Slavko Jovičić | Ništa od pjevanja himne BiH\n« ЗА ИЗГУБЉЕНЕ СПОРОВЕ 4,5 МИЛИОНА КМ ОДШТЕТЕ\n‘Mutava himna’ dobija reči? SDP POKRENUO INICIJATIVU U PARLAMENTU BIH »\nNišta od pjevanja himne BiH\nAutor sjovicicslavuj | 6 Jul, 2012 | read_nums (536)\nZgrade institucija BiH\nDvije godine rada 11 članova komisije etnomuzikologa, političara, pjesnika, 339 prijedloga i oko 50.000 eura otišlo je niz vjetar nakon što bh. Parlament nije usvojio tekst himne odabran od strane njihove komisije. Ponovo će u četvrtak na dnevni red uspostava nove komisije koja bi trebala raditi isto. Sudeći prema političkim okolnostima - s istim ishodom.\nDvanaest godina se čekalo na tekst himne. Trebalo je dvije godine i destine hiljada eura da se nađe kompromis. Dva autora sastavila su od svojih tekstova jedan - Dušan Šestić, autor instrumentalnog dijela himne, i Benjamin Isović.\nNjihovi prijedlozi, od 339 pristiglih na konkurs, zadovoljli su, prema mišljenju pjesnika, etnomuzikologa i ponajprije političara, sve kriterije. Samim tim i kriterije ne jednog nego tri prosječna bh. građanina i ostale.\nA onda, jednostavno, Parlament je nije usvojio. I opet ispočetka, već od naredne sjednice kada je predloženo formiranje nove komisije za izbor teksta bh. nacionalne pjesme.\nHilmo Neimarlija bio je član prošle komisije i nije baš optimista.\n„Ne sjećam se nekih od procedura u Parlamentarnoj skupštini BiH u koju je javnost bila tako intenzivno uključena i sa takvim zanimanjem, i u koju je bio uključen veći broj građana, autora prijedloga pjesama i koja je tako osjetljivo, mukotrpno vođena u tim teškim usaglašavanjima, i koja je na kraju naprosto ismijana stavom delagata SNSD-a u Domu naroda - da jednostavno ne dolazi u obzir usavajanje teksta himne, usprkos i njihovoj ulozi u cijeloj toj proceduri oko dolaženja do tog teksta. Ako tada to nije moglo da prođe, očigledno okolnosti sad nisu puno povoljnije“ , ocjenjuje Neimarlija.\nFijasko sa tekstom državne himne bio je očekivan. Nije više važno ko je kriv, važno je da se i dalje himna može zviždati, mumljati ili šta god - samo ne pjevati.\nApetite svih zaista je bilo teško zadovoljiti. Iako je na kraju digao svoju ruku za kao član komisije, Slavko Jovičić, iz SNSD-a, mnogo prije toga iznio je, ispostaviće se, po BiH poraznu istinu:\n„Nije moguće naći bilo kakvu temu koja bi odgovarala Srbima, Bošnjacima, Hrvatima. Jer, recimo, da uzmemo samo jednu temu, da pjevamo o travi – trava je zelena. Srbi bi se odmah usprotivili - kao trava je zelena zato što je to dominantna bošnjačka boja.“\nAutorska prava na ovu himnu, koju je iz protesta otpjevao direktor EFM radija Zoran Ćatić, polaže tvorac Dejtona, sada već pokojni Richard Holbrooke. Sastavljena je od dijelova bh. ustava, oboljelog od diskriminacije, kako je dijagnosticirao Evropski sud za ljudska prava. Kako u takvoj zemlji zadovoljiti sve?\n„Kakva god da se himna napravi, pa i ova Šestićeva, pa i kakav god tekst, nama neće odgovarati na ovaj ili onaj način, zbog ovoga ili onoga. Ali suština priče jeste da mi trebamo napraviti himnu koja će odgovarati našoj djeci. A kakvu god da napravimo, našoj djeci će biti potpuno svejedno. Ko je nas pitao za Hej Slaveni, je li nam se sviđa. Upakovana nam je, data nam je i mi smo ustajali na nju, ježili se na nju, nismo nikada razmišljali šta ona ustvari govori, da li misli ovo ili ono, odnosi li se na sve narode tadašnje Jugoslavije ili ne. Na taj način će razmišljati i naša djeca, samo što se mi trenutno bavimo glupostima.“\nNovu inicijativu je pokrenula poslanica Socijaldemokratske partije BiH Nermina Ćemalović. I vjeruje da je moguće:\n„Da ćemo mi, akobogda, zaista dobiti taj tekst himne i da neće niko u Parlamentu imati protiv da je dobijemo. I čak se nadam da će to biti većinom nego jednoglasno.“\nMario Knezović , frontmen Zooster-a, smatra kako tekst neće biti važan sve dok ga svi ne budu osjećali. Inače, biće samo prazna ljuštura kao i drugi bh. simboli:\n„Naš problem je što mi nemamo sadržaj. Mi bismo onda došli i do teksta, ali mi nemamo sadržaj. Imamo formu, imamo zastavu koju nam je ne znam ni ko osmislio. To nije ni zastava koja je sadržajna, koju smo mi donijeli. Šta znači zastava samo po sebi ako iza nje ne stoji neki sadržaj?“\nRazočarani su i umjetnici koji su umalo pa postali ponosni autori teksta bh. himne. Benjamin Isović pobijedio je na konkursu, a njegov tekst kasnije rasparčan. Komentara nema. Bez komentara i teksta o svoj farsi oko himne je i koautor Dušan Šestić.\n„Kad ne bih nas poznavao, skoro bih bio razočaran. Naša posla. Čekaćemo bolja vremena. Više vjerujem u to“ , kaže Šestić.\nPa do nekog novog konkursa, komisije i glasanja.\nNAPOMENA: Kao što sam prethodnih dana i najavio to se na sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja je održana 05.07. 2012. god. i desilo. Mi, srpski poslanici i definitivno smo stavili tačku na obnavljanje inicijative o ponavljanju procedure da se ponovo radi Sizifov i beskoristan posao. Odbacili smo prijedlog da se ova tačka uopšte i nadje na dnevnom redu na sljedećoj sjednici parlamenta BiH.\nThis entry was posted on 06 Jul, 2012 00:19 and file under POLITIKA . You can follow any responses to this entry through the RSS2.0 feed. You can leave a Response, or Trekbekovi from your own site.


Novih 312 slučajeva zaraženih korona virusom - preminule 3 osobe u poslednja 24 časa\nNovih 312 slučajeva zaraženih korona virusom – preminule 3 osobe u poslednja 24 časa\nU Republici Srbiji u poslednja 24 časa na virus korona testirano je 3111 osoba, a od toga je 312 osoba bilo pozitivno.\nUkupan broj zaraženih na dan 20. april je 6630. U poslednja 24 časa preminule su 3 osobe, 2 muškarca i 1 žena, pa je ukupan broj preminulih od početka epidemije 125, 83 muškarca i 42 žene. Prosečna starost preminulih je 64,63 godine, a procenat smrtnosti sada je malo niži u odnosu na prethodne dane 1,89%.\nHospitalizovano je 3703 osobe, 108 je na respiratorima. 870 do sada je izlečeno. Ukupno je testirano 41812 osoba.\nUblažavanje određenih restriktivnih mera\nPočevši od 21. aprila biće dozvoljeno kretanje osobama starijim od 65 godina i to utorkom, petkom i nedeljom u periodu od 18h do 01h i to u trajanju od pola sata i na distanci ne većoj od 600 metara od mesta stanovanja. Rad je dozvoljen delatnostima koje ne podrazumevaju blizak kontakt kao što su: automehaničarske radnje, vulkanizerske radnje, obućarske radnje, hemijske čistionice, auto škole, trgovine na malo, knjižare, krojačke radnje, prodavnice građevinskog materijala, tehničke robe, bicikala… ali uz strogo poštovanje mera zaštite i prevencije. Poslodavci su u obavezi da radnicima obezbede zaštitna i dezinfekciona sredstva.\nSa radom će početi i zelene pijace takođe uz poštovanje svih mera o distanciranju. Delatnosti kojima za sada nije dozvoljen rad su frizerski saloni, kozmetički saloni, teretane, fitnes centri, odnosno sve delatnosti koje podrazumevaju bliske kontakte. Takođe rad nije dozvoljen ni ustanovama i objektima koji podrazumevaju okupljanje većeg broja ljudi.\nTagovi korona viruspandemijaVesti Zrenjaninzarazazrenjanin\nNastavljen pad broja obolelih u Vojvodini\nMesto sa savršenim poklonima nakon kratke pauze ponovo otvara svoja vrata


Oni su rekli i da Agencija za elektronske medije treba da saopšti da li postoji nedozvoljeni uticaj medija iz okruženja na opredjeljenje građana i građanki Nikšića\n9836 pregleda\t23 reakcija\t24 komentar(a)\nNikšić (ilustracija), Foto: Svetlana Mandić\nMinistarstvo vanjskih poslova (MVP) treba da nam kaže da li je na djelu nedozvoljeno miješanje zemalja iz regiona u izborni proces u Nikšiću, saopšteno je danas iz Centra za demokratsku tranziciju (CDT).\n"Da li je ponašanje državnih i partijskih zvaničnika iz inostranstva protivno diplomatskim konvencijama i dobrim običajima?", pitaju iz CDT.\nIz te nevladine organizacije (NVO) je saopšteno da su pokrenuli kampanju “Glasaj slobodno” usmjerenu ka građankama i građanima Nikšića, kako bi promovisali neprikosnoveno pravo na slobodan politički izbor.\n"Cilj kampanje je da građane/ke podsjeti na njihovo pravo da glasaju po svom ubjeđenju te da niko nema pravo da nedozvoljenim sredstvima utiče na njihov izbor", navodi se u saopštenju CDT koje potpisuje Dragan Koprivica, izvršni direktor CDT.\nIz CDT su poručili da finansiranje izbornih kampanja iz inostranstva, ciljane medijske i dezinformativne kampanje i direktno uključivanje drugih država i njihovih zvaničnika u izbornu kampanju narušavaju demokratski legitimitet izbora.\nOni su rekli i da Agencija za elektronske medije treba da saopšti da li postoji nedozvoljeni uticaj medija iz okruženja na opredjeljenje građana i građanki Nikšića.\n"Da li postoje zakonski mehanizmi da se protiv te pojave djeluje?", pitaju iz CDT.\nIz te NVO su kazali da ćutanje državnih organa znači odobravanje.\n"Ćutanje znači da se u Nikšiću ne dešava ništa posebno niti neuobičajeno, pa ni nezakonito", piše u saopštenjU CDT.\nOni su naveli i da je na sajtu CDT-a (https://www.izbori.cdtmn.org/) postavljena aplikacija pomoću koje građani/ke mogu poslati prijave u slučaju da su im ugrožena vitalna prava u toku izbornog procesa ili ako su primijetili zloupotrebe u izborne svrhe.\n"Nikšićanke i Nikšićani, glasajte slobodno", zaključuje se u saopštenju CDT.\nMinistarstvo vanjskih poslovaMVPNikšićIzbori u NikšićuLokalni izbori u Nikšiću 2021Lokalni izbori u NikšićuCDTCentar za demokratsku tranzicijuGlasaj slobodnoCDT Glasaj slobodnoAgencija za elektronske medije\n01.12. 08:00 h\t54940\n01.12. 19:27 h\t47300\n01.12. 16:11 h\t47227\n01.12. 11:10 h\t46222\n01.12. 18:03 h\t45270


Izvor: Mondo, 13.Jun.2018, 13:16\nSudija Akaj ponovo je, u ime Mehanizma, izdao medjunarodni nalog za hapšenje Jojića i >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << Radete. Istovremeno, povučen je nalog za hapšenje koji je za njima izdao Tribunal.\nRadio 021: Hag odlučio: Jojiću i Radeti će se suditi u Srbiji


VRŠAC • Dec 2019. • Godina VI\nFrancuski buldog muzjak I stene\nKrediti / Projektno finansiranje\nNa prodaju stenci srednjeazijskog ovcara\nKapsule Gorke Dinje\nNudimo Vam veliki broj firmi, različitih delatnosti, profila i struktura.…\nNudimo usluge prevoza putnika klimatizovanim komfornim vozilima kapaciteta 8+1 na…\nBavim se uvozom i distribucijom polovnog nameštaja, bele tehnike, muzičkih…\nKonsultantska kuća CONSULTING SOLUTIONS angažuje profesionalni tim ljudi specijalizovane za…\nKad započinjete sopstveni biznis, nameće se mnogo pitanja I problema…\nVaša preduzetnička radnja je u blokadi ili ima finansijskih problema?!…\nUkoliko su problemi Vaše firme finansijske prirode ili se firma…\nBRZI KREDIiTI, POZAJMIiCE\nKontaktirajte nas za više informacija o ponudi krediita i riješit…\n"Banja Vrujci smestaj internet portal je tu ukoliko vam je…\nNudimo izradu radne boravne vize za EU\n"Nudimo izradu radne boravne vize za EU na 1 godinu.…\nNaša kompanija se već više od 10 godina bavi digitalnim…\nVršimo preuzimanje svih vrsta firmi bez obzira na pravnu formu\nIzrada Web pezentacija i marketing


ISIL ponovno jača na nekim mjestima: SAD tvrde kako su zabrinuti, a od ponovnog uzdizanja terorista u Siriji i Iraku strahuje i Kina | advance.hr vijesti\n21. Kolovoz 2019. | 17:18


