja sredstava za borbu protiv ove teške bolesti.\nSnježana Gajić napisala je i posvetila preminuloj kćerki Tatjani dvije knjige - "Izgubila životnu bitku - pobijediće Laforinu bolest" i "Taci", a sav prihod od prodaje knjiga namijenjen je za borbu protiv Laforine bolesti.


LUDILO U KIJEVU: Pred finale Lige šampiona neverovatan HAOS u ukrajinskoj prestonici! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.05.2018. • 08:51 Srbija Danas\nMeč za titulu prvaka Evrope igra se 26. maja.\nSamo dan pred finale Lige šampiona dobili smo užasne scene u Kijevu. Na ulicama ukrajinske prestonice desio se ogroman incident, ali za razliku od nekih slučajeva iz prethodnih godina, ovog puta mete su bili navijači Liverpula.\ntuča navijača i policije\nBritanski "Miror" ekskluzivno javlja da je grupa navijača Liverpula napadnuta u jednom restoranu u Kijevu, pred finale Lige šampiona protiv madridskog Reala i to dok su mirno večerali oko 20.30. Grupa maskiranih huligana je kao "čopor pasa", piše ovaj list, napravila "zasedu" za navijače Liverpula od kojih su mnogi zadobili povrede, posekotine...\nEngleski mediji prenose da je oko 20 huligana nosilo kapuljače i maske, sa iscrtanim "lobanjama", dok su navijači Liverpula pokušavali da se brane koristeći stolove i stolice iz restorana, u koji su došli da večeraju.\nHaos je usledio samo 48 sati pred utakmicu sezone u Ukrajine, a zbog ovoga se strahuje da će ih tek biti i da navijači Liverpula više strahuju od Ukrajinaca i Rusa, nego od pitomih navijača Real Madrida.\n- Samo smo večerali, gledali svoja posla. Došao sam ovde da gledam fudbal, ne zbog ovakvih stvari! Tek smo četiri sata ovde, a već smo napadnuti. Napali su nas kao neki čopor vukova, bilo je zastrašujuće - rekao je jedan od napadnutih navijača.\nKako su izgledali neredi, možete da pogledate OVDE\nDOŠLO DO PROMENE! Uroš Matić napustio Kopenhagen, sad je član OVOG kluba\nNEMA POTREBE DA SE MENJA BILO ŠTA: Totenhem ponudio džak para Poketinu (FOTO)\nTagovi: FK Liga šampiona, FK Liverpul, FK Real, huligani\nTo je cena za razbijanje Ukrajine . Narod zna ko ih je raskomadao. Pa naravno , Englezi !


Sinoć 10.01.2021. godine u 21 čas i 15 minuta na prostoru želјezničke stanice u Prijedoru, usled nedozvolјenog kretanja grupe dečaka između koloseka i penjanja na cisternu, od posledica strujnog udara tragično je nastradao B.S. 2004 godište.\nStanično osoblјe želјezničke stanice u Prijedoru, odmah nakon obaveštenja dežurnog dispečera, da je došlo do izbacivanja napona elektro vučnog postrojenja Omarska, do postrojenja za sekcionisanje neutralne sekcije Brezičani, reagovalo je u skladu sa propisima, te je izvršeno isklјučenje elektro napona.\nU isto vreme u stanici Prijedor, nakon što je primećeno varničenje a zatim se čuo i jak udar, odmah je upućen telefonski poziv policijskoj stanici Prijedor 1 kao i službi Hitne pomoći.\nNažalost, po dolasku na lice mesta, medicinsko osoblјe Hitne pomoći iz Prijedora konstatovalo je tragičan ishod.\nUviđaj na licu mesta izvršili su pripadnici policijske stanice Prijedor 1 zajedno sa nadležnom komisijom Želјeznica Republike Srpske.\nŽelјeznice Republike Srpske usled ovog tragičnog događaja, upućuju najiskrenije saučešće porodici nastradalog dečaka.\nIznova molimo i upućujemo apel svim građanima da poštuju želјezničke propise, ne ignorišu postavlјene znakove upozorenja, te sačuvaju svoje i tuđe živote.\nNeovlašteno kretanje prugom kao i penjanje i približavanje vagonima, najstrože je zabranjeno i predstavnja veliku opasnost po lјudske živote, imajući u vidu da je kontaktna mreža pod naponom.


