DOKTOR JOVANOVIĆ OTKRIO KAKO JE SPOJIO FUDBALSKU IKONU I TENISKOG KRALJA: MARADONA OBOŽAVAO NOLETA (FOTO) | Happy BSC portal\nMaradona je bio izuzetna, harizmantična, ličnost, ne samo u sportskom smislu.\nFascinirao je intiligencijom i duhovitošću. Posle njegovog dolaska u Emirate, posećenost fudbalskih utakmica, po zvaničnim statistikama, skočila je deset puta!\nČak su i treninzi koje je držao Maradona bili spektakl. Voleo je Srbe zbog našeg temperamenta. Svet je izgubio mnogo njegovom smrću.\nOvako se legendarnog Dijega Maradone seća srpski lekar dr Dejan Jovanović, jedan od najuglednijih i najtraženijih stručnjaka sportske medicine u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nOn je bio šef medicinske službe Al Vasl, kada je 2011. za trenera došao Dijego Maradona. U njegovom štabu je bio do 2015. kada je fudbalska legenda prešla u drugi klub.\nMARADONA je voleo Srbe ne samo zbog svog velikog prijatelja Emira Kusturice, već zbog temperamenta koji mu je bio vrlo blizak. Za naš prostor vezivale su ga mnoge uspomene o kojima je razgovarao sa dr Jovanovićem.\n- Veoma dobro se sećao utakmice sa Zvezdom 1982, a nije zaboravio utakmicu SP 1990. u Italiji, kada je Argentina eliminisala Jugoslaviju posle boljeg izvođenja jedanaesteraca - seća se dr Jovanović. - Nikada nije preboleo to što mu je Tomislav Ivković odbranio penal, a bio je fasciniran Draganom Stojkovićem. Govorio je da Piksi ima izuzetan stil i elganciju, da igra fudbal kao da pleše tango sa ženom.\n- O njegovim kvalitetima kao fudbalera sve je već rečeno, dodao bih samo da smo mi kao njegovi savremenici imali izuzetnu sreću da prisustvujemo uživo Maradoninim majstorijama - kaže dr Jovanović. - Pošto sam imao ličnu sreću i zadovoljstvo da budem deo njegovog stručnog tima, moram da istaknem njegove ljudske kvalitete. Bio je izuzetno intiligentna i duhovita osoba, veoma pažljiv prema saradnicima koje je umeo da motiviše da daju najbolje od sebe.\nNaš stručnjak otkriva da je Maradona, koji je u javnosti smatran izuzetno ležernom osobom, u poslu bio veoma strog profesionalac.\n- Kada bi počeo trening, više niko nije smeo da izađe na teren, baš niko, čak ni članovi stručnog štaba, ni šeici - seća se dr Jovanović. - On je doživljavao teren kao sveto mesto, čiju svetost ništa ne sme da naruši dok on i igrači rade. Bio je dobar psiholog i uvek je znao da nađe dobar i zanimljiv nadimak za svakog igrača kojima ih je motivisao. Izuzetno je cenio igrače, oni su uvek bili u prvom planu. Bilo mi je zadovoljstvo da gledam kako je vešto stvarao uspešan tim.\nČlanovi Maradoninog stručnog štaba često su igrali tenis sa dr Jovanovićem, a on je pomno pratio rezultate. Kao navijač je često bodrio svog pomoćnika Roberta Sosu, koga je zvao je Del Potro, u mečevima protiv našeg medicinskog stručnjaka, koga je nazivao Novak, jer je češće pobeđivao. Maradona je bio fasciniran ličnošću Novaka Đokovića, koji se pojavio niotkuda i zavladao svetom tenisa.\n- Bio je zadivljen Novakovom borbenošću, temperamentom i skromnošću - seća se dr Jovanović. - Uz pomoć moje supruge, dermatologa dr Radmile Lukijan, uspeo sam da spojim Dijega i Novaka. Posle egzibicionog teniskog meča u Dubiju pitao sam ga kako je bilo. "Odlično", odgovorio je," Samo sam imao problem sa vidom". Začudio sam se, jer mi nikada pomenuo da ima takve smetnje. Maradona je, kroz smeh, objasnio: "Nisam ni video Novakove lopte".\nU EMIRATIMA društveni život izgleda drugačije nego u zapadnom svetu, a Maradona je je bio super-zvezda sa stalnom prtnjom, pa van posla ni članovi njegovog tima nisu lako mogli da dođu do njega.\n- Odazivao se na sve pozive na proslave i humanitarne akcije, jer je bio veoma posvećen popularisanju fudbala u Emiratima - kaže dr Jovanović. - Bilo gde da se Maradona pojavi to je bila vest. Zbog njega je posećenost utakmica u Emiratima porasla deset puta!