Beograd: 27 zaraženih virusom Zapadnog Nila : Nadlanu.com\nBeograd: 27 zaraženih virusom Zapadnog Nila\nObjavljeno 6. avg 2013. / 13:42:18\nDelić je rekao da većina bolesnika koji se nalaze na Klinici ima infekciju centralnog nervnog sitema, kao i da je klinički tok bolesti kod ove infekcije dosta nepredvidiv, te je u startu teško govoriti o prognozi.\n"Značajan broj bolesnika preleži ovu infekciju bez simptoma, oko 80 odsto inficiranih, a oko 20 odsto bolesnika imaju kliničke znake bolesti, povišenu temperaturu, povraćanje, osip, uvećane limfne žlezde", rekao je Delić.\nPrema njegovim rečima, bitna karakteristika te infekcije je sezonski karakter javljanja bolesti, tako da lekari tokom jula, avgusta, septembra i početkom oktobra očekuju zarazu.\n"Značajan broj bolesnika je već otpušten kućama i oni će dolaziti na kontrole", rekao je Delić.\nVAŽAN JE SVAKI SAT SPAVANJA: Nedostatak sna može da poveća…\nISKUSTVA LEKARA U SRBIJI: I vakcinisani mogu da dobiju…\nNOVO ISTRAŽIVANJE DOKAZALO: Dugotrajne posledice…\nOn je dodao da se najteže forme bolesti - infekcija centralnog nervnog sistema, moždanica, kičmene moždine retko sreću, i da od 250 inficiranih jedan bolesnik ima neuroinvazivnu formu. Obično se zaraze starije osobe, hronični bolesnici, što otežava njihovo lečenje i izlečenje.\nDelić kaže i da su u Srbiji stvoreni svi preduslovi za ovu infekciju, te da nije nužno da se građani zaraze u inostranstvu.\n"U našoj zemlji stvoreni su svi preduslovi za ovu infekciju, Srbija ima migratorne ptice koje su primarni rezervoar za ovaj virus, vodene površine i komarce koji tu infenkciju prenose, i stanovnistvo koje nema otpornost protiv ove infekcije", dodao je Delić.\nLekari savetuju upotrebu repelenata, nošenje komotne odeće, upotrebu zaštitne mreže na prozorima, izbegavanje područja sa velikim brojem insekata.\nvirus Zapadnog Nilazaraza


- Ono što smo primijetili u našim analizama jeste da godinama, a posebno u periodu od 2016. do 2018., bilježimo enorman pad uvoznih cijena piva, a u isto vrijeme uslovi na tržištu ne artikulišu takvu situaciju da može doći do smanjenja cijene uvoznog piva. Analiza je rađena u saradnji sa revizorskom kućom Revicon kako bismo detaljno 'pročešljali' sve zakonske i podzakonske akte i nadležnim institucijama dali smjernice – kazala je Lalović.\n-U vanjskotrgovinskom prometu, nažalost, industrija piva u BiH ne bilježi velike rezultate jer godinama unazad pokrivenost nam iznosi oko 2,6 posto, a u isto vrijeme kapaciteti u pivarskoj industriji su ispod prosjeka što se tiče iskorištenosti - navela je Lalović uoči okruglog stola u VTKBiH koji je bio prilika za dijalog između predstavnika pivarske industrije u BiH i nadležnih institucija.\n- Bh. pivari upošljavaju više od hiljadu ljudi i redovno izmirujemo sve obaveze prema radnicima i državi. Prekomjerni uvoz piva u BiH je prisutan 70 posto. Cijena po jedinici hektolitra pada na 50 KM, dok u nekim evropskim zemljama je ta cijena oko 200 KM. Nepojmljivo je da iz godine u godinu padaju cijene po jedinici hektolitra, tu mislim na uvoz piva iz Srbije i Hrvatske, dok znamo da su određeni troškovi koji utiču na samu cijenu koštanja enormno porasli. Druga stvar koju ističemo je da se pri uvozu piva u BiH ne vrše dovoljne kontrole, tako da neki proizvodi ulaze na bh. tržište bez laboratorijskih analiza i kao takvi se stavljaju na tržište BiH. Treće je da se na spomenutim etiketama ne nalaze tačni uvoznici piva unutar BiH, da bi znali ko je uvoznik i ko je odgovoran za taj proizvod – izjavio je Salihović.\n-Ono što je vidljivo svake godine jeste agresivan pristup uvoznika na našem prostoru, a mi imamo ogromne barijere kad je u pitanju izvoz piva. Mi tražimo reciprocitet i da se primjenjuju zaštitne mjere kad su u pitanju domaći proizvodi - kazao je Salihović.


četvrtak, 20 avgust 2020 00:08\nJavno komunalno preduzeće Prostor Sombor: Nastavljeni radovi na održavanju trotoara\n* Na delu ulice Venac vojvode Živojina Mišića, privedeni su kraju radovi na održavanju trotoara\nOni se izvode prema Planu radova za 2020 .godinu. Osim novo asfaltiranog trotoara, rešen je i problem odvodnje atmosferske vode. Sve radove izvodi komapnija „Vojput“ doo iz Subotice, dok poslove stručno-tehničkog nadzora vrši Upravljač puta JKP „Prostor“ Sombor.\nO napredovanju novih poslova na široj infrastrukturi grada Sombor pogledajte i u galeriji slika ispod teksta.\nutorak, 23 jun 2020 23:12\nBlok 82 u Selenči u Somboru priključen na obilaznicu\n* Nakon dobijanja potrebnih dozvola i saglasnosti upravljača državnog puta, preduzeće „Boja“ DOO iz Sombora realizovalo je horizontalno obeležavanje saobraćajne signalizacije, dok je preduzeće „Signal“ DOO iz Sombora postavilo vertikalnu saobraćajnu signalizaciju, a sve po nalogu upravljača puta JKP „Prostor“ Sombor\nReč je o saobraćajnicama u okviru bloka 82 u Somboru i obilaznici.\nOvim su stečeni uslovi za otvaranje, odnosno priključenje saobraćajnica na državni put-obilaznicu.\nnedelja, 24 maj 2020 21:53\n* JKP “PROSTOR” Sombor kao preduzeće koje obavlja poslove stručno - tehničkog nadzora i kao Upravljač puta, sa izvođačem radova “Vojput” doo iz Subotice, započeo je planirane radove na uređenju sportskog terena koji se nalazi kod ambulante u Gogama\nNa osnovu zahteva gradske mesne zajednice Crvenka, a pre svega stanovnika Goga, obavljeni su radovi na sanaciji pukotina u postojećem asfaltu, nakon čega se pristupilo presvlačenju terena novim slojem asfaltne mase. Pored terena biće urađena i prilazna staza ka ambulanti.\nčetvrtak, 14 maj 2020 23:25\nJKP PROSTOR Sombor: Sanacija udarnih rupa na industrijskom putu\n* Radnici “Jugokop-Podrinje” doo, započeli su prioritetne radove na sanaciji odnosno krpljenju udarnih rupa na kolovozu, uz pomoć specijalnog kamiona-mašine za sanaciju udarnih rupa\nTrenutno se saniraju udarne rupe na industrijskom putu, nakon čega se prelazi na sanaciju udarnih rupa kako u gradu tako i u naseljenim mestima.\nApsolutni prioritet je dat na sanaciju udarnih rupa. Javno komunalno preduzeće “PROSTOR” Sombor realizuje stručno tehnički nadzor nad izvođenjem predmetnih radova, u ulozi upravljača puta.


Slažete li se? "Prosvjetari bi trebali imati neto plaće od 10.000 kuna" - Podravski\nSlažete li se? “Prosvjetari bi trebali imati neto plaće od 10.000 kuna”


Fondacija Crni labud, Narodni heroj Senad Mehdin Hodžić | Zivinice.ba\nPočetna » Događaji » Fondacija Crni labud, Narodni heroj Senad Mehdin Hodžić\tŠefik Gadžo21.05.2017 20:25\nFondacija Crni labud, Narodni heroj Senad Mehdin Hodžić\nFondacija “Crni Labud, Narodni heroj Senad-Mehdin Hodžić”, organizator i ekskluzivni nosilac prava na obilježavanja godišnjica pogibije Senada-Mehdina Hodžića, kao i zaštitnik lika, djela i imena Heroja oslobodilačko-odbrambenog rata, Zlatnog Ljiljana i posthumnog Brigadnog Generala Armije BiH.\nPorodica Hodžić, majka i sestra, Fondacija Crni Labud, Senad Mehdin Hodžić su 10.05.2017. i 11.05.2017. godine dostojanstveno obilježili 25. godišnjicu pogibije Narodnog Heroja Senada – Mehdina Hodžića, Crnog Labuda.\nManifestacija se tradicionalno obilježila 10. maja na Slanoj Banji Tuzla uz polaganje cvijeća, čas historije i odavanje počasti Senadu–Mehdinu Hodžiću, Crnom Labudu, i svim herojima oslobodilačko-odbrambenog rata.\nPoštovaoci lika i djela: porodica Hodžić, Fondacija Crni Labud, učenici srednje „Gradjevinsko geodetske škole Tuzla“ sa profesoricom Jasminkom Ibrulj Dropić.\nNa mezarju “Hemlijaši”, Memići, općina Kalesija, gdje je ukopan Senad-Mehdin Hodžić organizovana je centralna ceremonija obilježavanja 25. godišnjice na kulturan i vjerski način. Manifestaciju obilježavanja godišnjice svojim prisustvom su uveličali porodica, prijatelji, rodbina i mnogobrojni građani Hemlijaša i Memića.\n11.maja 2017.godine, na Spomeniku poginulim borcima i šehidima u Mjesnoj zajednici Šićki Brod, Tuzla, uz polaganje cvijeća i odavanja počasti je obilježen datum 25. godišnjice. Svojim prisustvom mnogobrojne komšije, sugrađani i prijatelji su odali počast svim poginulim borcima Mjesne zajednice Šićki Brod.\nPorodica Hodžić kao žaštitnik imena Narodnog Heroja Senada-Mehdina Hodžića se ograđuje od bilo kojeg drugog oblika obilježavanja godišnjica i upotrebe imena Senada-Mehdina Hodžića.