Kineski ministar pravosuđa Fu Zhenghua: Kina će poboljšati zakonske usluge za privatno poslovanje\n2018-11-12 11:03:25 cricroatian\nKineski ministar pravosuđa Fu Zhenghua je u nedjelju rekao kako će Kina stvoriti stabilno okruženje za privatno poslovanje poboljšavajuću zakonske usluge i primjenu zakona.\n31. srpnja 2018. -- Zaposlenici fotografirani dok rade u jednoj tvornici u Qingdaou, gradu u kineskoj pokrajini Shandong. [Foto: IC]\nMinistarstvo pravosuđa će potaknuti reviziju i poništenje zakona i regulativa koji su ograničavali da privatno poslovanje ima jednak pristup vladinim bespovratnim sredstvima i subvencioniranim zajmovima, kako je istaknuo Fu.\nNaglasio je kako bi primjedbe privatnih poudzeća trebale u potpunosti biti uzete u obzir prilikom izrade nacrta i pregleda zakona i regulativa koji se tiču interesa tvrtki u privatnom vlasništvu, pozivajući pritom nadležne službe da dadu pojašnjenje za neusvojena mišljenja koja su dali privatni poduzetnici.\nMinistarstvo je objavilo regulativu kojom od zakonodavnih organa na različitim razinama traži da omoguće kvalitetne legalne usluge te stvore stabilno okruženje za tvrtke u privatnom vlasništvu.\nSpomenutom regulativom se nastoji pomoći da se umanji teret nad privatnim tvrtkama, stvori okruženje za pošteno natjecanje, poboljša provedba zakona i zaštite legalni interesi privatnih tvrtki.\nFu je također dodao i kako će ministarstvo pokrenuti standardiziranu i transparentnu provedbu zakona izbjegavajući arbitražnu inspekciju, kao i pregled te kažnjavanje usmjereno prema tvrtkama u privatnom vlasništvu koji se prepleću.\nIstaknuo je i kako će se ministarstvo koordinirati s relevantnim nadležnim službama kako bi se nadalje smanjila administracija i delegirale ovlasti uz smanjenje troškova pristupa tržištu za tvrtke u privatnom vlasništvu.\nFu je naglasio kako će sve ovo tvrtkama omogućiti bolju javnu zakonsku pomoć i usmjeriti se na rješavanje sporova privatnih tvrtki.\nv Kineska potrošačka inflacija u listopadu porasla za 2,5% 2018-11-09 15:42:30\nv U listopadu zabilježen pad kineskih deviznih rezervi 2018-11-08 10:20:02


Naslov: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:51\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (1)\nSVAKOM KO JE SRBIN ILI KO SE TAKO OSJEĆA, MOJA PREPORUKA DA\nPROČITA OVU KNJIGU!\nPREDGOVOR SLOVENAČKOM IZDANJU\nKnjiga Hrvati u svetlu istorijske istine, autora Psunjskog, za kojega skoro sa sigurnošću\nmožemo tvrditi, da je to bio Veliša Raičević, dolazi među slovenačke čitaoce baš u\npravom trenutku, u doba približavanja susedne Hrvatske evropskoj uniji demokratskih\ndržava, a gde po mojem uverenju nikako ne spada. Bar ne za onoliko vreme, dokle se ne\nrazjasne i isprave istorijske laži i krivice kako prema srpskom, tako prema slovenačkom\nnarodu. Uveren sam, da će se s mojim stanovištem složiti većina onih, koji knjigu budu\nKnjiga je sigurno nastajala dosta dugo, a odštampana je bila u Beogradu marta 1944.,\nnešto pre oslobođenja grada. Gestapo, tajna policija nemačkoga rajha je, izvesno zbog\nizdaje, upala u štampariju u kojoj je bila knjiga štampana, i zaplenila skoro celokupan\ntiraž. Nemci nisu želeli da se otkrije istina o istoriji Srba i lažljivosti Hrvata u njihovom\nfalsifikovanju istorije. Na kraju krajeva, Hrvatska je bila saveznica, a Srbija samo\nokupirana i sa privremenom vladom.\nOdmah po oslobođenju preostale primerke je tražila i zaplenila jugoslovenska tajna policija, a štampara Antuna Rota su krajem 1944. Godine proglasili za okupatorskog saučesnika i ubili ga na nepoznatom mestu. Za Psunjskog se nije znalo ko je, pa je mogao da se izvuče. Većinu primeraka knjige su pronašli, a njihovi\nvlasnici su, po običaju, završili na Golom otoku. Zvanična institucija, Narodna biblioteka Srbije prvi primerak knjige dobila je tek 1981. godine, posle smrti Josipa Broza - Tita.\nPrimerak u svom arhivu ima joši Srpska pravoslavna crkva, a nekoliko primeraka imaju\nnekadašnji autorovi prijatelji, koji vešto prikrivaju svoj originalni primerak, jer knjiga\nnije pisana niz dlaku ni današnje srpske vlasti. Međutim, jedan primerak knjige je u\nSloveniji čiji prevod i objavljujemo.\nKo se skriva iza pseudonima Psunjski, nije bilo pozanato sve do kasnih 1990-tih. Bez\nsumnje ga je to očuvalo u životu, jer su štampar njegove knjige, kao i ceo niz ljudi, koji\nsu tu knjigu imali kod sebe, zbog nje umrli. Uprkos svemu, neki istoričari još danas\nzagovaraju različite teze. Jedna od njih je i da je knjigu napisao pesnik Milan\nDobrovoljac Žmigavac, biskup Hrvatske starokatoličke crkve, a druga knjigu pripisuje\ngospodinu Rašajskome, službeniku zagrebačkog univerziteta, koji je živeo u Beogradu i\nSarajevu i zbog toga imao pristup dokumentima o poreklu Hrvata i odnosima između\nU prilog prve teze najviše govori podudarnost slogova u pesmi objavljenoj na početku knjige, ali obara ju to, što se protiv knjige obratio čak hrvatski Glas koncila,\njer je po njegovom puna antikatolicizma, i zato veoma antihrvatska, tako da je njeno\npredviđeno izdanje u SAD zabranio čak tadašnji predsednik Džordž Buš stariji.