Vest - Košarkaši u Vidinu\nKošarkaši u Vidinu\nNa poziv Ministra za kulturu okruga Vidin Olega Pančeva predstavnici Košarkaškog kluba Majdanpek boravili su juče u ovom bugarskom gradu i tom prilikom dogovorena je saradnja na nekoliko nivoa.\nPredstavnici kluba i igrača, kao i trener ekipe boravili su juče u Vidinu na poziv Ministra za kulturu okruga Vidin Olega Pančeva, a saradnja sa košarkaškim klubom ovog bugarskog grada uspostavljenja je na nekoliko nivoa. Dogovoreno je između ostalog i učestvovanje naše košarkaške ekipe na turniru koji se organizuje povodom praznika grada i koji će biti održan 9. maja. Razmena trenerskog kadra, što je od velike važnosti za kvalitet rada oba kluba, takođe se očekuje u narednom periodu, a kako saznajemo, biće omogućeno da rad jedne sportske ekipe, bila ona iz Majdanpeka ili Vidina, prati više trenera. Ono što spada u saradnju koja tek treba da zaživi je i vikend odigravanje utakmica i zajednički treninzi ova dva košarkaška kluba. Pored toga očekuje se i organizacija kampa za igrače iz Vidina na Borskom jezeru dok bi igračima novoosnovanog košarkaškog kluba Majdanpek bilo omogućeno da u uzvratnu posetu odu u Bugarsku. Igrači Košarkaškog kluba Vidin učestvovaće na turniru koji će biti organizovan krajem juna kada će u Majdanpeku biti otvoren novi teren za košarku u gornjem delu grada. Na turnir koji će tom prilikom biti organizovan, osim vidinske, očekuje se dolazak još nekoliko ekipa, pre svega iz našeg okruženja, Bora i Zaječara. Već najavljena škola košarke za učenike od 1. do 8. razreda počinje danas sa radom, a treninzi će se održavati 3 puta nedeljno. Ona će raditi po posebnom programu što znači da će se maksimalna pažnja obratiti na tehniku rada sa loptom, dok će mnogo manje biti taktike i vežbi za fizičku pripremu, što je, po rečima trenera Dušana Nakića, uslovljeno posebnim zakonitostima razvoja dece.


Kultura | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nNaslovna / Vesti / Kultura\nSva kulturna dešavanja u opštini Bačka Palanka\nmart 10, 2018\tVesti, Dešavanja, Kultura 0\nBAČKA PALANKA – „Znamenite žene Velikog Bečkereka – Petrovgrada – Zrenjanina do polovine XX veka“, monografija Stojanke Lekić, predstavljena je čitaocima u Bačkoj Palanci. Autorka u knjizi piše o ženama različitih nacionalnosti i zanimanja, koje su dale veliki doprinos sagledavanju problema sa kojima se i danas suočavamo. Monografija predstavlja pedeset …\nmart 9, 2018\tBioskop, Vesti, Dešavanja, Kultura 0\nBAČKA PALANKA – Manifestacija “Disov san“ koju organizuje Književni klub “Dis“ iz Bačke Palanke, ove godine proslavlja deceniju postojanja. Druženje publike i književnih stvaralaca, biće održano u subotu od 18 časova u sali Gradskog bioskopa. “Međunarodna tradicionalna manifestacija “Disovi dani“, nastala je 2009. godine, pet godina kasnije menja ime u …\nBIOSKOP: 24. i 25. februara film „Starateljstvo“\nfebruar 21, 2018\tBioskop, Bioskop, Dešavanja, Kultura 0\n24. i 25. februara u terminu od 20:00 časova, u bioskopu „Vojvodina“, palanačka filmska publika imaće priliku da pogleda prvo igrano ostvarenje Havijera Legranda, pisca i reditelja iz Francuske. Film „Starateljstvo“ donosi priču na temu porodičnog zlostavljanja. Havijer je za ovu dramu, prošle godine, dobio i nagradu „Srebrni lav“ za …