Naša borba za Kosovo i Metohiju | OSMTH - Vitezovi Templari Srbije\nRed Vitezova Templara Srbije donosi Deklaraciju o potrebi zaštite hrišćanske baštine na teritoriji srpske južne pokrajine. Tom prilikom visoki oficiri našeg reda su bili saglasni oko aktivnosti kako međunarodnom Redu predstaviti probleme našeg naroda na teritoriji Kosova i Metohije.\nDEKLARACIJA O POTREBI ZAŠTITE HRIŠĆANSKE KULTURNE BAŠTINE NA KOSOVU I METOHIJI I HRIŠĆANSKIH STRADALNIKA U SVETU\nAktuelni međunarodni izazovi i versko-konfesionalni sukobi su još jednom kao i nebrojeno puta u istoriji do sada pred Red Vitezova Templara (OSMTH) kao glavni zadatak njihovog misionarskog rada postavili potrebu zaštite Hrišćanstva u Svetu. Kroz zapretenu mrežu medijske manipulativnosti ipak se sve jasnije promalja činjenica velike ugroženosti Hrišćana u mnogim regionima sveta. Velike hrišćanske zajednice u Africi, na Bliskom istoku, Aziji, ali na žalost i u Evropi danas, osobito na prostoru Kosova i Metohije, predstavljaju jednu od najugroženijih religijskih skupina.\nOsporena su im osnovna ljudska i verska prava, ruše im se i pale bogomolje, proteruju ili čak ubijaju sveštenici i monasi, zatiru hrišćanska teritorijalna obeležja o postojanju a čitave porodice su prinuđene da zbog verskog terora napuštaju svoja vekovna staništa. Iako su ovim talasom nasilja pogođene na stotine hiljada hrišćana zvanične međunarodne, međuvladine i nevladine organizacije još uvek nedovoljno transparentno ukazuju na dubinu i razmere njihovog stradanja a kamo li da preduzimaju efikasne mere njihove zaštite. U takvom kontekstu javila se snažna potreba da upravo Templarski red, na sebe preuzme važnu ulogu pokretača sveobuhvatnih mera za sprečavanje daljeg versko-političkog nasilja i bolje zaštite hrišćanskih stradalnika. Takvom aktivnošću će na najbolji način biti potvrđena vekovna misija našeg reda te dokazana potreba i svrha njegovog modernog postojanja.\nKonkretan primer radikalnog ugrožavanja hrišćanske baštitne danas u Evropi jeste teritorija južne srpske pokrajine Kosova i Metohije. Na tom prostoru se nažalost i dalje dešavaju procesi devastacije ukupne versko-kulturne baštine, kulturno – istorijskih spomenika a naročito hrišćanskih svetinja (manastira, crkava, grobalja, spomenika i dr.). Prisutan je takođe i sve radikalniji pokušaj otimanja i promene etničkog i versko-konfesionalnog identiteta te baštine i nasleđa. Ovi procesi su izuzetno opasni jer se radi o prostoru koji je zavetna zemlja srpskog pravoslavnohrišćanskog naroda, arhetipski kodiran u istorijskoj i nacionalnoj svesti Srba, koji je vekovima bio riznica hrišćanske duhovnosti i umetnosti, ali i prva predstraža i odbrana Evrope od nadirućeg Islama. Zbog svega navedenog, neophodno je reaktuelizovati inicijativu Velikog Priorata Vitezova Templara Srbije iz 2011 godine da se pred zvaničnicima i uglednicima UNESKO-a pokrene postupak trajne zaštite hrišćanskih svetinja kao ukupne svetske kulturene baštine koja se mora staviti pod njegov protektorat i sačuvati za naredna pokolenja.\nRadi boljeg sagledavanja trenutnog stanja ugroženosti tih svetinja, kao i radi potrebe ponovnog duhovnog hodočašća na izvorišta hrišćanske kulture i religioznosti, predlažemo da se sledeće godine organizuje hodočasničko putovanja na Kosovo i Metohiju međunarodnih predstavnika našeg reda. Taj poklonički put bi pokazao ne samo našu iskrenu spremnost da učinimo čin velike metanije pred zadivljujućim svetinjama i svetiteljima hrišćanstva na KiM , već i odlučnost da se ta viševekovna hrišćanska sakralna i kulturna dobra adekvatno zaštite i da ostanu kao trajni belezi veličine i raskoši hrišćanske kulture na Zapadnom Balkanu. Mi Vitezovi Templari Srbije osećamo posebnu obavezu da u sklopu ukupne viteške misije i poslanja koja podrazumeva revitalizaciju i oplemenjivanje bazičnih hrišćanskih vrednosti i simbola u našem društvu, posebno istaknemo važnost protektivne funkcije našeg reda u potrebi zaštite Hrišćana i podizanja svesti o jačanju hrišćanske solidarnosti danas u svetu jer je na žalost Hrišćanstvo kao složeni i nezamenjivi deo naših kulturno – moralnih kodova postojanja, sve više izloženo korozivnim silama relativizacije i devastacije.\nU Beogradu: 7.7.2014. godine\nDragutin Zagorac, GCTJ\nVeliki Prior III\nNakon Deklaracije Vitezova Templara Srbije, tokom prve polovine 2015. godine usledilo je aktivno lobiranje u međunarodom redu. Kruna takvih aktivnosti našeg Reda oličena je u Rezoluciji 12/2015 međunarodnog Reda.\nRESOLUTION REGARDING EXTRAORDINARY ISSUES – CHALLENGING BOTH OUR ORDER AND THE WORLD IN 2015\nWHEREAS, the first of these challenges involves the assault upon the cultural and religious herit- age of many of the great religions of the world, and in particular of the Christian Faith; and\nWHEREAS, what was believed in 2001 to be an isolated attack by the Taliban on the Bud- dhist sculptures of the Buddhas of Bamiyan has widened into a fierce assault against the her- itage of many faiths; and\nWHEREAS, these attacks have continued unabated with ever growing intensity by Islamist extremists, examples of which are Christian cultural heritage sites in Kosovo and Methohja, followed by an “ISIS”/DAESH campaign to exterminate the Christian presence in all parts of Iraq and Syria under their control, including churches in Mosul and the Christian church of the Virgin Mary in Syria; and\nWHEREAS, DAESH, in their uncivilized rage, further focused on Muslim historic and cul- tural sites, including the Muslim Sufi sites such as the destruction of the tombs of the Sufi Saints in the Aleppo countryside; and carried out the unspeakable and barbaric acts of pil- laging for profit, or otherwise demolishing, one of the most historic collections of cultural and religious artifacts in Syria and the murder of the Syrian Antiquities Director Khaled al- Asaad; and\nWHEREAS, a second threat to the very existence of Christianity has been defined by Pope Francis of the Roman Catholic Church, during a recent speech in August to a large assemblage in South America, when he said: “Today we are dismayed to see how, in the Middle East and elsewhere in the world, many of our brothers and sisters are persecuted, tortured and killed for their faith in Je- sus”… He continued, “In this third world war, waged piece-meal, which we are now experiencing; a form of genocide is taking place”; and\nWHEREAS, this most barbaric act – genocide – has occurred throughout history, on every continent and against many peoples; and\nWHEREAS, the Grand Magistral Council of OSMTH firmly believes that, if this “third world war” is beginning and Christian peoples with their belief are at risk of extermination, we must raise our voices in immediate opposition to this potential tragedy and again, through international forums and the faithful of all religions of the world, call on humanity to confront and stop such a horrible action; and\nWHEREAS, the Protestant Regional Churches in Germany, our host country for this meet- ing, remind us of Psalm 36:7 which states: “How precious is your steadfast love, O God! All people may take refuge in the shadow of your wings!”; and\nWHEREAS, to that end we join with the other Sons of Abraham and their leadership, such as the King of Jordan, in seeking to develop a structure that will allow all displaced Chris- tians and others, who desire to return to their historic homes in the Middle East, a future op- portunity to do so with dignity and\n1. All OSMTH representatives at the United Nations and other international forums be in- formed of this policy statement of the Grand Magistral Council; and\n2. The Officeholders of OSMTH are instructed to immediately begin working, in the interests of peacebuilding, with Governments, Christian Churches, other faith organizations and NGOs for the implementation of such advocacy and humanitarian relief and for the development of a “Return Home” policy for Middle Eastern Christians.\nChevalier Dr Marcel de Picciotto\nChevalier Dale Starkes\nViteška borba na svim poljima je obeležila 2016. godinu. Veliki broj međunarodnih susreta, lobiranja u međunarodnim organizacijama je obeležio tu godinu. Razgovori komiteta za međunarodnu saradnju Vitezova Templara Srbije sa značajnim predstavnicima država dao je dodatni kredibilitet našem Redu.\nTakođe, pored rada u međunarodnim okvirima, prikupljanje građe za novi broj revije “Templar” je uzelo maha. Sada je Međunarodni Red svojom rezolucijom bio iza Velikog Priorata Srbije. Tim za Multimediju uz saradnju sa istaknutim organizacijama, društvima i pojedincima pažljivo je prikupljalo građu za novi broj revije.\nTokom našeg rada Red Vitezova Templara Srbije je blagovremeno obaveštavao relevantne državne organe.\nSublimirajući razne aktivnosti na polju zaštite kulturnog nasleđa hrišćana na Kosovu i Metohiji, Red Vitezova Templara Srbije objavio je posebno izdanje Revije “Templar”.\nOd momenta kada je Red Vitezova Templara Srbije u julu mesecu promovisao specijalno izdanje revije “Templar” na engleskom jeziku, posvećeno uništavanju kulturne baštine na Kosovu i Metohiji, od dolaska mirovne misije pa do danas, revija je upućena na oko 60000 adresa. Ovo je nas pokusaj da proširimo istinu uz pomoć naših kanala u svetu, i na taj način da ukažemo na značaj ove teme za naš narod. Revija je samo logičan sled svih aktivnosti koje kao Red preduzimamo u proteklih 10ak godina, a tiče se naše kulturne baštine i našeg življa na Kosovu i Metohiji.\nVeliki Priorat Srbije je u oktobru bio organizator Velikog Magistralnog Veća OSMTH, gde je Beograd na 10 dana bio centar Templarskog sveta. Tom prilikom je izabrano novo rukovodstvo međunarodnog Reda. Ovo je bila odlična prilika da Veliki Priorat Srbije pojača aktivnosti u međunarodnom Redu kada je u pitanju Kosovo i Metohija. Novo rukovodstvo je detaljno upoznato sa trenutnom situacijom i saglasilo se sa Velikim Prioratom Srbije o zajedničkim budućim akcijama.


Svetski dan dece obolele od raka obeležen kod Delijske česme - Kolporter : Kolporter\n> Svetski dan dece obolele od raka obeležen kod Delijske česme\nSvetski dan dece obolele od raka obeležen kod Delijske česme\nSvetski dan dece obolele od raka, 15. februar, obeležen je danas pod sloganom “I ja se borim” u srcu prestonice kod Delijske česme u Knez Mihailovoj, gde se su okupili roditelji sa decom, ali i brojni sugrađani svih generacija. Cilj ovogodišnje humanitarne akcije je prikupljanje sredstva za novu roditeljsku kuću u Beogradu, a kao i svake godine organizator je Nacionalno udruženje roditelja dece obolele od raka – NURDOR\nNa današnji dan tradicionalno se organizuju humanitarni skupovi na centralnim trgovima, ulicama i šetalištima u više od 30 gradova širom Srbije sa zajedničkom borbom da se na sve načine pomogne deci koja se leče od raka. NURDOR zajedno sa svim roditeljima, prijateljima i volonterima kroz kampanju podstiče kako pojedince, tako i kompanije na aktivno učešće u projektima koji zajednički olakšavaju hrabrim mališanima i njihovim roditeljima proces lečenja.\n– Prikupljamo sredstva za novu roditeljsku kuću. Na teritoriji Beograda trenutno ih imamo tri, međutim malo je. Potrebno je više, jer Beograd je ipak glavni grad i centar gde dolaze svi. Prošle godine skupljali smo sredstva za bolnicu u Nišu, koju smo završili. Sa ponosom mogu da kažem da su novo krilo Klinike za dečje interne bolesti hemato-onkološkog odeljenja izgradili građani Srbije svojim donacijama – objasnila je Zorica Manojlović, organizator NURDOR-a.\nNa platou kod Delijske česme u Knez Mihailovoj, postavljeno je nekoliko štandova na kojima su bili izložene šolje, liciderska srca, torbe, baloni… Centralna manifestacija sa muzičkim programom počela je tačno u 12 sati, kada su nastupili “Horoslavci”, “Kolibri”, Vlada i “Bajka”, Saška Janks, kao i mnoštvo umetnika iz sveta glume, koji su na ovaj način pružili podršku deci koja su se izborila, ali i onima koja se i dalje bore protiv opake bolesti.\n– Postavili smo tri štanda, na kojima je izloženo nekoliko stvari od šolja do balona sa natpisom “I ja se borim”, koji mogu da se kupe, i oni koji žele da na taj način pomognu. Svake godine, imamo podršku od poznatih ličnosti. Oni su prepoznali da radimo dobre stvari, naši rezultati su vidljivi, a to je najvažnije kada se bavite humanitarnim radom, jer uvek postoji neka sumnja – istakla je za “Blic” Zorica Manojlović.\nSvi mališani koji se izleče, imaju mogućnost da borave u nekim od kampova koje organizuje NURDOR. Pored toga, ova organizacija trenutno se zalaže i za promenu zakona o bolovanju roditelja.\n– Imamo više od hiljadu organizacionih kampova za rehabilitaciju dece koja su se izlečila. Postoji letnji, zimski kamp, ali takođe i internacionalni kamp u Toskani i Hrvatskoj. Trudimo se i da promenimo neke zakonske procedure. Nadamo se da će se promeniti zakon o bolovanju roditelja, i da oni imaju pravo na odsustvo sa posla onoliko koliko traje izlečenje njihovog deteta, kao i da dobiju 100 odsto nadoknade – objašnjava Manojlovićeva.\nZbog nestašice helijuma u gradu, kako smo uspeli da saznamo, izostalo je tradicionalno puštanje balona u tradicionalnih 13 sati.\nJubilej – 15 godina od postojanja NURDORA-a\nOve godine NURDOR obeležava 15 godina postojanja. Kroz ovo udruženje prošlo je više od 1.500 porodica kojima je pružena podrška u lečenju i nakon njega. Organizatori iz NURDORA pozivaju sve ljude koji žele da pomognu deci sa malignim oboljenjima da pošalju sms poruku na broj telefona 1150, ili na neki drugi način o kojem se mogu informisati putem njihovog sajta.\nIzbor: Blic.rs Foto: M. P. / RAS Srbija


14.05.2016. Kategorije: Psihologija Ostavi komentar\nJesen sa svojim ladnijim danima i sivilom često kod ljudi budi melanholiju i loše raspoloženje. Kada nema sunca i prevladavaju tmurni dani nekako nam se i duša smrkne te nam sve izgleda ružno, bezveze i … [više]\nTagovi: biti srećan, bolji život, poslovni saveti, srećan život, voleti sebe, životne promene\nSaveti za srećan život\n12.05.2016. Kategorije: Psihologija Ostavi komentar\nSvi želimo biti samopouzadni, imati vitku liniju, popraviti naše međuljudske odnose i ostvarit snove. No, ne radimo svi sve što možemo da bismo to postigli. Često nam se dešava da nešto jako želimo, a radimo … [više]\nTagovi: biti srećan, dobro samopouzdanje, psihološki saveti, srećan život, voleti sebe, zdrava ishrana, zdravo mršavljenje\nKako biti dobra žena\n08.04.2016. Kategorije: Saveti za žene Ostavi komentar\nOd malena devojčice traže uzor za sebe, u koga će se ugledati i s kime će se poistovetiti. Devojke često za uzore biraju poznate glumice i pevačice jer su lepe, uspešne i mnogi im zavide. No, i odrasle žene … [više]\nTagovi: dobra žena, lep život, samouverena žena, srećan život, voleti sebe


Pešadijsko gađanje u junu | Patak Online – Valjevo vesti\nVALJEVO – Iz Vojne pošte 9845 Valjevo stiglo je obaveštenje o izvođenju pešadijskog gađanja. Jedinice Vojske Srbije će izvoditi pešadijska gađanja do 30. juna, svaki dan, sem u dane vikenda na poligonu – strelištu „Sedlari“.\nKako je saopšteno, gađanja se izvode u zoni levo: sedlo Brdo (kota 352 metra) – M. Bobije i desno: brdo Ruika (kota 345 metra) – brdo Bobija (kota 454 metara). Potrebno je da se najkasnije jedan čas pre početka gađanja u navedene dane evakuiše stanovništvo i stoka iz navedenog opasnog područja i zabrani kretanje do jedan čas po završetku gađanja.\nPrethodni članak Otvoreni bazeni možda rade od 15. juna?\nSledeći članak SPS predstavio program za zdravstvo


Okosnicu ponude stanova u Rovinju predstavljaju dvosobni i trosobni stanovi koje nalazimo u centru kao i u ostalim gradskim četvrtima. I tu treba odlučiti između šarma stanova u centru i praktičnosti apartmana u ostalim dijelovima grada. Vodič za kupnju\nCijena: 360.000 EUR, približno 306.648 GBP ili 2.709.434 HRK


Slovenija počela sa dizanjem dodatne protivmigrantske ograde | Banja Luka 24 sata\nHome Ex-Yu Slovenija počela sa dizanjem dodatne protivmigrantske ograde\nSlovenija počela sa dizanjem dodatne protivmigrantske ograde\nSlovenija je počela da postavlja dodatnu protivmigrantsku ogradu uz granicu s Hrvatskom, na sektoru gdje je ove godine zabilježen povećan broj ilegalnih ulazaka.\nKako je objavila televizijska stanica POP-TV, u srijedu je započelo postavljanje četiri kilometra duge nove panelne ograde na potezu između sela Žuniči i Zilje, posao bi trebao da bude završen u nekoliko idućih sedmica.\nNakon toga će granica na Kupi između Vinice i Žuniča, gdje je ovog proljeća i ljeta bilo mnogo ilegalnih prelazaka, biti praktično u cjelosti zaštićena, navodi ova stanica pozivajući se na svoje izvore.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je u vezi s tim navelo da se dodatne tehničke prepreke na granici postavljaju na mjestima gdje je to neophodno za zaustavljanje ilegalnih migracija, prenosi Hina.\n– Gdje će se prepreke konkretno postaviti i u kojem obimu, o tome se odluke donose na osnovu konkretnih ocjena i predloga policije – naveli su u izjavi u slovenačkom MUP-u.\nSlovenija je tehničke prepreke za zaustavljanje migrantskog talasa počela postavljati u jeku velike migracijske krize 2015-2016. godine, a vlada je ovog ljeta najavila da će postaviti dodatnih 40 kilometara ograde, na mjestima koja su najriskantnija i nalaze se na rutama ilegalnih migracija.