\nOdređeni krugovi u Beogradu autorstvo knjige pripisivali su čak dvojici pisaca, doduše\nliterarnom istoričaru i germanisti prof. dr. Peri Slijepčeviću i istoričaru prof. dr.\nRadoslavu Grujiću. Čak se javlja mišljenje, da samo dva autora ne bi bila dovoljna, i\nstoga misao, da je knjigu napisala grupa istoričara. Jošjedno ime se javlja u vezi sa ovom\nknjigom, i to Bogunović, inspektor za prosvetu između dva rata, rodom iz Psunja.\nAli ipak je, po mišljenju većine ozbiljnih istračivača, pseudonim Psunjski pripadao Veliši Raičeviću koji je, pored pomenute knjige, pod istim pseudonimom izdao joši knjigu U ime Hrista – svetinje u plamenu.\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:52\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (2)\nNakon raspada austrougarske monarhije, Hrvati su se na brzinu organizovali i\nMeđumurje ubrzo proglasili za svoje. Štaviše, ubrzo je određena politička frakcija počela da se zauzima za odcepljenje od Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca i za povezivanje sa Mađarskom i za zajednički savez sa Italijom. U Kraljevini Jugoslaviji se ovo razmišljanje kasnije manifestovalo ubistvom kralja Aleksandra 9. oktobra 1934. u Marseju, koje su uz pomoć Italijana organizovali hrvatski ustaše.\nodmah nakon napada 6. aprila 1941. i kapitulacije Kraljevine Jugoslavije već10. aprila\nproglasili NDH, skoro odmah zatim pristupili nacifašističkoj koaliciji i tako sa ministrom inostranih poslova nemačkog rajha Ribentropom (Otto von Ribbentrop) završili započetu operaciju. Već26. avgusta 1939. su proglasili Banovinu Hrvatsku, koja je srpskim I bosanskim teritorijama oduzela srezove Dubrovnik, Šid, Ilok, Brčko, Gradačac, Derventu, Travnik i Fojnicu, priključila ih svojoj teritoriji i stvar dovršila sa nastankom nacističke državne tvorevine, za koju je nekadašnji predsednik Tuđman izjavio, da je prethodnica današnje Hrvatske.\nNakon drugog svetskog rata hrvatska vlast se na brzinu preokrenula i zaboravila, da je\nbila do zadnjega dana na strani nacista i da ju je samo velika želja Josipa Broza - Tita za\nvelikom državom, koju su mu saveznici i omogućili, spasla od denacifikacije, koja ni do\ndanas nije izvršena. Odmah su nastavili akcije, započete na zasedanju ZAVNOH-a 1944.\ngodine, i pripojili si Istru, razume se, uz drugarsko odobravanje slovenačkih partijaca.\nJedan od većih obmanjujućih prikaza demografskog stanja Istre onoga vremena je\nsigurno knjiga Cadastre national del'Istrie (Nakladni zavod Hrvatske, Sušak, 1946), u\nkojoj su autori po pravilu sve Istrane, čije se prezime završavalo na –ić ili ič, proglasili zaHrvate.\nŠteta što su među odobravaocima bili i Fran Ramovši Lavo Čermelj, za neke\nveliki Slovenci. Još jedan račun čeka na izmirenje. To je ubistvo 37 Slovenaca u Štrigovi, koje su hrvatske vlasti pobile odmah nakon rata, jer su tvrdili da je to slovenačka zemlja. I bili su u pravu! Još se manje zna o deportaciji približno 3000 Slovenaca iz Rijeke na Goli otok, gde, međutim, nisu dospeli, jer nisu disali po hrvatski i znali su one koji su na brzinu promenili uniforme.\nTakođe, kasnije pozivanje i priča o nekakvim avnojskim zaključcima su besmisleni, jer na drugom zasedanju Avnoja u Jajcu nije bilo razgovora o granicama unutar nove Jugoslavije. I da upozorim na jošjednu istinu: tokom drugog svetskog rata, kao ni pre njega, Istra nije spadala u jugoslovenski okvir, a kamoli u hrvatski. Čak je ni Hitler posle kapitulacije Italije 9. septembra 1943. nije priključio državi svojega saveznika Ante Pavelića.\nAko se osvrnemo na naš rat za samostalnost, ne možemo prevideti činjenicu, da su u\nnapadu na Sloveniju upravo hrvatske vlasti dozvolile da naša jedva rođena država bude\nnapadnuta sa njihove teritorije, iz njihovih kasarni, sa njihovih aerodroma. Samostalnost\nsu proglasili istog dana kao i mi i bili su dakle prema međunarodnom vojnom pravu\nagresori, iako su jedinice bile deo Jugoslovenske narodne armije. Prema međunarodnom\npravu, agresor je i ona država, koja svoju teritoriju prepusti tuđoj sili za napad na treću\ndržavu. A to se ovde desilo.\nPošto to još nije bilo dovoljno, našim jedinicama teritorijalne odbrane i policije namerno su poslali pogrešne podatke o smeru napredovanja jedinica JNA. Ljude koji su u Zagrebu hteli da spreče izlazak tenkovskih jedinica iz kasarni, rasterala je hrvatska vlast. Tada je naredila da se uklone sve mine, tako da su tenkovi prema Sloveniji imali slobodan put.\nNažalost, neki naši autonomaši su tada bili nepažljivi, ali pre svega, tada je još uvek na\nnašoj strani bilo previše pristalica jugoslovenstva, koji nisu reagovali na informaciju\nnemačke obaveštajne službe, da je general Čad u Rijeci spreman da se preda slovenačkoj\nvojsci. U Rijeku nisu poslali oružane vojne jedinice, a mene su nakon četvrtog dana rata\nza osamostaljenje uhapsili.