PAPRENA KAZNA ZA SAT RADA DUŽE: Vulkanizer u Subotici moraće da plati 150.000 dinara zbog nepoštovanja radnog vremena | Novosti.rs\nFoto J. L.\nNJega su komunalni inspektor i komunalni policajci zatekli da radi u subotu oko 13 časova i zbog toga kaznili sa 150.000 dinara.\nKada je oko 12.50 inspekcijska služba ušla u radionicu u blizini Buvljaka zatekla je otvorenu radnju i vlasnika kako završava čišćenje jednog auta.\n- Mušterija sa malim detetom došla oko 15 do 12 i zamolila nas da operemo auto, dok ona ode na pijacu. Dok smo završavali taj posao, naišli su komunalci i kaznili me sa 150.000 dinara - priča nam Avdić.\n- DŽabe sam ja njima čitao uredbu koju je popisala premijerka Ana Brnabić da se ograničenje iz stava ne odnosi na rad radnji, objekata i mesta - stolarske, krojačke, staklorezačke radnje, servisi i tehnički pregledi, gde nema prisustva korisnika ili su kontakti ograničenog trajanja. Nisu imali razumevanja. U radionici nije bilo nikoga sem mene, a oni su ipak smatrali da sam prekršio Zakon o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nSUBOTIČANI NUDE POMOĆ\nKažnjavanje vulkanizera izazvalo je revolt mnogih građana, koji su mu ponudili pomoć i pozvali Subotičane da ga podrže tako što će otići u njegovu radnju da zamene gume ili operu auto. Mnogi su mu ponudili i pravnu i finansijsku pomoć.\nAvdić je kao preduzetnik sankcionisan sa 150.000 dinara. Da bi tu kaznu platio mora, kako kaže, da radi dva meseca i da ništa ne odnese porodici, niti da plati dažbine i kiriju.\n- Morao sam da se žalim Prekršajnom sudu, jer nemam od čega da platim kaznu. Voleo bih da se ovo nekako reši - dodaje Avdić.\nSubotica Novčana kazna kršenje mera protiv korone Enes Avdić vulkanizerska radnja\nBUKTE POŽARI U VRANJU: Vatrena stihija na nekoliko lokacija, vatrogasci na terenu (FOTO/VIDEO)\nNA nekoliko lokacija u gradu od pre pola sata bukte požari. Kako nam je nezvanično potvrđeno vatrogasci se bore sa požarima na pet lokacija.\n02. 08. 2021. u 16:05\nFESTIVAL FILMSKOG SCENARIJA U VRNJAČKOJ BANJI: Program otvara film "Nečista krv - Greh predaka"\nSVE FUNKCIONIŠE I AKTIVIRA SE PREKO MOBILNE APLIKACIJE: "Harmonija" - pametna stambena zgrada u Banatu\nOSMIŠLJENA u konceptu savremenog načina življenja, sa 3.500 kvadratnih metara stambenog i 800 kvadrata poslovnog prostora, zgrada Harmonija u Obilićevoj ulici u Zrenjaninu, novi je ponos i dika grada, zbog najsavremenijih i specijalnih izolacionih materijala koji su korišćeni u izgradnji, bezbedne i efikasne kontrole grejanja na gas, sistema hlađenja, roletni i predivnog pogleda na ceo grad.\nNOVI POGON DO OKTOBRA: Gradonačelnik Kragujevca u poseti kompaniji „Janfeng“\n02. 08. 2021. u 15:24\nNAŠA "AURORA 2" TREĆA U SVETU: Veliki uspeh studenata Mašinskog fakulteta u konkurenciji 32 zemlje\n16:32 NE ODUSTAJU OD IDEJE DA VRATE KRIM: Kijev zapretio Rusiji "ćuskijama s neba"\n16:28 TEŠKO POVREĐEN MOTOCIKLISTA (52) IZ SRBIJE U SUTOMORU: Saobraćajna nesreća na Jadranskoj magistrali, motorom udario u putničko vozilo\nU SAOBRAĆAJNOJ nezgodi koja se dogodila danas oko 14 časova na magistralnom putu Bar – Sutomore teške telesne povrede zadobio je motociklista S.K. (52), državljanin Srbije.\n16:27 POPLAVE U NEMAČKOJ DOBIJAJU PRAVNI EPILOG: Državni tužioci planiraju otvaranje istrage zbog poplava\nNEMAČKI tužioci razmatraju otvaranje zvanične istrage o mogućim propustima zvaničnika da na odgovarajući način upozore stanovništvo na razorne poplave koje su se prošlog meseca dogodile na zapadu zemlje.