EXIT pojačava specijalni program tokom izolacije - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Magazin > EXIT pojačava specijalni program tokom izolacije\n3. Aprila 2020. 4. Aprila 2020. Istinito1423Leave a Comment on EXIT pojačava specijalni program tokom izolacije\nU protekle dvije nedjelje iz gotovo cijelog svijeta prati se specijalni EXIT TV onlajn program koji je do sada pogledalo preko milion ljudi.\nTempo se pojačava i u narednoj nedjelji stiže najpopularnija svjetska hip-hop grupa Migos, legenda drumandbass-a Roni Size, DJ superzvijezde Nina Kraviz i Maceo Plex, te druge premijere, među kojima je i spektakl koji publika Exita traži već duže od decenije! Tako će večeras u 20:20 časova, fanovi iz cijelog svijeta moći da gledaju istorijsko zatvaranje EXIT festivala iz 2009. godine kada su Carl Cox i Green Velvet u maksimalno popunjenoj Dance Areni držali desetine hiljada fanova na nogama do jutra.\nBrojne druge svjetske zvijezde i fanovi elektronske muzike širom planete, složni su u ocjeni da je ovaj nastup bio jedna od najvećih prekretnica na globalnoj sceni, jer je istovremeno imao energiju izvornih rejvova iz kasnih osamdesetih godina prošlog vijeka, ali ujedno i najavio jednu novu eru u kojoj će DJ-evi da izrastu u muzičke superzvijezde na isti onaj način na koji su to prije njih bili stadionski rok bendovi. EXIT je ujedno na globalnom nivou bio među pionirima živih prenosa sa nastupa DJ zvijezda, što je u savremenom dobu postao jedan od stubova elektronske scene. Fanovi elektronske muzike pamtiće ovaj petak, jer će EXIT od 17 časova imati još jednu veliku premijeru za njih, i to snimak specijalnog nastupa u moskovskoj izolaciji globalne DJ superzvijezde Nine Kraviz!\nSubota je kao i uvijek rezervisana za kućne nastupe regionalnih izvođača, pa će prvi, tačno u podne, uživo nastupati MKDSL, a redovan večernji termin od 20:20, preuzeće TKNO. U nedjelju slijedi istinska legenda i simbol Exitove dvodecenijske istorije Roni Size čiji ćemo nastup iz 2015. gledati u punom „live“ formatu sa bendom Reprazent i podsjetiti se hitova kao što su „Brown Paper Bag“ ili „Heroes“ koji su obilježili cijele generacije. Već u ponedjeljak, takođe u 20:20h, slijedi globalni muzički fenomen Migos i njihov nastup sa EXIT festivala iz 2018. godine, na koji su došli pravo sa vrha američke top liste albuma. Migos su prvo mjesto osvojili sa čak dva albuma za samo godinu dana i tako postali jedna od svega pet rep grupa kojima je to uspjelo u karijeri!\nUtorak donosi još jedno zatvaranje Exita, ovog puta iz 2015. godine, kada su taj zadatak imali Simian Mobile Disco i Roman Flugel, a već u srijedu od 20:20 časova, selimo se na Fusion binu gde su 2016. prašili britanske legende Dub Pistols! Četvrtak, 9. april, u cjelosti je posvećen domaćoj i regionalnoj publici, a za ovaj, nimalo jednostavan zadatak biće zadužen niko drugi nego Bajaga i Instruktori, koji su održali cjelovečernji kurs iz horskog pjevanja na glavnoj bini Exita 2018. godine. Za sedam dana, u petak. 10 aprila, do 20:20 časova, u premijernom snimku, očekuje nas jedan od simbola Exitove Dance Arene i miljenik svjetske publike, Maceo Plex, koji je prošle godine izveo jedan od svojih najboljih setova na Exitu, prije nego što je uslijedio njegov kasniji duet sa Carl Coxom.\nGepostet von Exit Festival am Freitag, 27. März 2020\nLansiran sa ciljem da mnogima olakša ostanak kod kuće tokom vanrednog stanja, specijalni EXIT TV program počeo je nezaboravnim nastupom bendova Faithless, Bastille, Motorhead, ali su se na listi nikad prije objavljenih nastupa našli i britanski mag Dub FX i rezident nekih od najvećih klubova na svijetu Richie Hawtin, dok je Italiji – zemlji koja je trenutno najpogođenija bio posvećen back to back set iz 2015. godine koji čine dva maestralna di-džeja Adam Beyer i Joseph Capriati! Pored specijalnog EXIT TV programa, svima je na raspolaganju i preko 1000 sati nastupa i intervjua sa vodećim svjetskim zvijezdama, ali i drugih programa na Exitovom zvaničnom Youtube kanalu, a koje je do sada pogledalo preko 50 miliona ljudi iz cijelog svijeta!\nNedjelja, 5. april 20:20\nPonedjeljak, 6. april 20:20\nSrijeda, 8. april 20:20\nBajaga & Instruktori – EXIT festival 2018. (premijera)\nTagged exit exit festival istinito


CA-2103 Alarm za kola - STASANET d.o.o.\nProizvod iz grupe: AUTO TEHNIKA\nGSM/GPS auto alarm sa CAN bus podrškom. Besplatna aplikacija i izveštaji. Mogućnost dodavanja Jablotron komponenti (daljinci, razni detektori, itd.)\nJA-185P Plafonski bež. detek. pokreta


Rutina ili ne, pitanje je sad? | Buro 24/7\nRutina ili ne, pitanje je sad?\n11.11.19. 16.05 2019-11-11T16:05:55+01:00\nDa bismo bili produktivni, kreativni, srećni i sabrani, stručnjaci i stvarno uspešni ljudi uporno govore da je za uspeh i maksimalnu produktivnost neophodna rutina. Plan, šema, mreža koja drži dane, obaveze i ovce na broju. Tačke ponavljanja koje prepoznajemo u svakom danu i koje nam pomažu da lakše izdvojimo prioritete, obavimo sve zadatke i osećamo se zadovoljno. Potkategorije i nivoi su već razni: ima onih koji žive po utvrđenom planu i programu 24/7, onih koji su rigorozni sa planom samo na poslu, onih čije su rutine usko vezane za određeni deo dana. Tako se na primer u jutarnje svi kunu, i lista najuspešnijih ljudi pokazuje da manje više svi super-uspešni ustaju između 5 i 6 i već pre posla uspeju da obave zilion stvari, što je “pravi način” da se počne uspešan dan.\nGlavni problem koji ja imam sa rutinom je taj što je nemam i ne mogu baš odgovorno da tvrdim da znam jedan jedini pravi način da se započne dan. Bilo je tu i raznih dobrih početaka i loših dana, i obrnutih kombinacija. Doduše, neka pravila se poznaju. Dobri su oni kad imam vremena bar za kafu, ne moram pre 10 da budem na bilo kojoj drugoj adresi osim one na kojoj sam, i stignem da obavim nešto za sebe pre posla. Genijalni su oni kad se probudim bez alarma, uradim vežbe (gotovo nikad) i napravim nešto što liči na zdrav doručak. Pakleni su oni kada sve ide toliko naopako da u takvom haosu ni jedan plan nije održiv osim onog da se prepustiš pa šta ti se da. Ukratko, moji dani započinju haotično, bez mnogo sličnosti i u mnogome zavise od toga kakav je život sam po sebi i koliko sam u milosti kosmosa.\nMeđutim, u svetu koji insistira na doslednosti i imanju rutine o kojoj se neprestano priča kao preduslovu za uspešnost i maksimalno iskorišćavanje vremena (apsolutni prioritet da bi se ovih bednih 24h rastegli maksimalno), redovno imam osećaj da sve radim pogrešno jer nemam plan i pecam se na svaki savet kako da ga napravim. I stvarno sam višestruko pokušavala da se dovedem u red i napravim strukturu, ali se ona uvek, zahvaljujući dnevnim ugibanjima i promenama, izvitoperi za mnogo kraći vremenski period od onog koji mi je bio potreban da je usvojim. A verujte mi da je mnogo vremena utrošeno u besomučno kliktanje na svaki članak koji obećava veću produktivnost i savršenu jutarnju rutinu. Osim opštih govorancija (čak i meni logičnih u teoriji) niko mi nije odgovorio na glavno pitanje: kako da ostanem dosledna istom sistemu nekoliko dana, a kamoli nedelja za redom?\nTako je došlo vreme da priznam da je odgovor verovatno nikako. Ako sam osoba kojoj treba tutorijal za rutinu, i maksimum energije za uložiti u to da se ona privremeno ispuni, onda najverovatnije nisam taj tip. Kao što je nekome prirodno da otvori spreadsheet u glavi i popuni prazne kolone, ovom drugom tipu prosto nije. Pored isplaniranih, kojima se iskreno divim, postoji i grupa onih koji će profitirati više i bolje iskoristiti dan, ako se pozdrave sa idejom o kontrolisanju istog i prepuste onoj u kojoj intuitivno reaguju na potrebe u datom trenutku. Fair enough.\nI zato bih želela da predložim nešto. Stop diktaturi rutine. Uopšte nije tačno da samo to spašava dan, a uostalom može da ima i negativne posledice. Ako se previše rigidno držimo unapred zacrtanog, onda svaki neuspeh u ponavljanju istog i ispunjavanju predviđenog, rezultira sa daleko manje produktivnosti i dobrog raspoloženja, nego onaj sistem gde smo malo fleksibilniji i nežniji prema sebi. Možemo da napravimo savršenu mrežu za hvatanje vremena, ali ne i života koji često liči na sve samo ne na plan, i tabela i raspored tu ne pomažu mnogo. Samo frustriraju.\nRutina zapravo možda uopšte i nije dobra reč, i zvuči kao nešto što a priori želimo da izbegnemo. Možda bi bilo mnogo zgodnije i zvučnije reći metod, princip funkcionisanja koji se razlikuje od pojedinca do pojedinca, od slučaja do slučaja, i ja za sada imam samo jedan u koji verujem i praktikujem. The inconsistency principle, princip nedoslednosti, Briana Enoa. Uostalom i biti dosledan nedoslednosti je već nekakva doslednost, zar ne? Čista tautologija.


Međutim, situacija se menja kada je Luna Đogani počela da gaji simpatije prema Marku Miljkoviću sa kojim je više od tri meseca u vezi u "Zadruzi".\nPre nekoliko noći, Luna je priznala svom dečku da je Sloba bio ljubomoran na njega i da je uvek imao negativne komentare kada se on oglašavao.\nSloba Radanović je za "Pink" jasno pokazao koliko ga interesuje ono što je rekla njegova nekadašnja partnerka, a nema sumnje da će ovo iznervirati Lunu.\n- No me interesa - bilo je sve što je rekao Sloba, što u prevodu znači "ne zanima me".


Nakon razmatranja aktuelnih domaćih i međunarodnih ekonomskih kretanja i očekivanja za naredni period, Izvršni odbor je zaključio da su se stekli uslovi da referentna kamatna stopa bude smanjena na novi najniži nivo u režimu ciljanja inflacije (2,75%), čime se dodatno podržava privredni rast. Inflacija je čvrsto pod kontrolom šestu godinu zaredom, pri čemu je, u skladu s najavama Izvršnog odbora, u maju smanjena na 2,2% na međugodišnjem nivou. Izvršni odbor je istakao da će inflacija nastaviti da se kreće u granicama cilja – najverovatnije u donjem delu ciljanog raspona do kraja ove i tokom naredne godine. Na niske inflatorne pritiske ukazuje i dalje niska i stabilna bazna inflacija, kao i inflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede, koja su tokom juna dodatno smanjena i nalaze se ispod centralne vrednosti cilja.\nKretanja u međunarodnom okruženju karakterišu sporiji privredni rast i inflacija niža od očekivane, zbog čega su Evropska centralna banka i Sistem federalnih rezervi najpre najavili sporije povećanje svojih ključnih kamatnih stopa, da bi nakon toga postala sve izvesnija mogućnost novog ciklusa ublažavanja njihovih monetarnih politika. Evropska centralna banka je produžila period tokom kojeg neće menjati svoje ključne kamatne stope (bar do sredine 2020. godine), a najavila je i druge mere za ublažavanje monetarne politike. Takođe, Sistem federalnih rezervi od decembra prošle godine nije povećavao raspon referentne kamatne stope, a sve su veća očekivanja tržišta da će osnovna kamatna stopa Sistema federalnih rezervi biti smanjena do kraja godine. Sporija normalizacija ili novi ciklus ublažavanja monetarnih politika vodećih centralnih banaka trebalo bi pozitivno da se odraze na uslove na međunarodnom finansijskom tržištu i na tokove kapitala prema zemljama u usponu. Pored toga, cena nafte na svetskom tržištu je smanjena, a prema fjučersima, očekuje se da će se ona oko tog nivoa kretati i krajem godine.\nIzvršni odbor ističe da je otpornost naše privrede na eventualne negativne uticaje iz međunarodnog okruženja povećana zahvaljujući smanjenoj internoj i eksternoj neravnoteži i povoljnim makroekonomskim izgledima za naredni period. Kao i u prethodne dve godine, javne finansije su u suficitu i u pet meseci ove godine, a deficit tekućeg računa platnog bilansa pokriven je u punoj meri neto prilivom stranih direktnih investicija. Izvršni odbor očekuje da će privredni rast u ovoj godini biti vođen domaćom tražnjom, tj. investicijama i potrošnjom, a da će strane direktne investicije, koje doprinose rastu proizvodnih i izvoznih kapaciteta, uticati na postepeno smanjenje spoljne neravnoteže u srednjem roku.


Sajam mode odjeće – ISTANBUL FASHION CONNECTION – IFCO, 09.-11.02.2022. – Vanjskotrgovinska komora BiH\nSajam mode odjeće – ISTANBUL FASHION CONNECTION – IFCO, 09.-11.02.2022.\nVanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora BiH obaviještena je od ambasade Republike Turske u Sarajevu da će se u periodu od 09.-11.02.2022.godine u Istanbulskom sajamskom centru održati “Sajam mode odjeće – ISTANBUL FASHION CONNECTION – IFCO” koji će organizovati Asocijacija izvoznika konfekcije i odjeće Istanbula (IHKIB).\nNa pomenutom sajmu će se preko tri stotine turskih kompanija iz grupe proizvoda ženske i muške odjeće, odjeće za bebe i djecu, teksasne i sportske odjeće, svečane haljine i vjenčanice, intimni veš i čarape, kožna konfekcija i krzno, cipele i sedlarskih proizvoda susresti sa hiljadama kupaca iz različitih zemalja svijeta.\nAsocijacija IHKIB će snositi troškove smještaja i lokalni prevoz za kvalificirane kupce koji će se naknadno utvrditi između stranih uvoznika, lanaca prodavnica i distributera koji žele posjetiti sajam u cilju susretanja sa izvozno orijentisanim turskim kompanijama.\nZa više informacija o sajmu molimo da se javite u Ured ekonomskog savjetnika ambasade Turske.