\nDa tada nije bilo pristalica nekadšanjega režima, makar bi moja jedinica išla na Rijeku, pa bi onda bilo šta bi bilo. A sigurno bi početna pozicija za pogađanja, da dobijemo nazad Istru, koja nikad u istoriji nije bila hrvatska, bila suštinski drugačija. A možda je kod svih zajedno preovladavalo političko mišljenje o zajedničkoj konfederaciji Slovenije i Hrvatske, koje je sve do posete hrvatskog predsednika Tuđmana Sloveniji, još bilo živo. Razume se da ljudi o tome ništa nisu znali.\nMožda se na to nadovezala i nezaiteresovanost za održani referendum o pripajanju\nmatičnoj domovini Sloveniji, koji je održan na Žumberku, na kojem su se samo poštar i\nžupnik izjasnili protiv pripajanja Sloveniji. Tako su tadašnji predsednik države Kučan\nkao i predsednik skupštine dr. Bučar svu dokumentaciju, koju su pregledali, bacili s\nobjašnjenjem "a šta ćemo s tom sirotinjom". Hrvati su plan shvatili prokleto ozbiljno i\nnjegovog glavnog pobornika Drakulića i još dosta drugih zbog veleizdaje na duže vreme bacili u zatvor. I to, uprkos tome da je svima bilo poznato, da su granice unutar\nnekadašnje SFRJ bile samo administrativne – odredila ih je komunistička partija, a nije\nbilo sklapanja nikakvih republičkih, međurepubličkih, međudržavnih ili međunarodnih\nsporazuma o razgraničenjima među republikama.\nPosledica toga je činjenica da su Hrvati postavili granicu kod Sečovlja na levom brdu\nDragonje, a zatim je čak premestili na desno brdo, iako je međurepublička granica u\nnekadašnjoj državi SFRJ bila čak na vrhu brežuljka, kod kamenoloma. Nakon toga se\nsamo dalje nastavljalo. Hrvati su krali najbolje smreke na Tomšičevoj parceli u\nsnežničkim šumama, pred ljutitim Slovencima pa su ih čak čuvali slovenački policajci.\nAgresivno su okupirali četiri zaseoka uz Dragonju, ukrali zemlju kod Hotize, uz Muru,\nkod Ormoža… Ministar unutrašnjih poslova bio je Igor Bavčar. A i istarske železnice su\nKasnije je ulogu darodavca slovanačke teritorije preuzeo sadašnji predsednik države dr.\nJanez Drnovšek, koji je uprkos usvajanju deklaracije Državnoga zbora Republike\nSlovenije o celovitosti piranskog zaliva njegovu, otprilike, polovinu ponudio Hrvatima.\nHvala bogu, da to nisu usvojili, makar i zbog prevelike proždrljivosti. Svemu ovome\nmožemo naći paralele u knjizi Psunjskog.\nNa kraju krajeva, šta bismo mogli očekivati od države, čiji politički vrhovi danas iznova\nzagovaraju teze o hrvatskom narodu, koje su bile zvanično ispravne u doba ustaške\nvladavine? I šta bismo mogli očekivati od države, koja svoju državnost temelji na nikad\npostojećoj nagodbi, koju žele prikazati kao dogovor sa Ugarskom (Mađarskom) o\npreuzimanju vlasti u svoje ruke i koju nazivaju Pacta conventa, za koju lažu da je bila\nnapisana 1102. godine, kada je celoj svetskoj istorijskoj javnosti inače poznato, da se radi o falsifikatu iz 14. veka.\nSusede će nam u priličnoj meri predstaviti sama knjiga. Neka prevod ove knjige na\nslovenački jezik bude trajni spomenik činjenici, da istinu nije moguće sakriti, i opomena\nsvim onima, koji previše veruju zvaničnoj politici, a Veliši Raičeviću - Psunjskom\nzahvalnica što je očuvao istinu i osvetlio zločine, koji ne smeju ostati u tami.\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:53\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (3)\nU SVETLU ISTORIJSKE\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:54\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (4)\nJedna slučajnost u velikim narodnim pokretima pre kojih 13 vekova, otvorila je tamne\nstranice u istoriji južnih Slovena. Za dolazak Hrvata vezano je sve ono, što je docnije o\nBalkanu stvorilo izreku, da je „bure baruta".\nDonoseći sobom sve svoje nedostatke, ova neslavenska skupina urasla je najpre u\nslavenstvo i od njega primila hrišćanstvo, ali je zatim zbog urođenog oportunizma i slabe duhovno-krvne veze sa slavenstvom ne samo otpala od njega, većje katoličkom Rimu poslužila kao oruđe za katoličke nasrtaje na južno slavenstvo kroz čitava stoleća.\nZbog njih je Balkan i postao evropska vetrometina, gde su se sukobljavali različiti interesi, a u prvom redu katolički sa pravoslavnima.\nurođenog oportunizma na svojoj siromašnoj „povijesti“ ostavili širom otvorene kapije,\nkako bi svoje poreklo mogli vezivati čas za Romane, čas za Germane, a koji put i za\nJedan „slikovit primjer“, kako bi to oni sami rekli, vidi se iz slučaja sa\nhrvatskom „poviješću“, koju je hrvatska vlada propisala kao udžbenik za školsku\n1941/42. godinu. U ovoj „povijesti“ zastupljena je gotska teorija o hrvatskom poreklu.\nVećsledeće školske 1942/43. godine, ista ona ustaško-hrvatska vlada, koja ga je\npropisala, izdala je drugi, gde se o hrvatskom poreklu zastupa druga, iransko-kavkaska\nDa se sramota što pre preda zaboravu, vraćen je novac svakome kupcu onoga\nprvog udžbenika, koji ga je makar napola poderanog povratio.\nVerni svome nestalnom mentalitetu, Hrvati su kroz celu svoju prošlost usporedo sa\nrazvojem situacije menjali ne samo svoje uverenje, veći narodnost ako je to bilo\npotrebno. Ali, nešto u čemu su ostali konzekventni, to je bolest gusarenja po tuđim\nistorijskim baštinama i mana naturavanja svoga nepopularnog imena.