\n16:25 NOVI DOMOVI ZA IZBEGLICE: Ključevi stanova u Nišu porodicama iz Hrvatske i BiH (FOTO)\nU NIŠU su danas uručeni ključevi 75 stanova izbeglickim porodicama iz Hrvatske i BiH u okviru realizacije Regionalnog stambenog projekta (RSP) u Srbiji.\n16:22 SELAKOVIĆ U NIŠU PORUČIO: Ako Priština prekrši obaveze, znamo šta nam je činiti!\nBEOGRAD se svoje obaveze da se uzdrži od kampanje za “odpriznavanja” nezavisnosti tzv. Kosova, drži i držaće je se, ali ako obaveze budu prekršene sa druge strane, znamo šta nam je činiti, poručio je danas ministar spoljnih poslova Nikola Selaković.\n48 KRICI I JAUCI RODITELJA ODJEKIVALI SELOM: Smrt devojčice (4) zavila u crno celu Donju Piskavicu


Kakva će biti sudbina Trampovog zida na granici?\nPredsednik Donald Tramp na proslavi izgradnje 200. milje zida na granici za Meksikom u San Luisu u Arizoni, 23. juna 2020. (Foto: AFP/Saul Loeb)\nVAŠINGTON - Džo Bajden, koji prema predviđenom rezultatu izbora, u januaru treba da postane 46. američki predsednik, obećao je da će zaustaviti izgradnju zida na američko-meksičkoj granici. Zid je bio jedan od centralnih elemenata predizbornih obećanja i prvog mandata predsednika Donalda Trampa.\nU delu Teksasa Laredo, agenti nadgledaju više od 270 kilometara granice između Sjedinjenih Država i Meksika. Planovi su u toku da se izgradi još 113 kilometara zida u tom području.\nAgent Metju Hjudak, šef granične patrole u sektoru Laredo, veruje da bi barijera na granici pomogla u borbi protiv kriminalnih grupa koje krijumčare ljude i ilegalnu robu u SAD.\n“Kada podignemo ove sisteme sa zidovima, kriminalne organizacije gube profit. To je novac koji se onda ne vraća u Meksiko da se kupuju oružje i municija koji se koriste za terorisanje naših suseda sa druge strane granice”.\nNovoizabrani predsednik Džo Bajden kaže da neće srušiti delove zida sagrađene za vreme predsednika Trampa ali i obećava:\n“Nijedan metar zida više se neće izgraditi za vreme moje administracije”.\nAgencija za carine i graničnu kontrolu navodi da izgradnja 724 kilometara zida na granici treba da bude završena do kraja 2020.\nDžesika Bolter, politička analitičarka na Institutu za politiku migracija, podseća da je predsednik Tramp – i dalje predsednik. “On će to biti do 20. januara tako da možemo očekivati da će se izgradnja na granici nastaviti”.\nAgencija nadležna za zaštitu granice ističe da je većina ugovora već sklopljena i da je u toku izgradnja oko 1.188 kilometara zida na granici, koja je do sada finansirana. Kada Bajden stupi na položaj, analitičari kažu da će imati opcije u pogledu ugovora koji još nisu završeni.\nAgent granične patrole duž zida na granici sa Meksikom, između San Dijega i Tihuane, 18. marta 2020.\n“Njegova administracija će možda želeti da prekine ugovore koji su trenutno u toku, možda čak i tamo gde je sama izgradnja sada u toku. Vlada ima dosta prostora i opcija za to, i mogla bi priliično lako da to uradi. Ponekad je samo potrebno da se firmama i izvodjačima plati nadoknada za prekid ugovora”, ističe Džesika Bolter.\nPitanje ovlašćenja predsednika Trampa da koristi sredstva iz budžeeta za izgradnju zida na granici trenutno se nalazi pred Vrhovnim sudom ali je veći deo novca već potrošen. Za Bajdenovu administraciju, to pitanje bi moglo da bude irelevantno.\n“Mislim da će ovo biti jedan od problema za koji će se naći rešenje u procesu političke tranzicije”, navodi Toni Pajan sa Bejker instituta za javnu politiku na univerzitetu Rajs.