14 kolovoza, 2019 – Vijesti 24h\nDan: 14. kolovoza 2019.\nFilip Živojinović privlači pažnju javnosti ne samo zbog svog izgleda, već i braka sa pjevačicom Aleksandrom Prijović. Foto: Instagram Iako Aleksandru svi nazivaju Breninom snajkom, ona to, zapravo, nije. Prva Bobina žena i Filipova mama je Zorica. Srpska tenisak legenda…\nIako na internetu svakodnevno možete pročitati koje su posljedice konzumiranja cigareta, čini se kako to pušače i ne zabrinjava mnogo. Iako se društvo svakog dana na razne načine bori da smanji ovu vrstu ovisnosti, broj pušača se ne smanjuje. Mnogi…\nBivša učesnica Zadruge Aleksandra Subotić još uživa na Crnogorskom primorju sa svojim dečkom Pecom i svakodnevno pratioce obavještava o svom lagodnom životu. Foto: Instagram Rijaliti učesnica podijelila je na Instagram fotografiju na kojoj su njene grudi u prvom planu. Foto:…\nOvu biljku mnogi smatraju korovom, ali istina je daleko drugačija. Riječ je o skromnom tuštu, koji može da vašu trpezu obogati na mnogo zdravih i ukusnih načina. Ova biljka potiče iz Kine i Indije gdje je oduvijek bio popularan i…\nPoznato je kako Lepa Brena svake godine provede po dva mjeseca na Crnogorskom primorju zajedno sa suprugom Bobom Živojinovićem, a njihova djeca povremeno dolaze da ih obiđu i da uživaju na luksuznoj jahti koju porodica Živojinović poseduje, a koja je…\nOrnitolozi Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije pronašli su 40 nastradalih ptica ispod 13 dalekovodnih stubova u selu Potočac kod Paraćina, saopštilo je danas to Društvo. “Pronadjeno je jato od 28 mrtvih belih roda, devet gavranova, i po jedan…\nU NJEMU SU PROVELI NAJLJEPŠE DANE LJUBAVI: Ovako izgleda dom u kojem su zajedno živjeli Ana Sević i Darko Lazić, JEDAN DETALJ JE SVIMA ZAPAO ZA OKO (FOTO)\nRazvod Ane Sević i Darka Lazića uzbrukao je javnost, ali oni su nastavili sa svojim životima i skrasili se uz nove partnere. Darko je sa zaručnicom Marinom dobio sina, dok i Ana Sević uživa sa novim dečkom. Foto: Instagram Malo…\nBosanskohercegovački umjetnik Božo Vrećo postao je prepoznatljiv po svom raskošnom glasu, ali i po svom imidžu i stilu odijevanja. Foto: Instagram Foto: Instagram Nezaobilazan dio imidža 35-godišnjeg pjevača tako su već godinama duga kosa, brada i štikle, no na početku…\n“Udata sam u i živim u Grčkoj”\n“Udata sam u i živim u Grčkoj već godinu i po dana. upoznali smo se preko LoL-a, i 6 godina bili u kontaktu sa prekidima, on imao 19 ,a ja 17 😀 Jedno veče, skupi se meni sve, nedostaje majka,…\nALEKSANDRA SUBOTIĆ U ŠOKU, LJUBA PANTOVIĆ (40) SUMNJALA DA JE TRUDNA, A ONDA JOJ LJEKARI SAOPŠTILI TEŠKE VIJESTI: Evo šta je u pitanju!\nKako Alo.rs saznaje Ljuba Pantović je danima imala zdravstvenih problema, i nije se oglašavala povodom toga dok se ne otkrije uzrok problema. Foto: Printscreen Imala je problema sa hormonima i ciklusi joj nisu bili redovni te je posumnjala da je…


HRA povodom Dana novinara – HRA\nDan novinara je prilika da se podsjetimo da novinari izuzetno i nezamjenjivo doprinose izgradnji demokratije i zaštiti ljudskih prava u Crnoj Gori. Novinarska profesija ima veliki javni značaj, novinarstvo ne može da se uveže sa strane kao nešto drugo.\nNedavne izmjene Krivičnog zakonika, kojima su novinari jače zaštićeni, pokazale su izuzetno važan zajednički politički iskorak, i vlasti i opozicije, ka uvažavanju ličnih napora i rizika koje ulažu pripadnici te profesije. Sada je još veća odgovornost na državnim tužiocima.\nOčekujemo rasvetljavanje ubistva i drugih napada na novinare i uz pomoć stranih eksperata. To je najmanje što država mora da uradi, da obezbjedi kažnjavanje svih koji se usude da nasiljem spriječe novinare da rade svoj posao, koji je od izuzetnog značaja za cijelo društvo.


Knjige > Građevina > Solarni sistemi\nGrađevina > Solarni sistemi\n1. Fotonaponska postrojenja: planiranje, montaža, provera, održavanje (2015 god.), EHO\nAutor: Hans-Joahim Gajst\nOvaj savetnik se obraća svima onima koji se interesuju za tehniku, planiranje i montažu solarnih strujnih sistema, kao i dobit koju oni pružaju. Počev od osnova solarnog načina dobijanja struje, preko funkcije i dimenzionisanja provodnika, naizmeničnih ispravljača, regulatora punjenja, akumulatora,... više detalja\nCena: 1.668,00 DIN 1.500,00 DIN (15,00 EUR)\n2. Solarne tehnologije - toplotni i fotoelektrični sistemi (2013 god.), AGM Knjiga\nAutor: prof. dr Miroslav Lambić\nKnjiga kroz 12 poglavlja, obrađuje tehniku i tehnologiju korišćenja sunčeve energije u njenom toplotnom i fotoelektričnom obliku, kao i opštu problematiku koja se odnosi na uslove, pogodnosti, mogućnosti i stanje korišćenja sunčeve energije u Srbiji. U poglavljima 1 do 4 su dati podaci koji se od... više detalja\n3. Aktivni solarni sistemi: Primena u materijalizaciji omotača energetski efikasnih zgrada (2008 god.), Građevinska knjiga, Stylos U pripremi obnovljeno izdanje\nAutor: Vesna Kosorić\nKnjiga propagira ideju da savremeni omotači zgrada treba da budu usmereni na ostvarivanje energetske efikasnosti. Od načina materijalizacije omotača zgrade zavise energetske performanse omotača kao i mogucnosti korišćenja obnovljivih izvora energije, odnosno sunčeve energije, i u tom smislu danas su... više detalja


SAZNAJTE KOJE SU ZEMLJE RAJ ZA MUŠKARCE – Muški blog\nRAJ ZA MUŠKARCE: U ovim zemljama ima toliko slobodnih žena da samo čekaju na vas! A čak dve su u komšiluku\nKada čujete koliko slobodnih devojaka ima u pojedinim krajevima planete, verovatno ćete kupiti kartu u jednom pravcu\nŽene širom sveta su veoma posvećene pronalaženju muškarca za ozbiljnu vezu, ali većina je i dalje singl. Sada se pojavila lista zemalja sa najviše slobodnih devojaka, pa bi muškarci trebalo da razmisle za koju destinaciju će da se odluče.\nIz godine u godinu broj singl devojaka raste, a najčešći razlog se krije u brojevima, kaže istraživanje iz 2015. godine.\nU ovih osam zemalja živi najviše solo devojaka, a zanimljivo je što iz nekih od navedenih destinacija dolaze najljepše žene sveta, piše Index.\nEvo koje se sve zemlje nalaze na ovom spisku i zašto žene koje tamo žive ne mogu da pronađu partnera.\nOva zemlja je poznata po prekrasnim ženama, a jedna od njih je Mila Kunis. Ipak, devojke koje žive u Ukrajini nemaju sreće u ljubavi. Ima ih mnogo više nego muškaraca, pa momci mogu da biraju, dok žene samuju.\nProblem brojeva ponavlja se i u ovoj zemlji, gde se nalazi punoj plavokosih i plavookih žena. Muškaraca je mnogo više nego devojaka, pa je teško pronaći onog pravog.\nFoto-ilustracija: Foter/daniel astudillo flores\nNa trećem mestu liste najbrojnijih singlica, nalaze se žene iz Gruzije. Zgodne su, ali i stidljive, pa često ostaju kratkih rukava kada je ljubav u pitanju.\nKo bi rekao da ove vatrene devojke nemaju armiju obožavalaca? One su vesele, otvorene i apsolutno predivne, ali za lokalne muškarce nisu ništa posebno jer ih lepotice brojem nadmašuju.\nU Belorusiji je značajan deficit muškaraca, pogotovo onih poželjnih. Naime, u toj zemlji, baš kao i u Rusiji i Ukrajini, vrlo je visok procenat alkoholičara, a muškarci umiru barem deset godina pre žena. U ovim zemljama natalitet je izrazito nizak.\nPomislili bi ste da u ovoj maloj zemlji na severoistoku Evrope svi mogu da nađu ljubav bez previše muke. Ipak, Litvanija je puna solo devojaka, koje sanjaju o svom princu na belom konju.\nVesele, duhovite i atraktivne, devojke iz komšiluka, takođe, su se našle na ovoj listi! Uprkos tradicionalnim vrednostima, teško pronalaze muškarca za zajednički život.\nNa poslednjem mestu su ponovo komšije. Hrvatska je zemlja koja ima brojne prirodne lepote i još lepše žene, puna je sing devojaka, koje se žale kako je teško pronaći “poštenog” dečka. Veliki broj usamljenih žena neki ljudi pripisuju vaspitanju i stavu roditelja, koji se i prema odraslim muškarcima ponašaju kao prema deci. Drugi smatraju da je i ovde kriv – zakon brojeva.\nPosted in: Muške priče, Putovanje | Tagged: lepota, muški blog, putovanj, raj, savet, zene


Konobari, kuvari i recepcioneri - najtraženija zanimanja u oblasti turizma :: realno55 ::\nKonobari, kuvari i recepcioneri - to su najtraženija zanimanja u oblasti turizma u banjalučkoj regiji.\nOhrabrujući trend rasta broja turista u Srpskoj prati i ovaj neslavan - odliv ugostitelja u inostranstvo. Da bi zaustavili odlazak ugostitelja iz Srpske prije ljetne sezone, poslodavci su ponudu predstavili na Sajmu zapošljavanja.\n- Na sajmu je 39 izlagača koji traže oko 230 slobodnih radnih mjesta. Mi kroz akcioni plan planiramo da sajmove pravimo i u drugim gradovima da upotpunimo ponudu cijele Republike Srpske. - rekao je rukovodilac Filijale Zavoda za zapošljavanje Banjaluka Mladen Vrećo.\nPredsjednik Privredne komore Republike Srpske Pero Ćorć naveo je da su svi statistički pokazatelji za prva dva mjeseca u odnosu na 2021. godinu pozitivni.\n- Kako po broju noćenja tako i turista u Srpskoj. Bitno je da je za prva dva mjeseca prosječna neto plata veća za 100 KM u odnosu na 2021. godin - istakao je Ćorić.\nMinistarka trgovine i turizma Republike Srpske Suzana Gašić rekla je da su poslodavci svjesni sa kakvim izazovom se nose.\n- Ovaj današnji događaj je pokazatelj da smo svi svjesni izazova pred nama i da ćemo naći načina da odgovorimo na izazove - istakla je Gašićeva.


PRIMLJENO SEDAM, OTPUŠTENO OSAM OSOBA: U leskovačkoj kovid bolnici hospitalizovano 90 ljudi | Novosti.RS\nU poslednja 24 časa primljeno je sedam novoobolelih, dok je otpušteno osam pacijenata, a tokom cele minule sedmice smrtnih ishoda nije bilo.\nNa respiratoru su tri osobe. Dve su intubirane, a jedna je na neinvazivnoj ventilaciji. Na terapiji kiseonikom su 62 pacijenta. Od ukupnog broja bolesnika 48 ima pozitivan nalaz na virus korona, 31 negativan, devet čeka rezultate, a dva testiranje.\nHospitalizovano je 55 Leskovčana, 17 osoba iz Vlasotinca, 10 iz Lebana, četiri iz Bojnika, dve iz Crne Trave i po jedna iz Medveđe i Vranja.\nSVAKI deseti uzorak čiji je rezultat, u poslednja 24 časa, stigao u leskovački Zavod za javno zdravlje(ZZJZ) pozitivan je na virus korona.\nNA području Jablaničkog okruga, u poslednja 24 časa, laboratorijski je potvrđen još 21 slučaj infekcije virusom korona od 159 rezultata koji su stigli u leskovački Zavod za javno zdravlje(ZZJZ).\n13:37 REVNOSNI VRNJČANI: Visoki procenat naplate poreza na imovinu u Vrnjačkoj Banji


KORONA NAM DONELA JOŠ JEDAN ZDRAVSTVENI PROBLEM: "Karantinska kratkovidost" najviše pogađa decu, a koji su simptomi? | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.01.2021. • 07:40 Srbija Danas/Kurir\nKarantin je doneo još jedan problem, najviše izražen na deci - kratkovidost.\nIstraživanja u Holandiji i Kini pokazala su da je tokom pandemije koronavirusa kod velikog broja ljudi, a naročito dece, pogoršan vid na daljinu, a ovaj fenomen nazvan je "karantinska kratkovidost".\nKućna izolacija, karantin, ograničavanje kontakata, rad od kuće i onlajn nastava, koji su obeležili prethodnu godinu, uticali su na to da smo u doba korone još češće nego inače buljili u ekrane, tablete i mobilne telefone.\nTo je, kako kažu naučnici, dovelo do porasta broja kratkovidih osoba, a ovaj problem, što je posebno zabrinjavajuće, naročito je izražen kod dece.\nU Kini su istraživanja rađena na uzorku od 120.000 dece u dobi od šest do 13 godina.\nZabeležen je drastičan rast dijagnostikovanih slučajeva kratkovidosti, a kod dece starosti između šest i osam godina bilo je čak tri puta više slučajeva nego pretprošle godine. U toj starosnoj grupi, kako se navodi, vid se u proseku pogoršao za - 0,3 dioptrije.\nPrekomerno korišćenje elektronskih uređaja, prema mišljenju naučnika, ne uzrokuje samo kratkovidost - posledice mogu biti i zamagljeni pogled i škiljenje, a korišćenje mobilnog telefona uveče može uzrokovati i nesanicu.\n- Visoki udeo plavog svetla na ekranima sprečava izlučivanje hormona melatonina, koji čoveka čini pospanim - kaže profesorka Nikol Eter, direktorka očne klinike u Univerzitetskoj poliklinici Minster, koja savetuje da se izbegava korišćenja tih uređaja najmanje dva sata pre spavanja.\nI dr Radmila Milošević, dečiji oftalmolog, kaže da broj starijih osoba i dece koji imaju problema sa kratkovidošću raste iz godine u godinu, a da je zatvorenost u kući tokom epidemije koronavirusa sigurno uticala na to da se taj broj poveća.\n- Mlađe generacije sve više potenciraju rad "na blizinu", što dovodi do porasta kratkovidosti. Oni mnogo više vremena provode ispred ekrana, koji im je blizu. Tako uče i igraju se. Posledica toga je da su im mišići oka zaduženi za akomodaciju stalno napeti, a upravo taj stalni napor izaziva kratkovidost - objašnjava dr Milošević i dodaje da je to stanje nepopravljivo i da se problem s vidom rešava naočarima.\ndeca oči kompjuter škola učenje epidemija pandemija karantin\nINOVACIJE U SVETU ELEKTRIČNIH AUTOMOBILA: Testiraju "NOVI REZERVOAR" - napunićete ga za 5 minuta