\nTako se sretamo sa jednim odlomkom iz novije hrvatske istorije („Hrvatski List“ od 14. IV. 1939.) gde se ovo priznanje izražava u rečenici:\n„Došavši Hu-ur-vathi zajedno sa Hunima u Evropu,\nzavladali su nad slavenskim starosjediocima, s kojima su se slili u jedan organizam,\nkojemu su dali svoje ime, iako su bili u manjini".\nHrvati, dakle, po ovom svome priznanju dolaze u slavensko starosedelaštvo, koje je, dakako, moglo biti samo srpsko, pošto se za druge Slavene u ovom prostoru ne zna, i donose sobom svoje ime, sa kojim se to slavensko starosedelaštvo stolećima sukobljuje.\nSvoje neslavensko poreklo, uostalom, ne krije ni u praskozorju pritajenog ustaštva prvi\nhrvatski ministar spoljnih poslova dr. Mladen Lorković, koji u knjizi „Narod i zemlja\nHrvata“ na strani 34 kaže :\n„Čitava stara hrvatska povijest shvatljiva je samo uz pretpostavku, da su vladajući Hrvati bili neslavenska naslaga, koja je prekrila I organizirala slavenske mase".\nPrihvatimo li stanovište dr. Lorkovića da Hrvati nisu slavenskog porekla, što se posle\ndogađaja iza 6. aprila 1941. godine samo po sebi razume, postaje neobjašnjivo, kako da\ndošljačko plemce Hrvata gubi sva svoja obeležja sa kojima je došlo, pa čak i svoj\nmaterinji jezik, a da ipak tobože osigurava prestižsvoga nepopularnog imena, koje je\ndocnije pretrpelo modifikaciju od Hu-ur-vatha u Hrvate.\nNe bi li bilo prirodnije smatrati da narodi gube svoja obeležja i materinje jezike samo onda, kada se utope u jače I kulturnije sredine kojima, razume se, nije potreban „organizatorski smisao“ i takvih poludivljih došljaka, koji nisu u stanju ni da svoj materinji jezik održe. Što ih je, međutim, katolički Rim mnogo docnije uspeo uklopiti u svoj veliki program katoličkog prodiranja prema slavenstvu, i što se bolešću naturavanja njihovog imena odomaćilo jedno zlo od koga će se Balkan teško otresti, to je pojam za sebe.\nPa ipak, Hrvati sa rezultatima naturanja svoga imena srpskom nacionalnom i etnografskom prostoru do prošloga veka nisu bili zadovoljni. Zato je Zagreb pre kojih sto godina izmislio Jugoslaviju, samo zato da bi preko nje doveo u pitanje srpstvo i pravoslavlje i tako ostvario ekspanzivne ciljeve istaknute u hrvatskom i rimokatoličkom programu kroz vekove.\nKao što god postoji oprečnost o vlastitom poreklu među samim Hrvatima, (jer\n„suvremena hrvatska povijest“ u delu štampanom 15. IV. 1939. tvrdi, za razliku od dr.\nLorkovića, da su Hrvati gotskog porekla), tako su različiti i datumi njihovog doseljenja\nunešeni u njihovoj „povijesti“. Tako je o dolasku zabeležio vizantijski car Konstantin\nPorfirogent, kako su se od „Bijelih Hrvata" odvojila petorica braće, među kojima i jedan\npo imenu Hrvat, te došli u Dalmaciju, gde su zatekli Avare („Hrvatski List“ od 15. IV.\nZa ovu istorijsku tvrdnju izgleda nam da je Hrvatima primarni momenat bio\nzaposedanje Primorja. Međutim, vremenski je pozivanje na Porfirogenta dovelo u pitanje datum hrvatskog doseljenja, pošto je Porfirogent živeo, odnosno vladao od 912. do 959. godine. Hrvatski istoričar Pavle Vitezović(1652. - 1714.) pomera ovaj datum doseljenja unazad i kaže da se onih petorica braće doselilo 640-te godine posle Hrista i da su se nastanili u gornjem primorju. Za razliku od Tadije Smičiklasa, koji hrvatsko ime izvodi iz pojma nekog brdskog junaštva, Vitezovićkaže da ime Hrvata potiče od onoga među petoro braće, koji se zvao Hrvat.\nNovijoj hrvatskoj istoriji bilo je malo ono Vitezovićevo pomeranje hrvatskog doseljenja unazad, pa je ovo doseljenje pomerila još za daljnjih 100 godina unazad. („Hrvatski List“ od 14. IV. 1939).\nKo zna, neće li se naći koji od Starčevićevih učenika koji će pronaći da su Hrvati doselili još u ledeno doba.\nDatum njihovog doseljenja na prvi pogled ne izgleda toliko važan, ali, njegovo je fiksiranje potrebno, kako bi ga usporedili sa Vitezovićevom tvrdnjom, da su Srbi 35 godina pre Hrista ratovali u Makedoniji sa Rimljanima, i naselili Malu Vlašku (Slavoniju).\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (5)\nSlavonski istoričar Matija Katančić(1750. - 1825.), iako katolički sveštenik, ne smatra\nsve stanovnike katoličke vere na teritoriji koja je 1941. godine prozvana „Nezavisnom\ndržavom Hrvatskom“ Hrvatima. Naprotiv, on tvrdi, da su Dalmatinci, Bosanci i Slavonci iste etničke strukture kao i Srbi i da se ovi etnički u mnogome razlikuju od pravih Hrvata, a da je hrvatsko ime ovim krajevima jedino austrougarskim pritiskom nametnuto, mada se ovi narodi nikada nisu tako osećali. Govereći o čistoći jezika Katančić kaže:\n„Ali se bosansko-dalmatinsko i srpsko narječje odlikuje čistoćom i elegancijom“.\nO naturanju hrvatskoga imena Katančić piše.\n„Uvjerit ćeš se, najzad, da se hrvatsko ime u Dalmaciji, Bosni i Srbiji naročito propagiralo, ali se ilirski narodi u ovom predjelu nikada nijesu tim imenom nazivali".\nStoga, kad govorimo o Hrvatima, imamo pred očima one Hrvate u uskoj Hrvatskoj, odakle su vekovima pokušavali da nature svoje ime bosanskim, slavonskim i dalmatinskim, pa čak i Srbima u Srbiji.