\n“Odluka Vrhovnog suda neće imati neki praktični uticaj”.\nBajden je takođe izneo obećanje u pogledu vladinih tužbi protiv vlasnika zemljišta koji su odbili da ustupe svoju zemlju da bi se izgradio Trampov zid. “Povući ćemo tužbe. Izlazimo iz toga, nećemo konfiskovati zemlju.”\nUmesto podizanja zidova, demokrate odavno više vole da koriste tehnologiju za otkrivanje ilegalnih prelazaka duž više od 3.000 kilometara južne granice SAD.\n“Postaraću se da nam granica bude zaštićena, ali ta zaštita će biti zasnovana na visoko-tehnološkim kapacitetima.”\nGlavni agent granične patrole Hjudak više voli višestruki pristup graničnoj bezbednosi koji uključuje i - fizičku barijeru. Protivnici zida kažu da on nanosi štetu ekosistemima, dodatno pogoršava situaciju u vreme poplava i životinjama preseca staze kojima se kreću. Oni veruju da bi Bajden trebalo da učini više da zaustavi izgradnju zida.\n“Mislim da će u nekim mestima on morati da se sruši. Šteta koja se nanosi životnoj sredini je suviše velika”, primećuje Toni Pajan sa univerziteta Rajs.\nPored ekoloških faktora, analitičari kažu da će Bajden morati ne samo da pravi ravnotežu između bezbednosti i humanitarnih faktora na granici, već i takođe da vodi računa o brigama za javno zdravlje, izazvanim pandemijom koronavirusa.\nTramp obilazi granicu sa Meksikom, zatvaranje neizvesno\nTrampov zid - moralni test za demokrate\nAP-ova provera činjenica: Tramp precenjuje zid kao rešenje za sprečavanje šverca droge\nTramp ne odustaje od zida, blokada vlade ušla u treću nedelju\nNi Tramp, ni demokrate ne popuštaju, vlada zatvorena i u 2019?\nTramp zbog zida zaustavlja rad vlade?\nLevičar pobedio na predsedničkim izborima u Meksiku\nTramp protiv ilegalnih imigranata\nTramp demantuje promenu stava o zidu na granici sa Meksikom


Ðukijev blog u samom vrhu Srpskih blogova – Đukijev blog\nIvan Đurđevac\tin Blog World\t| September 4, 2006\nÐukijev blog u samom vrhu Srpskih blogova [en]\nDinke je nedavno sastavio listu najčitanijih Srpskih blogova. Moj (Ðukijev) blog se nalazi na devetom mestu, pa ću iskoristiti ovu priliku da se zahvalim čitaocima na ukazanom poverenju. Na ovoj listi nema B92 blogova, pa je i konkurencija na ovoj listi bila nešto slabija. Svi blogovi sa sajta B92 se nalaze na istom poddomenu pa im nije moguce utvrditi rang.\nKompletnu listu posećenosti sajtova objavio je Netcraft, servis koji je veoma pouzdan, čak je pouzdaniji od Alekse, koji je najpopularniji servis za rangiranje sajtova po posećenosti. Netcraft toolbar za Internet Explorer i Firefox možete instalirati direktno sa ove web stranice.\nMeđutim, za razliku od Alekse, koji meri povećanje posećenosti i na osnovu toga rangira sajtove, zbog čega se može dogoditi da sajtu koji ima visoku i nepromenljivu posetu rejting na Aleksi pada, Netcraft daje procenu realne posećenost sajta, odnosno procenu njegovog realnog ranga na svetu, rekao je Varagić.\nŠta očekivati na Ðukijevom blogu u budućnosti ?\nKvalitetne tekstove o IT-ju, Web-u, Internet programiranju kao i do sada…\nGostujuće blogere. Svi koji žele da im tekst bude objavljen na jednom od najčitanijih Srpskih blogova, mogu da me kontaktiraju na [email protected], i ukoliko se tekst uklapa u koncepciju bloga i ima kvalitet biće objavljen ovde.\nIntervijue sa Srpskim blogerima među kojima će biti i blogera koji će pisati na TvojBlog mreži., koji će vam predstaviti blogove na kojima će pisati.