RTS :: Iz tamnog vilajeta\nNešto drugo Iz tamnog vilajeta\npetak, 28. avg 2020, 17:25 -> 18:03\nLegenda o tamnom vilajetu je ušla u narodno predanje preko srednjovekovnog romana o Aleksandru Velikom. Motiv dolaska Aleksandrove vojske u tamni vilajet i kajanja onih vojnika koji su uzeli, ali ne u dovoljnoj količini, drago kamenje iz te zemlje, kao i onih koji to nisu učinili uopšte, sadržan je i u mnogim drugim predanjima.\nVuk Karadžić je, uz objašnjenje pojma „tamni vilajet ili samo tama“, nakon upozorenja koje dolazi iz mraka („Ko ovoga kamenja ponese, kajaće se, ako ne ponese, kajaće se!“), na kraju dodao stihove: „Pa se nose po Kosovu ravnom / Dok na tamu počinulo sunce.“\nOvakav završetak predstavlja i svojevrsnu opomenu za slušaoce ili čitaoce predanja. Jer, pripovetka se priča zabave radi, a predanje da bi se poučilo, popravilo ponašanje.\nVuk je bio Kristifor Kolumbo srpskog naroda. Sa strpljenjem mudraca i pustinjaka, sakupio je nevidljivu i vidljivu baštinu, napabirčio gomilu večitih knjiga, očuvao naš tamni vilajet.\nTe knjige predstavljaju supstrat kulturnog nasleđa – kao ono jutro što nije sadržano samo u ranom dobu, nego i na višem stupnju, u potpunom danu nekog društva, mestimično čak i u sutonu njegovog propadanja.\nAli, kakva je zla sudbina zadesila naš narod, da njegove duhovne dragocenosti tako lako, bespovratno nestaju? Umesto propadanja, čitava jedna nova kultura, poput žive vatre, mogla je da se razvije na starom, ugašenom ognjištu.\nDivili smo se i neprestano se divimo drugima koji na nama nepoznatim jezicima i melodijama pevaju i igraju na filmu, televiziji i pozornicama, pišu u knjigama, opisujući prizore čiji su izvori daleki, a, pritom, zaboravljamo na sopstvene sadržaje koje možemo da ponudimo svetu.\nNaslednici duhovnih dobara nemaju prava da trud predaka nagrđuju lenjošću, da okreću glavu od tog zaveštanja. Taj isti svet bio bi nam zahvalan da mu uzvratimo svojom pričom, svojom igrom i svojom pesmom, kao što je to nekada umeo Ivo Andrić.\nZa svoju proslavu, Milorad Mišković, srpski baletski umetnik svetskog glasa, odabrao je da, pored baletskog divertismana iz Don Kihota, u Narodnom pozorištu nastupi Narodni asambl „Kolo“, sa velikim programom srpskog folklora.\nDok je najavljivao ovaj program, publika se zgledala sa nevericom. Onog trenutka kada je eksplodirala igra, svima je bilo jasno zašto je veliki umetnik odabrao upravo našu igru i pesmu.\nMožda će u nekom srećnijem vremenu, kao u obrnutoj bajci, narod poslati svoje izaslanike po dragocenosti iz tamnog vilajeta, kako bi potomcima i svetu otkrili blago pred kojim je savremenost bila slepa. San o boljem životu seže daleko preko svog socijalno-utopijskog rodnog doma, naime u svaku vrstu kulturne anticipacije.\nEvo nas danas ponovo pred tamnim vilajetom. Ako ne uzmemo, pokajaćemo se, ako uzmemo pokajaćemo se.\nPrvi kamen: Kult\nDionisov kult, pomešan sa orijentalnim elementima, sadržavao je plesove istinske opsesivnosti kojom je bio obuzet plesač i njegovo bratstvo. Kružni ples ditiramba je ponavljao kolektivna kruženja učesnika kojima je ovladala božanska manija.\nPri orijentalnim obredima, koji su bili upražnjivani kod islamskih naroda, ta kruženja ili obrtanja bila su, u isti mah, i izraz egzorcizma i kolektivne histerije.\nŠto se tiče satirske igre, njeno kulturno poreklo je bilo dvostruko: s jedne strane, njeni plesovi, sastavljeni od nekontrolisanih skokova, deo su individualne manije.\nS druge strane, prerušavanje učesnika poticalo je od starih karnevala, u kojima su učesnici nosili maske konja. (Konj je tada bio životinja iz pakla.)\nKomedija je u svom početnom obliku bila produžetak onoga što se zvalo Comoi, vrsta pokretnih maski koje oživljavaju mladići u pokretu, prilikom otvaranja kulturnih svečanosti.\nDionisov kult u ta tri roda povezuje fizička veza: to je obuzetost, preciznije – histerija, u kojoj ples predstavlja istovremeno oslobađanje i zadovoljenje. Upravo u tome bi trebalo sagledavati pojam katarze.\nDrugi kamen: Narodne glume\nU narodnim igrama Srbije, koje čuvaju i ostatke prehrišćanskih običaja, nesumnjivo ima dramskih elemenata. Prvi je Laza Kostić, u tekstu „Narodno glumovanje“, zapazio „nekoje pojave samoniklog narodnog teatra, što ih izvodi prosti, nepismeni narod, koji nije nikad vidio umjetne pozornice ni čuo za glumce vještake“.\n„Domišljao sam se, da je možda u najstarijim neznabožačkim običajima prva klica dramskog života. Čini mi se da je u koledama, kraljicama, ladalicama i dodolama, isti zamet, što ga ispitivači starina nalaze za jelinsku dramu“, pisao je.\nPovorke maskiranih komedijaša koji su učestvovali u pokladnim ritualima obilazile bi u pokladnim danima naseljena mesta. U njima su uglavnom učestvovali muškarci, koji bi se prerušavali u suprotni pol.\nU povorci su uvek bili „mlada“, „mladoženja“ i svatovi. „Mlada“ je predstavljana u blagoslovenom stanju, dok bi „mladoženja“ nosio štap ili praziluk, simbole falusa. Radnje koje su se izvodile imale su naglašene komične i parodijske crte i sve što se događalo nedvosmisleno je bilo prožeto erotskim podtekstom.\nOvim pokladnim ritualima se dugo pridavalo magijsko značenje, kao uticaj na onostrano, radi prosperiteta ovostranog. U sekularnom vidu pokladni rituali se i dalje pojavljuju, ali kao predmet šale u razuzdanoj povorci koja odbacuje sve stege.\nTreći kamen: Kaljava igra\nSeoske kućne predstave su bile karakteristične za zimske periode i izvodile bi se u seoskim domaćinstvima tokom dugih večeri i besposlice.\nJedna od njih, „Kaljava igra“ pod nazivom „Ženidba debelog Laze“, zabeležena je u selu Jabučje. Poslednji put je odigrana 1938. godine. Započeta je i 1950, ali, zbog svađe, nije završena.\n„Kaljava igra“ je zanimljiva, ali i opasna po život, pa se zbog toga nije širila. Igrali su je samo muškarci, i to oni koji su hteli da trpe sve što ih snađe. Učesnici bi, kroz fizičko nasilje, trošili akumulisanu energiju zimskih dana. Ovo surovo pozorište je donosilo neprijatnu sliku o nedoličnostima našeg življa i, verovatno zbog toga, nije imalo širu recepciju.\nVerujem da bi pažljiva rekonstrukcija „Kaljave igre“, na osnovu sačuvanog scenarija, mogla da bude zanimljiva i savremenom gledaocu. Prisetimo se, da su sedamdesetih godina predstave koje su izvođene na BITEF-u negovale fizičku ekspresiju kao oblik ritualnog teatra.\nČetvrti kamen: Vučji horovi\nU nekim srpskim krajevima, u toku svadbenih svečanosti, mladići iz sela, nazvani „vukovima“, „napadaju“ mladoženjinu kuću neposredno posle spajanja mladenaca. Držeći za ruke jedan drugog, poređani „u lanac“ zavijaju kao vukovi i viču: „Okolo, vuče, čuvaj mladu momče, čuvaj ovcu da ti je vuci ne iziju.“\nPojava vučjih horova je osobenost narodnog glumovanja na srpskim prostorima. Veselin Čajkanović je ukazivao na paralele sa Dionisovim kultom (teriomorfni horovi) i pretpostavio da vukovi predstavljaju pretke koji se javljaju u vučjoj formi da bi uzeli učešće u jednoj porodičnoj svečanosti.\nMislim da imamo pravo da o vučjim igrama govorimo kao o igrama jaraca; (članovi ditiramba su se zvali jarci, na antičkom grčkom – tragoi). Ova paralela rečito govori razvoju jedne u prilog, a za parcijalnu mogućnost razvoja druge.\nNa našem tlu ostalo se na nivou vučjeg hora, za razliku od antičkog hora, iz kojeg se razvilo pozorište. Iz različitih razloga (progoni, napredak hrišćanstva), vučje igre nisu mogle da dostignu uticaj na zajednicu kakav je imao Dionisov kult.\nPeti kamen: Jedna emigrantska predstava\nU italijanskom gradiću Đoja del Kole, u današnjoj provinciji Bari, zabeležena je svečanost koja se odigrala 1. juna 1497. godine. Bila je to zabava u čast buduće supruge napuljskog kralja.\nU prostranom dvorištu je izveden ples, a izvođači su bili nekakvi Sloveni, čija su imena bila: Duško, Radonja, Vuk, Vukašin, Vučeta, Milica, Mila, Radoslava, Stana, Ruža, Cvijeta... i druga. Slovenski igrači su se „skačući kao koze, okretali i zajedno svi su pevali“.\nItalijanski pesnik koji nije poznavao jezik Slovena zapisao je pesmu kako je umeo. Pesmu je dešifrovao Miroslav Pantić, i utvrdio da je pesma bugarštica i da ima zaokruženu priču.\n„Vojvoda Janko, iz tamnice u kojoj čami, doziva orla koji vije nad Smederevom i zaklinje ga da pođe smederevskoj gospodi, neka se za njega mole slavnom Despotu da ga otpusti iz tamnice, pa ako mu Bog u tome pomogne i slavni ga Despot oslobodi, obećava da će orla nahraniti crvenom turskom krvi i belim viteškim telom.“\nSloveni su pevali bez muzičke pratnje – što je osobenost srpskog načina, i pritom glasno vikali na „svom jeziku“, a onda je svaki od njih pio „po svom običaju... i to muškarci, žene, odrasli i oni koji su još deca“.\nPostojbina ove pesme je bila u Srbiji, iz vremena vlade Đurđa Brankovića, najverovatnije u Smederevu. Reč je o tamnovanju Sibinjanin Janka (Hunjadi Janoš) u Smederevu, posle njegovog teškog poraza na Kosovu. Pesmu su u Italiju prenele izbeglice, koje su bežale iz Srbije pred turskim zavojevačima.\nPosle propasti despotovine, nastao je tamni turski vilajet i veze Srba sa svetom se prekidaju, sem u onim krajevima u današnjoj Vojvodini i Mađarskoj, gde je pozorišni život nastavljen pod uticajem srednjoevropske kulture. Narodni teatar je ostao udaljen od ekonomskih i kulturnih centara i nastavio da živi u tradiciji naroda, ali zbog navedenih okolnosti, nije postao uzor za svetovnu dramu i pozorište.


TriciTricikl Explorer Grey/Green 8200900 | Anekdotstory- anekdotstory.ru\nŠifra artikla: 8200900\nPrvi tricikl koji je napravljen za decu od 10 meseci. Sa 10 meseci ovaj tricikl koristite kao kolica a sa 30 meseca postaje tricikl za samostalno upravljanje dece\nPrvi tricikl koji je napravljen za decu od 10 meseci. Sa 10 meseci ovaj tricikl koristite kao kolica a sa 30 meseca postaje tricikl za samostalno upravljanje dece.\nKvačilo na upravljaču i na točkovima za slobodnu vožnju omogućavaju transformisanje tricikla u onaj kojim upravlja roditelj i u onaj kojim upravlja dete.