\nHrvati, onakvi kakve ih opisuje Matija Katančić– koji nisu istog etničkog obeležja sa\ndalmatincima, Bosancima, Slavoncima i Srbima, doselili su – po Vitezoviću – u Hrvatsku\n640 godina posle Hrista. Ovde su, kažu, svojom sposobnošću državne organizacije\n(kojom se, kako nam je poznato, nisu odlikovali niti su je imali) zavladali starosedeocima Slavenima da ne bi morali spomenuti ime Srba, kojima su, iako brojno daleko manji, ipak uspeli tobože naturiti svoje ime.\nOvde pada u oči „zaborav“ sa kojim se neprestano susrećemo kroz svu hrvatsku istoriju.\nTako hrvatski istorijski šovinizam i ovde zaboravlja priznati, da su se u tome poslu etnički i jezično potpuno pretopili u Srbe, te ih Delimilova kronika, pisana pre 650 godina, objavljena čak i u poznatom zagrebačkom „Vijencu“ iz\n1891. godine rečenicom:\n„U srpskom narodu imade zemlja, koja se zove Hrvatska".\n– smatra Srbima. Tako je, dakle, pisao češki istraživač jošu XIII. veku i smatrao, da su\nSrbi narod, a Hrvati pleme.\n„Prvi historijski utvrđeni dokumenat kojim se imena Hrvat i Hrvatska pojavljuju u povijesti, jeste glasovita povelja Kneza Trpimira od 4. marta 852. godine, u kojoj\nknez potvrđuje svome prijatelju i kumu – splitskom nadbiskupu Petru – neke\nnjegove posjede u Lazanima i Tugarima, a u kojoj se Trpimir naziva „Dux\nCroatorum“, a njegova zemlja „Regnum Croatorum“ (kraljevstvo hrvatsko), dakle\nkao organizovana država.“ („Hrvatski List" od 16. IV 1939.).\nJedna mala nesmotrenost dovoljna je da upropasti čitav snop brižljivo skrojenih istorijskih falsifikata. Tako je ovaj odlomak uhvatio u laži onu hrvatsku priču o dolasku polovicom VII. stoleća ili ranije, o nekom naturavanju hrvatskog imena, a još manje o „organizatorskom smislu“, jer kao što im ovde nehotice izlete, nije se pre druge polovice IX. stoleća niti znalo za ime Hrvata, a još manje za njihovu – nazovi – državu.\nUhvatimo li se za 852. godinu kao godinu kada se prvi put pojavljuje ime Hrvata u nekoj\nformi samostalne organizacije (u šta mi opravdano sumnjamo) i da je Trpimir stekao\ntitulu kneza hrvatskog, pa da je potvrdio neke posede svome kumu joši tome splitskom\nnadbiskupu, tada se nalazimo pred dva pitanja i to: Ko je u to doba vladao hrvatskim\nzemljama, te prema tome ko je Trpimiru podelio dostojanstko hrvatskoga kneza? I drugo:\nRazmatrajući prvo pitanje, znamo da je car Budimir Srpski veću VII. stoleću razdelio\nsrpske zemlje na županije, banovine i kneževine. Među tako razdeljenim oblastima nalazi se i donja Dalmacija, koja je tek u XIX. veku u Zagrebu prozvana „Crvenom\nHrvatskom“. U doba Trpimirovo vladala je srpskim zemljama dinastija Višeslavljevića, a u te zemlje bila je uklopljena i donja Dalmacija. Ništa, dakle, prirodnije nego da je\nTrpimir kneževsku titulu dobio od srpskih vladara, jer je u to doba od drugoga i nije\nNa drugo pitanje nije težak odgovor, pošto je u ono doba splitska episkopija potpadala\npod jurisdikciju carigradske patrijaršije, pa je Trpimir jedino mogao potvrđivati imanja\nsplitskom episkopu, a nikako nadbiskupu, pošto je splitska episkopija otpala od\ncarigradske tek 924. godine, odnosno 72 godine posle te takozvane „glasovite“\nTrpimirove povelje, dakle onda, kada se Trpimir odavno nalazio među mrtvima.\nGodina 924. uzeta je iz dela hrvatske „suvremene povijesti“ štampanog u „Hrvatskom Listu“ od 22. IV. 1939., pa kako znamo da su se datumi ovakve vrste često puta pomerali desetinama i stotinama godina unazad, kako je kad trebalo izgrađivati fiktivnu hrvatsku istoriju, to bi mogli pretpostaviti da je splitska episkopija možda i docnije otpala od carigradske patrijaršije.\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:55\nHRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE – (6)\nPrema „najobjektivnijim" piscima „nadopunjene hrvatske povijesti" trebalo bi da su\nHrvati usporedo sa svojim dolaskom – polovicom VII. stoleća – zagospodarili srpskim\nstarosedelaštvom, koje je bilo u većini, i naturili im takozvanu državnu organizaciju i\nratnički smisao. Tako kažu sada. Međutim, mada im mi mnogo ne verujemo, oni nam u\nXVII. veku preko Pavla Vitezovića rekoše, da su Srbi još oko Hrista i pre njega naselili\nzemlje, u kojima su Hrvati našli utočište, te da se Srbi još u to doba pojavljuju kao\nsamostalna državna organizacija koja, dakle, od došljačkih Hrvata nije morala ništa\npozajmljivati, a najmanje organizatorske i vojničke vrline, pošto se za njih ni devet\nvekova posle toga nije ništa znalo.\nA o nekakvim ratnim veštinama ili organizatorskom smislu ne može kod Hrvata biti ni govora – ne samo od doseljenja pa do prvo njihove samostalnosti pod Tomislavom 924. godine, nego i docnije.\n„Avari i Slaveni, poplaviše Dalmaciju, Meziju, Ilirik i Trakiju sve do Carigrada"\n(„Hrvatski List“ od 14. aprila 1939.).\nHrvatski se povjesničar, doduše, stidi da umesto Slavena spomene Srbe, iako se za vreme cara Heraklija, kada se ovo događalo, za druge Slavene u ovom delu sveta nije znalo osim za Srbe. Po hrvatskoj istorijskoj priči, Heraklije (610. - 641.) je nalazeći se na rubu propasti usled navale Persijanaca sa istoka I Srbo-Avara sa zapada pronašao negde, Bog bi znao gde, pleme Hrvata kao „najbolje organizovano slavensko pleme", koje se suprotstavilo srpskoj snazi i spasilo Heraklijevo carstvo.