Sljedeće godine odgovor da li u Crnoj Gori postoje rezerve nafte i gasa | Ekonomist\nPriča o istraživanju nafte i gasa aktuelna je Crnoj Gori posljednjih nekoliko godina.\nNaime, Vlada Crne Gore odlučila je da ustupi koncesije za istraživanje i proizvodnju ugljovodonika italijansko-ruskom konzorcijumu “Eni–Novatek”, kao i grčkoj kompaniji “Energean”.\nDok je već odlučeno da prva istražna bušotina konzorcijuma “Eni-Novatek” bude izbušena van crnogorskih teritorijalnih voda, na 22 kilometra od obale, grčka kompanija Energean je u februaru ove godine takođe izvršila 3D geofizičko istraživanje, čiji će podaci, kako se očekuje, biti prikupljeni do kraja 2019. godine.\nDa li se u crnogorskom podmorju zaista krije crno zlato, trebalo bi da se zna do sredine 2020, sudeći prema najavama Vladana Dubljevića, direktora Uprave za ugljovodonike Crne Gore, koji je letos na skupu Privredne komore precizirao da će jedna bušotina “Eni-Novateka” tražiti naftu na dubini od 6,5 kilometara, a druga gas na dubini od 1,5 kilometara.\nOn je izrazio očekivanje i da bi Crna Gora trebalo da ima proizvodnju i nafte i gasa, jer je međunarodna agencija “Mekenzi But” Crnu Goru svrstala među 20 najperspektivnijih vjerovatnih novih nalazišta ugljovodonika.\n“Naftne kompanije koje se bave istraživanjem mnogo rizikuju, ali zato ostvaruju i veće rezultate nego one koje se bave trgovinom ugljovodonicima. ’Eni i Novatek‘ su za potrebe seizmičkih istraživanja crnogorskog podmorja tokom novembra i decembra prošle godine izdvojili 2,1 milion eura samo za gorivo”, precizirao je Dubljević, dodajući da će, ukoliko se pronađu gas i nafta, “Crnoj Gori pripasti od 62 do 68 odsto neto dobiti od valorizacije ugljovodonika, po osnovu poreza, koncesione i drugih naknada”.\n“Napravili smo preciznu regulativu da bismo definisali pravila, te da ne bismo pregovarali o tome sa moćnim naftnim kompanijama, čiji su poslovni rezultati veći od bruto domaćeg proizvoda Crne Gore”, kazao je on.\nCrna Gora bi, ukoliko se u njenom podmorju pronađe sirova nafta, mogla postati značajan izvoznik tog derivata, mišljenje je i Roberta Karahanasa, direktora grčkog “Helenik petroleuma”, koji je kazao da bi se u tom slučaju crnogorska nafta koristila samo za izvoz.\n“Crna Gora nema rafinerije, tako da ukoliko se pronađe sirova nafta, ona se neće koristiti za potrebe države, već za izvoz”, rekao je Karahanas, uz opasku da izgradnja rafinerija ne bi bio isplativ posao za CG, jer se na desetine njih zatvaraju širom Evrope.\n“Pronalazak bi svakako imao veliki uticaj i državi bi donio prihode od prodaje sirove nafte”, zaključio je Karahanas u izjavi za RTCG.\nIstovremeno, iako crnogorska vlada uvjerava da će javnost biti redovno informisana o statusu istraživanja i aktivnostima koja se vrše u blokovima 4, 5, 9 i 10 u crnogorskom podmorju, (na potezu između Bara i Ulcinja), sve su učestaliji apeli brojnih ekoloških udruženja, aktivista i pojedinaca koji se zalažu da se odlučno kaže “Stop bušenju Jadrana”, uz upozorenje da “nigdje na Zemlji ne postoji primjer uspešnog opstanka turizma koji se zasniva na čistoj i očuvanoj životnoj sredini sa naftnim platformama”.