LESKOVAC PROTIV TRGOVINE LjUDIMA - JUGPRESS\nLESKOVAC PROTIV TRGOVINE LjUDIMA\nPostavio: Jugpress 17 Oktobra, 2015\nU preteklih godinu na teritoriji Leskovac zabeležena su četiri slučaja trgovine ljudima, sve osobe su maloletne i radilo se o radnoj i seksualnoj eksploataciji, a u jednom slučaju radilo se o prosjačenju, rečeno je na današnjem skupu povodom Medjunarodnog dana protiv trgovine ljudima.\nDirektorka Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima Sanja Kljajić kaže da se Srbija protiv trgovine ljudima od 2000-te godina bori na jedan formalizovan način.\nTa borba je postojala i ranije, ali od 2000-te su se karakteristike ovog fenomena značajno promenile, rekla ej ona i dodala da „ono što je uvek isto, je , na žalost, veliki broj dece koja su žrtve tom trgovinom.\n„Obična, pa čak i stručna javnost, teško prepoznaje takav oblik trgovine ljudima.\nVrlo često se srećemo sa decom prosjacima, ali na njih retko gledamo kao na takve žrtve, objasnila je ona.\n„U 2015. procenat dece koje su žrtve trgovine ljudima je značajno porastao. Vreme je da se svi zapitamo šta i kako dalje. Prošla godina je bila karakteristična po radnoj ekspolataciji, mediji su izveštavali o 98 punoletnih muškaraca identifikovanih kao žrtve radne eksploatacije. To je bila neka incidentna situacija vezana za Zimsku olimijadu u Rusiji i povećan obim građevisnkih radova. Ove godine se vraćamo na seksualnu eksploataciju, koja je procentualno najučestalija i većina tih žrtava je eksploatisana u Srbiji. Dakle, trgovina se dešava ovde, dešava se našoj deci.“\nKljajićeva napominje i da je kaznena politika veoma blaga, što, takođe, utiče na povećanje trgovine ljudima. Sudski postupci su spori, žrtve ne dobijaju satisfakciju, imamo samo jedan slučaj gde je žrtva uspela da dobije odštetu. Policija, s druge strane, sa ovim brojem ljudi koje ima i sa ovolikim brojem migranata teško može da se nosi i uoči pojave koje ukazuju da se radi o žrtvama trgovine ljudima. Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima sa Međunarodnom organizacijom za migracije sačinila listu indikatora koji nekom policajcu, socijalnom radniku na terenu ili nekom u školi mogu da pokažu da pred sobom ima žrtvu trgovine ljudima. Ovi indikatori se već koriste, posebno u radu sa migrantima. U junu mesecu je sprovedena i obuka koja je obuhvatila oko 500 stručnjaka iz policije i socijalne zaštite, te nešto malo iz obrazovanja. Rezultat je povećani broj prijava iz Centara za socijalni rad, jer oni često dolaze u kontakt sa licima koja su žrtve trgovine ljudima, ali ih nisu prepoznavali kao takve u dosadašnjem radu.\nNačelnik Jablaničkog okruga Božidar Stojiljković kaže da se radi o globalnom fenomenu koji pogađa sve zemlje, bez obzira na njihov stepen razvijenosti .\nZbog toga ova kompleksni i dinamični društveni frenomen zahteva sveobuhvatni pravni i društveni pristup i primenu efikasnih mera u cilju prevencije, suzbijanje i kažnjavanje učinilaca i zaštite žrtava uz obaveznu saradnju svih država.\nDanas je predstavljen i Lokalni koordinacioni tim za borbu protiv trgovine ljudima koji je formiran odlukom Gradskog veća a čine ga predstavnici Višeg javnog tužilaštva, Višeg suda, Policijske uprave, Centra za socijalni rad, Doma zdravlja, Crvenog krsta i Kancelarije za mlade.\nPitam se, da li se i trgovina odbornicima takođe smatra radnom i seksualnom eksploatacijom, ili se ipak radi o prosjačenju???\nTakođe me zanima da li “stručna javnost”, prepoznaje ovaj oblik trgovine ljudima?\nIli se možda takvi odbornici, uopšte ne smatraju ljudima???\nOktobar 18, 2015 10:48 am


Jean Michel Jarre | Balkanrock.com\nTag:Jean Michel Jarre\nVirtuelni engleski sastav Gorillaz, iza koga stoje Damon Albarn i Jamie Hewlett, sudeći prema slikama objavljenim na društvenim mrežama, itekako su zauzeti radom na novom albumu u studiju. Na novoj ploči, koja definitivno treba da ugleda...\nJean-Michel Jarre, nastupiće 13. novembra u beogradskoj Kombank Areni u okviru svoje Electronica svetske turneje. Turneja će započeti sredinom juna nastupom na Sonar festivalu u Barseloni (Španija) a na listi su se, pored velikih evropsk...\nVelikan elektronske muzike Jean-Michel Jarre započeo je saradnju na novom neimenovanom albumu koji se očekuje ove godine, sa nekolicinom talentovanih izvođača. Nedavno je izdao "Glory" u kolaboraciji sa Anthonyjem Gonzalesom, članom ...\nVelikan elektronske muzike Žan Mišel Žar i od prošle godine predsednik CISACa (Međunarodna konfederacija društava autora i kompozitora) pred gostovanje na Midem konferenciji, u intervjuu za Guardian je okrivio tehnološke kompanije zbog zane...


Beta 24. juna 2020. 13:55\nNa listi zemalja za koje će Evropska unija 1. jula otvoriti granice za sada se ne nalaze SAD, zbog neuspeha da pandemiju korona virusa stave pod kontrolu, piše list Njujork tajms.\nČlanice EU razmatraju kojim posetiocima će dozvoliti ulazak, posle višemesečnih ograničenja putovanja zbog COVID-19, na osnovu toga kako zemlje rešavaju pandemiju, piše američki list.\nU SAD ima više od 2,3 miliona zaraženih korona virusom, a umrlo je 120.000 ljudi, više nego u bilo kojoj drugoj zemlji.\nGranice EU su za gradjane trećih zemalja zatvorene od sredine marta, a konačna odluka o ponovnom otvaranju granica, koje je najavljeno za 1. jul, biće doneta početkom sledeće sedmice.\nKada je Evropa postala epicentar pandemije u martu, američki predsednik Donald Tramp je zabranio putovanje u SAD za gradjane većine članica EU, navodeći da je to neophodno da bi zaštitio SAD u kojoj je tada bilo oko 1.100 zaraženih i 38 smrtnih slučajeva.\n„Zabrana ulaska američkim putnicima u EU imala bi značajne ekonomske, kulturne i geopolitičke posledice. Milioni američkih turista posećuju Evropu svakog leta. Poslovna putovanja su uobičajena, imajući u vidu ogromne ekonomske veze SAD i EU“, navodi Njujork tajms.\nPravljenje zajedničke liste zemalja čiji gradjani mogu da udju u EU deo je nastojanja Brisela da potpuno otvori unutrašnje granice i omogući slobodno putovanje i trgovinu medju članicama.\n„Imperativi obnavljanja unutrašnje harmonije EU i polako otvaranje ka svetu su najvažniji, čak iako to preti raskolom sa bliskim saveznicima uključujući SAD, koje će izgleda sigurno biti isključene, bar u početku“, piše američki list.\nKada se evropske diplomate dogovore o konačnoj listi, ona će biti predstavljena pre 1. jula. EU ne može da natera članice da prihvate listu, ali evropski zvaničnici upozoravaju da bi nepoštovanje tih mera u bilo kojoj od 27 članica moglo dovesti do ponovnog uvodjenja ograničenja na unutrašnjim granicama.


Vest | Microsoft Office 12 će podržavati PDF | Kompjuter biblioteka\nPregleda (30 dana / ukupno): 9 / 2761\nMicrosoft će u Office 12 ugraditi funkciju “Save As” za objavljivanje Word, Excel, PowerPoint, Access i dokumenata ostalih aplikacija u popularnom PDF formatu.\nOvo je objavio Steven Sinofsky, stariji potpredsednik za Office, naglasivši da će korisnici, umesto da štampaju dokumente i šalju ih faksom, sada moći da snime PDF i distriburaju ga elektronski.\nVećina aplikacija koje će biti obuhvaćene u Office 12, kao i samostalni programi koji su deo Microsoft Office, će imati ovu novu mogućnost, ujljučujući Word, Excel, PowerPoint, Access, InfoPath, Visio, Publisher i OneNote.\nMicrosoft je zakasnio na PDF “zabavu”. Softveri drugih proizvođača, kao što su Corel WordPerfect Office, Sun StarOffice i besplatni OpenOffice.org sa otvorenim kodom već imaju mogućnosti za objavljivanje PDF-a.\nAdobe, koji tvrdi da je ova vrsta fajla najpopularnija na Internetu, je 1993. godine učinio PDF dostupnim u javnoj specifikaciji, što znači da je Adobe dozvolio softverima ostalih proizvođača da prave PDF formate bez plaćanja licence.\nAdobe i Microsoft su već dugo partneri, međutim dobri odnosi su se poremetili kada je Microsoft 2003. godine izašao na tržište sa paketom InfoPath. Sredinom septembra, na primer, iz Microsofta je stigla najava da će Adobe Photoshop potisnuti sopstvenim grafičkim paketom, trenutno pod kodnim nazivom Acrylic Graphic Designer.\nDrugi direktan napad na Adobe bi mogao da bude Metro, kombinacija formata fajlova, programa za prikazivanje dokumenata i jezika za opis stranica, planiran kao deo Windows Vista, sledeće generacije desktop klijenta koja se očekuje krajem 2006.\nPam Deziel, jedan od direktora u kompanij Adobe je na sve ovo odgovorio da je sasvim prirodno da Microsoft ulazi u oblasti gde Adobe već ima svoje proizvode. Na pitanje da li se Adobe, koji je u završnoj fazi 3,4 milijarde dolara vrednog spajanja sa Macromediom, plaši Microsoftovog ulaska u njihovo područje, Deziel je odgovorio:”Microsoft je monopolista vredan 40 milijardi dolara i jasno je da je opasan protivnik”.\nMicrosoftovo dodavanje PDF-a listi formata fajlova u Office se tumači kao način da se izglade odnosi sa vladinim i poslovnim zahtevima za formatima fajlova sa otvorenim kodom za snimanje dokumenata. U državi Massachusetts je, na primer, zabranjena kupovina softvera koji ne snimaju “otvorene” formate dokumenata; po njihovoj definiciji, PDF je takav format.\nMicrosoft, međutim, poriče da je PDF dodat u Office 12 kao odgovor na ovu zabranu. Oni tvrde da je to na prvom mestu bio odgovor na zahteve njihovih korisnika. Microsoft se nada da će se Office 12 pojaviti na tržištu krajem 2006.


„Aleksandar Veliki – poslednji čarobnjak Antike” – Grčki „u malom prstu"\nMay 28, 2017 ivana Književnost/Λογοτεχνία\nIZDAVAČ: Aletea 2003. Metaphysica 2005.\n“Aleksandar Veliki – poslednji čarobnjak antike” predstavlja po mnogo čemu jedinstvenu studiju: to je pre svega apologetska knjiga u kojoj autor svojim znanjem i imaginacijom menja uvrežene a pogrešne predstave o ličnosti i životu Aleksandra Velikog. (Dolce Vita)\nArgumentovano dokazujući svoje tvrdnje autor sagledava istorijski portret Aleksandra Velikog iz do sada nepoznatog ugla. (Borba)\nZa jedno novo čitanje istorije. (Dnevnik)\nKnjiga “Aleksandar Veliki – poslednji čarobnjak antike” je svojevrstan duhovni protest protiv iskrivljenja istorijskih činjenica i istina, pisana u najboljem hamveševskom maniru. (Duga)\n« Kratkometražni filmovi/Ταινίες μικρού μήκους\nΜατωμένα χώματα/Zemlja natopljena krvlju »


Osim afere “ikona”, na sastanku se razgovaralo o procesuiranju i radu na predmetima koji se odnose na sudjelovanje državljana BiH na ratištu u Ukrajini.\n“Glavna tužiteljica, upoznala je veleposlanika, da je već poduzeto više aktivnosti iz nadležnosti Tužiteljstva BiH, te da je potrebno da institucije od kojih je zatražena međunarodna pravna pomoć, što prije odgovore na zahtjev.\nTokom sastanka je istaknuto da Tužiteljstvo BiH i Javno tužiteljstvo Ukrajine, imaju potpisan Memorandum o razumijevanju još 2008. godine i da su do sada imali dobru suradnju koja će se nastaviti i u budućnosti”, navedeno je u saopćenju Tužiteljstva BiH.


Anna Alexander, menadžerka za nekretnine u državi Virginia Beach u Virginiji započela je dan u ponedjeljak misleći da bi mogla izbjeći rukovanje zbog epidemije koronavirusa. Tada je neko ispružio ruku.\nPrihvatila ju je.\nJa sam poslovna osoba, objasnila je Aleksandar (65), ali ako to učini drugi put sljedeći put, možda bih pokušala biti oprezna zbog coronavirusa.\nKako se virusne infekcije šire širom svijeta, svi moraju donijeti odluku: Koliko treba biti zabrinut/a zbog infekcije i šta trebam učiniti u vezi s tim?\nOve odluke mogu imati široke posljedice. "Ozbiljno ljudi - prestanite da kupujete maske!" pisao je američki hirurg, dr. Jerome M. Adams, 29. februara.\nObjasnio je da maske nisu efikasne u zaštiti šire javnosti, "ali ako ih zdravstveni radnici ne mogu dobiti za brigu o bolesnima pacijentima onda i naše zajednice rizikuju! "\nPravi stupanj zabrinutosti za nekoga ko živi blizu žarišta koronavirusa možda se jako razlikuje od onog kod nekoga tko živi daleko od jednog. U svakom slučaju, kažu stručnjaci kako ljudi procjenjuju rizik, to nije jednostavan, hladan statistički proračun. Umjesto toga, obojen je našim emocijama i drugim psihološkim faktorima.\nEmocije su filteri kroz koje vidimo činjenice, kaže David Ropeik, umirovljeni Harvard instruktor za komunikaciju.\nA ova epidemija virusa predstavlja listu "vrućih tipki ... koje pojačavaju našu percepciju rizika" i ponekad čine da se te percepcije razlikuju od zaključaka medicinskih službenika utemeljenih na dokazima, kaže Paul Slovic, profesor psihologije sa Univerziteta u Oregonu .\nNa primjer, nova je i nepoznata, za razliku od uobičajenog sezonskog gripa koji svake godine ubije mnogo više ljudi nego što ima koronavirus. Čini se da to nije u potpunosti shvaćeno. I čini se da je to teško kontrolirati bilo od strane tijela javne zdravstvene vlasti ili naših vlastitih akcija.\n"Vidimo da ne postoji vakcina koja to može spriječiti", rekao je. Može se širiti kapljicama u zraku koje oslobađaju zaraženi ljudi, ali ne možemo biti sigurni da su ljudi koje srećemo uistinu zdravi, što takođe umanjuje bilo kakav osjećaj lične kontrole, rekao je.\nKao što je Ropeik rekao, suočeni s novom i slabo shvaćenom prijetnjom, "počinjemo se osjećati kao da ne znamo što trebamo učiniti da bismo se zaštitili, a to je osjećaj nemoći, nedostatka kontrole, poput vožnje niz cestu ali sa zatvorenim očima. "\nU međuvremenu, informacije koje ljudi dobijaju iz vijesti i društvenih medija "nisu osobito uvjerljive", rekao je Slović. "Čini se da se geografski rizik ovoga brzo širi", a unutar bilo koje zemlje broj slučajeva počinje relativno malo, a zatim raste, bez ikakvih poznatih gornjih granica, rekao je.\nA izvještaji se fokusiraju na ljude koji se razbole i umiru, a ne na one koji kažu "Zarazio sam se i imao samo blage simptome". Dobijamo samo zastrašujuće informacije. "\nŠtoviše, rekao je Ropeik, „svi pričaju o tome svima“ u vijestima i na društvenim medijima, što pojačava osjećaj rizika.\nRopeik je rekao da koronavirus aktivira višegodišnja upozorenja na smrtonosnu pandemiju. "Ova ideja da je nova bolest glavni ubojica ideja je koja je pohranjena u našem sjećanju straha", rekao je.\nVincent Covello, direktor Centra za komunikaciju sa sjedištem u New Yorku, objasnio je listu od 17 psiholoških faktora za koje kaže da mogu utjecati na to kako pojedinci procjenjuju rizik od koronavirusa.\nNa primjer, rekao je, ljudi su često više zabrinuti za događaje ako ne vjeruju vlastima ili nadležnim institucijama. Oni su više zabrinuti zbog nenamjenskih stvari, poput izlaganja zaraženoj osobi, nego od dobrovoljnih, poput pušenja ili sunčanja. I često su više zabrinuti zbog rizika koji imaju odložene efekte, poput infekcije i simptoma, nego onih koji imaju neposredan učinak, poput trovanja.\nPa kako ljudi mogu umanjiti rizik od prekomjerne reakcije kod sebe i drugih?\nNemojte širiti vijesti o svakom malom razvoju događaja, uključujući sitne poteze vlasti, kaže Ropeik. I "ne dijelite samo zastrašujuće dijelove", već uključite i stvari poput infekcija koja obično izazivaju samo blage do umjerene simptome.\nKonačno, "ne budite žrtva informacija 24 sata dnevno", rekao je. "Odjavite se, odložite telefon, uzmite knjigu ... Ugasite zaslon svog "radara rizika" na neko vrijeme .... Vjerojatno ste jednako u riziku ili sigurni sutra kao i sada, bilo da ostanete na mrežama sve vrijeme ili ne. "