\nA što je još zamršenije, Heraklije ih poziva negde na jugoistog Balkanskog\npoluostrva! Izgleda da „braći“ Hrvatima nije bilo dosta, što su nam toliko zla naneli od\nsvoga dolaska, već bi želili da nam makar u mašti priređuju iznenađenja i onda kada za\nnjih niko, pa ni oni sami nisu ništa znali. Uostalom, sve i kada bi to „junačko“ hrvatsko\npleme predstavljalo neku biološku jedinicu u to doba, kako bi i mogli priteći Herakliju u\npomoć, kada je ovaj sa svih strana bio opkoljen – i to, Persijancima sa istoka, a sa zapada, da upotrebimo hrvatski termin, Avaro-Slavenima. Kad su već maštali fabrikujući ovu istorijsku nemogućnost, mogli su izmisliti i transportnu avijaciju pomoću koje su caru Herakliju pritekli u pomoć.\nDa bi ovakva besmislica hrvatskog „sočinjenija“ mogla opstati, morali bi Srbi sada posle tolikih stoleća preko svoje slavom ispisane istorije hrvatskoj povijesnoj fikciji ostaviti koridor, da bi ovi mogli caru Herakliju priteći u pomoć.\nPo hrvatskim izvorima, Srbi su bili ono slavensko starosedelaštvo koje su Hrvati zatekli\nkada su nas svojim dolaskom „usrećili“. Primivši od Srba hrišćanstvo, oni su sve do\nBranislava, koga su tek nedavno krstili u Branimira, pripadali nadležnosti carigradske\npatrijaršije, a tek za njegovog vremena su pripali pod rimsku administrativnu nadležnost,\njer je on smatrao da je to zbog blizine Rima praktičnije. U savremenoj, šovinizmom\ninspirisanoj i pod katoličkom prizmom pisanoj „povijesti“ Hrvata, označen je ovaj\nadministrativni prelaz iz nadležnosti Carigrada rimskoj nadležnosti ništa manje nego kao\ndrugo krštenje Hrvata, mada se zna, da je rascep crkava usledio za blizu dva stoleća\nIz prostog razloga što je notorno da drugo krštenje pretstavlja prekrštavanje\nnekoga ko je većjednom kršten u kojoj od hrišćanskih veroispovesti, hrvatska istorija o\novome drugom krštenju daje oskudnu publikaciju i zadovoljava se samo na spoljašnjem\nsjaju proslava. Poznato je da je Zdeslav doveo Hrvate u vezu sa carigradskom\npatrijaršijom, koja ih je primila u hrišćanstvo.\nBranimir je iz praktičnih razloga zamolio da se administrativno potčine Rimu. To je u novoj hrvatskoj istoriji uzeto kao drugo krštenje Hrvata. Od kako se ovo, takozvano drugo krštenje proslavlja na vidniji način po hrvatskim katoličkim crkvama, počeli su se mnogi katolici interesovati za istorijat ove proslave. Međutim, svećeničke su im prodikaonice radije zasenjivale oči poznatim katoličkim frazama, nego što bi im priznali, da su nekada pripadali istočnopravoslavnoj veri.\nOvu katoličku misteriju objasnio je, međutim, dr. Ferdo Šišiću „Vjesniku hrvatskog\narheološkog društva" za godinu 1914. i celom hrvatskom jezuitskom kleru dobacio ovu\nistinu. Poznato je da se hrvatski knez Branimir, smaknuvši kneza Zdeslava obratio s\nproljeća 879. godine na papu Ivana VIII. u Rim i tako odružio od carigradskog patrijarha, sa kojim je Hrvate doveo u vezu njegov predčasnik Zdeslav. Da se ovakav prelaz od jednog crkvenog poglavara drugome shvaćao u tradiciji kao krštenje, pokazuje naročito, što Konstantin Porftfogent i Zdeslavov korak prikazuje kao tobožnje treće krštenje Hrvata, a kome dakako isto tako kao i o drugom ne može biti ni govora.”\nOtkriće dr. Ferde Šišića, poznatog hrvatskog naučnika, tim je dragocenije što je usledilo u vreme kada mu se ni sa koje strane nije moglo prigovoriti da su ga inspirisali\n„protunarodni režimi iz Beograda", kako je Zagreb za vreme zajedničkog života od 1918. godine uvek požurio da protumači ma kakvu istorijsku publikaciju, koja ne bi bila u skladu sa hrvatskom istorijskom naduvenošću.\nSve do rascepa crkava polovicom XI. stoleća takozvano drugo krštenje Hrvata, odnosno\nadministrativni prelaz iz Carigrada Rimu, nije imalo nikakvog naročitog uticaja na\nmeđusobne odnose Hrvata i Srba. Međutim, rascepom crkava pojavila se pored rasne i\nverska razlika, koja je bila razlogom, da je srpstvo u došljačkim Hrvatima našlo večito\njezuitske protivnike koji su, oslanjajući se na katolicizam svu svoju pažnju usredsredili na to, da pomere svoj prostor na račun srpskog istorijskog i etnografskog tla. Sa svima\nobeležjima slepe upornosti, ovaj je hrvatski napor produžen sve do aprila 1941. godine, i\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE Pon 23 Nov - 21:57\nCijela knjiga može da se pročita na linku:\nNaslov: Re: HRVATI U SVETLU ISTORIJSKE ISTINE


Philips HP8664/00 Aparat za uvijanje kose - Prodaja Styler i prese za kosu cena uvek najpovoljnija uz isporuku u celoj Srbiji. WebShop Kliklak\nKliklak / Nega i lepota / Styler i prese za kosu / Philips HP8664/00 Aparat za uvijanje kose\nPhilips HP8664/00 Aparat za uvijanje kose\nŠifra artikla: 123766\nCENA: 8.825 RSD\n3 podešavanja toplote / 2 podešavanja brzine.\n50mm rotirajuća četka daje volumen i lepršavost.\n30mm četka koja se uvlači za oblikovanje bez mršenja.\nKeramička obloga sa turmalinom povećava sjaj kose.\nČetka se može rotirati u oba smera.\nRegeneracija ionima sprečava statički elektricitet i maksimalno povećava sjaj.