Pet kvaliteta modernih radnika – STUDOMAT.ba\nPeta konferencija “Vaša(r) ideja” u Sarajevu\nOdržan Sarajevo World Cafè na temu: "Društveno preduzetništvo"\nPet kvaliteta modernih radnika\nPoslovnom svijetu, obavezama, tržištu rada i promjenama današnjice ne moraju samo da se bave menadžeri i osobe na vodećim pozicijama. Naime, na to kako obavljate posao utiču promjene u tehnologiji, ali i u ponašanju.\nU nastavku je pet osobina koje moraju da posjeduju i razvijaju moderni radnici kako bi ostvarili ono što žele.\nTokom dugogodišnjeg rada, radnici se često ušuškaju i prilikom obavljanja svakodnevnih zadataka koriste isključivo poznate tehnologije i radnje. Međutim, takav pristup nije dobar ni za vas ni za vašu organizaciju.\nRazmislite o generaciji koja tek stupa na tržište rada. Oni su grupa mladih ljudi koji su odrasli uz moderne alate za komunikaciju sa kolegama. Njihova energija i mladost sa sobom donosi nova ponašanja i korišćenje novih, boljih i naprednih tehnologija. Tako bi svaki radnik, nezavisno od toga koliko godina ima, trebalo da bude spreman na promjene jer bi upravo one mogle učiniti njihov život i posao lakšim.\nU poslovnom svijetu, prave vođe moraju da znaju kako da pokažu da su strastveni, obrazovani, i da vole da dijele svoje znanje sa drugima. Nove tehnologije su ohrabrile radnike unutar organizacije da dijele svoja interesovanja, ideje i uz to uvijek daju povratnu informaciju.\nKada vam je do nečega veoma stalo, tada imate priliku da postanete lider odnosno da učite druge o tome i da dijelite svoje znanje. Ipak, to se neće ostvariti ukoliko ‘ne progovorite. Ne možete biti lider tima ako se plašite da izrazite svoje mišljenje, plus niste samouvjereni. Tako se postavlja pitanje, zašto biti samo radnik kada možete biti vođa? Budite hrabri.\nBudite nezavisni i usmjereni ka cilju\nSada kada svoj posao možete da obavljate u bilo koje vrijeme, sa bilo kog mjesta na svijetu, najvažnije je da budete organizovani i usmjereni prema cilju. U nekim poslovima više ne postoji osoba koja prati svaki vaš korak tokom radnog dana i da vas podsjeća da se vratite na posao. To je privilegija, ali sa druge strane i velika odgovornost. Tako dobijete povjerenje od svojih nadređenih da je na vama da povjerenje opravdate. Kao moderan radnik morate da znate kako da upravljate svojim vremenom, kako na vrijeme da završite zadatke bilo da ste u kancelariji, u kafiću ili radite od kuće.\nDijelite iskustva i pomažite drugima\nIako je posjedovanje ovih osobina važno za moderne menadžere, moraju da ih posjeduju, ili bar razviju, svi moderni radnici. Kolege međusobno često ne dele ideje, odnosno zadržavaju ih samo za sebe kako bi ih, čim im se pruži prilika, predložili nadređenima. Ali, taj model u modernim organizacijama više ne vrijedi. Dijeljenjem znanja i ideja ne samo da stvarate bolje odnose sa kolegama, nego takav pristup može govoriti puno o vama kao osobi.\nMožete da dijelite ideje, povratne infomacije, projekte na kojima radite, dokumente ili šta god želite. U svakom slučaju, sebičnost zaista nije karakteristika modernih radnika.\nTokom radnog dana rastrzani ste na sve strane. Tokom sastanka provjeravate pristigle mejlove, tvitujete, sređujete dokumente i dopisujete sa kolegama. Ponekad zbog tih komunikacionih kanala ne možemo da se potpuno fokusiramo na ono što treba da uradimo.\nNiko vam neće zamjeriti ako na poruke ne odgovorite istog minuta, ili jednostavno ne odgovorite na postavljeno pitanje kolege iz kancelarije. S obzirom da smo bombardovani informacijama sa svih strana, važno je filtrirati ih i fokusirati se samo na one važne koje donose vrijednost poslu i svakodnevnom životu, prenose agencije.


Smeštaj Knjaževac | privatni smeštaj u Knjaževcu | rezervacija smeštaja\nStan na dan Knjaževac | Apartmani Knjaževac | Smeštaj Knjaževac\nStan na dan Knjaževac - Najbolja ponuda apartmana u gradu savršenih za duži ili kraći boravak. Izaberite najbolje apartmane za odmor i boravak u gradu.\nBlizu jezera (2) Centar (2) Centralno grejanje (2) Dodatni krevetac za bebe (2) Jacuzzi (1) Lift (2) Miran kraj (1) Parking (5) Pored reke (1)\nVila KATARINA Knjaževac...\nVila KATARINA se nalazi na periferiji grada Knjazevca, u ulici Branka Metalca br. 25, u mirnom delu okruzenom prirodom.Od centra grada je\nMILOŠEV KONAK nalazi se u strogom centru grada na jugoistoku Srbije, na udaljenosti od Niša 56km, Zaječara 40km, Sokobanje 40km,


Razmislite o ovim porukama dece iz Svratišta: Njih te reči bole, kao da već ne preživljavaju svašta - Telegraf.rs\n12/04/21 | 19:58 ≫ 13/04/21 | 08:26\nDanas je Međunarodni dan dece koja su uključena u život i rad na ulici\nFoto: Svratište za decu, Beograd\n"Obrazovanje im nije bitno", "Njima nije hladno, ta deca uvek idu bosa i gola", "Njihovi roditelji kradu decu koja su bezobrazna". Sigurno ste bar jednom čuli ove okrutne i nadasve, potpuno netačne rečenice satkane od predrasuda i to prema deci koju viđate svakodnevno napolju, bez obzira na vremenske prilike, mališanima koji su uključeni u život i rad na ulici. Danas je njihov dan. Dan dece ulice.\nOvaj datum, 12. april, obeležava se kao Međunarodni dan dece koja su uključena u život i rad na ulici od 2011. godine, a Centar za integraciju mladih pokrenuo je kampanju sa ciljem da ukaže na predrasude sa kojima se njihovi korisnici svakodnevno suočavaju.\nJedna od čestih predrasuda je da im obrazovanje nije bitno. Kako bi razbili jednu od osnovnih predrasuda koja se vezuju za njih, poruka koju ova deca šalju u javnost glasi jednostavno: "Idem redovno u školu", jer je to da oni ne žele da se obrazuju samo uverenje neutemeljeno na činjenicama.\nA i to da su im roditelji lenji i da ne žele da rade takođe je verovanje bez dokaza. Još jedna predrasuda. Zbog toga deca koja odlaze u Svratište na to imaju odgovor: "Moji roditelji hoće da rade".\nMališani korisnici usluga Svratišta u Beogradu uglavnom su romske nacionalnosti, a često za njihove roditelje tvrdimo da oni ne brinu o njima. Ove reči pogodile bi svakog, a kamoli decu.\nPredrasude su njihova svakodnevica\nMina Lukić iz Svratišta Beograd kaže za Telegraf.rs da su se mališani, nažalost, sa takvim predrasudama, izjavama o njihovim porodicama poistovetili, te da je cilj ovakve kampanje da se to promeni.\n- Ta deca treba da posmatraju porodične odnose i da znaju da ih njihovi roditelji vole. Trudimo se da im ukažemo i na to da naprave razliku između onog što je dobro i što nije. Deca su se poistovetila sa tim predrasudama, to im je svakodnevica. Zato ulažemo napore da pričamo na tu temu: nije okej da ti neko kaže da si prljav, da smrdiš... jer deca na to reaguju. Želimo da osiguramo da svako dete zna da piše, da računa, ali i da razlikuje dobro od lošeg: koje ponašanje nije okej prema njemu, da znaju kome da se obrate kada se osete loše - navodi naša sagovornica.\n"I nama je hladno"\nMeđu brojnim predrasudama o deci koja rade na ulici, a koja su uglavnom romske nacionalnosti, jeste i ona da im nije hladno, da ona uvek idu "bosa i gola". Mališani i na to imaju odgovor: "I nama je hladno".\nTu je i ona da se ova deca ne razboljevaju tako često kao njihovi vršnjaci, ali oni nemaju čelični imunitet.\nMožda jedna od najsurovijih je ona da njihovi roditelji kradu decu koja su "bezobrazna". Zato su ova deca uputila snažan odgovor društvu: "Moji roditelji ne kradu decu".\nKako navodi Mina Lukić, verovatno najčešća predrasuda sa kojom se deca Svratišta suočavaju je da rano stupanje u brak predstavlja deo njihove kulture, što nikako nije tačno, zbog čega oni apeluju: "Želim da biram".\n- Odlučili smo da se posvetimo tim predrasudama ove godine jer te rečenice slušamo stalno, godinama. Pandemija korona virusa nam je ukazala na to da ova deca ne bi imala ništa da nema Svratišta. Zato smo hteli da skrenemo pažnju javnosti na to da se ona ne razlikuju od druge dece - navodi naša sagovornica.\nMina ističe i da se, rušeći predrasude u društvu, ruše i ta lažna uverenja u glavama dece koja se sa time svakodnevno suočavaju.\n- Pravi se pomak, posebno kod onih koji dolaze kod nas dugo. Ideja je da ih podržimo, to je krajnji cilj, da utičemo na njih, da dete prestane da radi na ulici. Za dečiji rad je "zaslužno" siromaštvo, to nije problem koji mi možemo da rešimo. Ekonomske okolnosti ostaju, samo na ovaj način, deca razumeju više svet oko sebe - ističe Lukićeva.\nJedna od najugroženijih grupa na svetu\nDeca koja rade na ulici su jedna od najugroženijih grupa dece na svetu. Pandemija korona virusa uvećala je probleme sa kojima se ona već suočavaju.\n- Mere za suzbijanje pandemije dodatno su marginalizovale ovu decu. Ona osećaju da im je egzistencija veoma ugrožena, a naše iskustvo u direktnom radu sa njima, pokazuje da im je još više otežan pristup institucijama sistema i da se nalaze u povećanom riziku od nasilja i diskriminacije - navode iz Centra za integraciju mladih.\nKako dodaju, konkretno, uslugu Svratište za decu, tokom pandemije, nekad koristi čak i 150 dece na dnevnom nivou, a o povećanoj potrebi za održavanjem higijene, hranom, odećom i obućom, svedoči i podatak da Svratište ima 100 potpuno novih korisnika.\n- Deca koja rade na ulici moraju imati pristup osnovnim uslugama kao što su zdravstvena zaštita i obrazovanje, i moraju biti bezbedna, što je, upozoravamo, dodatno otežano tekućom pandemijom. Deci koja žive ili rade na ulici, online nastava je gotovo potpuno nedostupna zbog ekstremno loših uslova u kojima žive - bez struje, interneta i uređaja za praćenje ovakve vrste nastave. Koristimo ovaj datum da još jednom skrenemo pažnju na veoma lošu situaciju u kojoj se ova deca trenutno nalaze - ističu iz Centra.\nTakođe, oni naglašavaju da je pandemija ne samo pogoršala status ove dece već, da su i dalje prisutne predrasude prema njima i njihovim porodicama, kao i nevidljivost za sistem koji treba da ih podrži.\n- To je problem svih nas. On neće nestati ako okrenemo glavu na drugu stranu - poručuju iz Centra za integraciju mladih.\nZaštitnik građana: Najveći problemi fizički rad, siromaštvo, dečji brakovi\nZoran Pašalić, Foto: Tanjug/Rade Prelić\n- "Deca ulice" se suočavaju sa brojnim rizicima koji ostavljaju posledice na njihovo zdravlje i razvoj zbog čega nadležni organi treba da učine dodatne napore na zaštiti prava i najboljeg interesa deteta - naveo je Pašalić.\nVideo: Divlja devojčica: Živela sa mačkama a policiji je prišla kad su je pozvali sa mac-mac\nPolicija blokirala zgradu Pošte u centru Beograda: Neko je dojavio da je unutra bomba\nOvako se slavi Đurđevdan u domu Roma: Obrću prase i jagnje, zbog korone samo najbliži sa 14 unučadi\n12. april 2021 | 20:04\nJel imaju deca iz svratišta žive i zdrave roditelje,ako imaju zašto su onda u svratištu ?