BIZIT 2020: Očekuje se rekordno ulaganje u cloud | PC Press\nBIZIT 2020: Očekuje se rekordno ulaganje u cloud\n20. avgust 2020. 26. oktobar 2020. Filip Majkić\nPreko 233 milijarde dolara je prošle godine potrošeno na javne cloud usluge širom sveta, objavila je analitička kuća IDC u sklopu rezultata najnovijih istraživanja. Na taj način je ustanovljeno da je javni cloud – koji se sastoji od IaaS, PaaS i SaaS segmenata (infrastruktura-kao-servis, platforma-kao-servis i softver-kao-servis) – porastao za više od 26% u odnosu na prethodnu godinu.\nAmazon, Oracle, Microsoft, Salesforce i Google su pet najvećih imena u svetu cloud usluga, i zajedno drže više od trećine tržišta. Ova grupa je porasla za preko 35 procenata na godišnjem nivou. To znači da njihova zastupljenost raste brže od konkurencije, kao i njihov značaj u svetu cloud usluga.\nU kompaniji IDC ističu da cloud više nije niša, te da predstavlja osnovu sve širih digitalnih aktivnosti, kako individualaca, tako i velikih firmi, te da rast cloud računarstva samo raste tokom pandemije. Takođe se navode primeri velikih kompanija koje su period prebacivanja na cloud infrastrukturu skratile sa desetak na svega pet godina, jer žele da što pre transformišu svoje poslovanje.\nJavni cloud sektor se udvostručio za svega tri godine, a kombinovano su IaaS i PaaS uvećani za skoro tri puta. IDC očekuje da se slični trendovi nastave i u doglednoj budućnosti, upravo sa IaaS-om i PaaS-om kao osloncima daljeg rasta. No, SaaS je i dalje najveći pojedinačni segment, pošto je samo tokom prethodne godine zaradio 122 milijarde dolara.\nOva i druge srodne teme biće obrađivane tokom ovogodišnje BIZIT 2020 manifestacije, najznačajnijeg IT biznis skupa na ovim prostorima, koji će se po prvi put održavati uživo i online!\nNovina koju uvodimo ove godine zbog situacije izazvane pandemijom virusa SARS-Cov-2 jeste da će BIZIT biti održan u dva paralelna formata – uživo i online. U Klubu poslanika će uživo prisustvovati onoliko publike koliko dozvole mere zdravstvene bezbednosti. Za online praćenje broj učesnika nije ograničen i za njih će biti organizovan interaktivni video prenos u realnom vremenu. Svi koji budu pratili preko ekrana moći će tokom prezentacija da postavljanju pitanja predavačima kroz chat servise i da učestvuju u nagradnoj igri, isto kao i publika uživo prisutna u Klubu poslanika.\nVrata BIZIT konferencije su otvorena za sve zainteresovane da se pridruže i budu učesnici najznačajnijeg poslovnog događaja u regionu. Vidimo se na BIZIT-u!\nTagovi: bizit 2020, biznis, Cloud, cloud computing, IaaS, it biznis, paas, SaaS\n← Problemi u radu Google-ovih servisa\nŽelite iPhone s Fortnite-om? Platite papreno! →


NSinfo: Veljko Paunović neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu?\nVeljko Paunović neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu?\nNekadašnji selektor U-20 selekcije Srbije rekao je da je potpuno posvećen daljem angažmanu u ekipi Čikago Fajer\nVeljko Paunović, to je sve izvesnije, neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu u Rusiji narednog leta.\nOn je u domaćim medijima pominjan kao prvi "pik" predsednika FSS Slaviše Kokeze, najavljeno je bilo i da će se njih dvojica naći za pregovaračkim stolom, ali to se, kaže Paunović, nije desilo.\n"Nisam se sastao ni razgovarao ni sa kim iz Fudbalskog saveza Srbije. Bio sam u Srbiji da vidim svoju porodicu i zbog skautinga, koji sam obavio u još nekim zemljama", rekao je Veljko Paunović na konferenciji za novinare u Čikagu.\nČovek koji je sa U-20 selekcijom Srbije trijumfovao na Svetskom prvenstvu 2015. godine, podvukao je crtu ispod svoje druge sezone na klupi Čikago Fajera.\nNjegov tim ostvario je treći skor u regularnom delu sezone, a onda izgubio u prvoj rundi plej-ofa i oprostio se od sna o tituli.\n"Rekli smo da želimo da izgradimo program koji će rezultirati osvajanjem titule i zadovoljan sam dosadašnjim napretkom. Sa nestrpljenjem očekujem sledeću godinu, koju vidim kao veliku priliku za sve nas da uradimo još bolji posao. A, tu pre svega mislim na sebe".\nImajući u vidu da je Veljko Paunović potpuno posvećen klupskom angažmanu i da je Dragan Stojković Piksi ranije danas potpisao novi ugovor sa svojim klubom u Kini, čelni ljudi FSS verovatno će morati da se okrenu drugim opcijama...\nNacionalni tim trenutno nalazi na mini-turneji po Dalekom istoku, gde ga predvodi Mladen Krstajić, jedan od pomoćnika doskorašnjeg selektora Slavoljuba Muslina.\n"Orlovi" se u petak u 12.35 po centralnoevropskom vremenu sastaju sa Kinom, a u utorak 14. novembra sa Južnom Korejom.\nizvor: mondo.rs, agencije, foto: ilustracija, fss.rs\n... fudbal, reprzentacija, svetsko prvenstvo