\nI dok ekološka udruženja i aktivisti protestuju zbog moguće devastacije Jadrana, čini se da se crnogorska vlada ne uzbuđuje previše. Sve upućuje da su u Podgorici u potpunosti odlučni da, ako za to postoje uslovi, Crna Gora postane nova “naftna država” na svjetskoj sceni, te da se potencijalnog naftnog biznisa neće tako olako odreći.\nSledeća godina bi trebalo i konačno da dâ odgovor da li Crna Gora zaista “leži” na rezervama nafte i gasa, a za šta je prvu koncesiju za istraživanje, zanimljivo, potvrdio još kralj Nikola 1914. godine holandskom industrijalcu iz Haga J. Kokernu i to u rejonu Skadarskog jezera.


DŽEKO POZVAO SAIGRAČE NA RUČAK: MNOGI OVAJ GEST SMATRAJU OPROŠTAJNIM | Hayat.ba\nDŽEKO POZVAO SAIGRAČE NA RUČAK: MNOGI OVAJ GEST SMATRAJU OPROŠTAJNIM\nBosanskohercegovački napadač Edin Džeko organizovao je ručak za saigrače iz Rome, a mnogi fanovi Vučice na društvenim mrežama sugerišu da bi to moglo značiti i oproštaj našeg asa od bordo dresa.\nU italijanskim medijima konstantno se špekuliše o mogućem odlasku Dijamanta na kraju sezone. Džeko ima još godinu dana ugovora s Romom, ali visoka godišnja plata od 7,5 miliona predstavlja ozbiljan teret za rimski klub koji bi se rado riješio ogromnih izdataka, te su ga navodno spremni pustiti i besplatno.\nIpak, novom treneru Joseu Mourinhu se jako sviđa Džeko i zbog toga postoji mogućnost da se saradnja ipak nastavi i naredne sezone, a sve bi se definitivno trebalo znati naredne sedmice kada će bh. napadač održati sastanak s čelnicima kluba na kojem će razgovarati o svojoj budućnosti.\nU međuvremenu, Dijamant se družio sa saigračima u svojoj vili, gdje je pored bazena u vrtu organizovao ručak. Sve to uoči posljednjeg meča sezone u nedjelju protiv Spezije, a iako svi igrači nisu mogli prisustvovati, bio je to dobar način da se i na taj način ekipa dodatno ujedini.\nNo, za neke navijače ovaj ručak koji je organizirao Džeko izgledao je poput oproštaja. Mnogi misle da je to bio način da pozdravi saigrače i zahvalim im se za sjajne sezone provedene u Rimu, dok su neki njegov gest shvatili kao dodatnu potvrdu koliko Edin voli Romu i smatraju da je spreman ostati sa svojim prijateljima.


Nove prostorije za 60. rođendan - Institut za razvoj mladih KULT\nNove prostorije za 60. rođendan\nOpća biblioteka Vareš 60. rođendan proslavila je u obnovljenim prostorijama. Institut za razvoj mladih KULT podržao je Ideju Udruženja Inicijativa mladih o obnovi prostorija i kreiranja novog ambijenta koji će knjigu stanovnicima ovog gradića učiniti dostupnijom.\n„Izdvajanjem sredstava za inicijativu obnove Opće biblioteke željeli smo dati vjetar u leđa mladima Vareša okupljenim u udruženju Inicijativa mladih, kao i djelatnicama Opće biblioteke Vareš. Osvježena je boja na zidovima, postavljen novi laminat, police. Građani su uradili novi pult u biblioteci i to zajedništvo lokalnog stanovništva je i najveća vrijednost cijele inicijative.“ – istakao je Nedžad Kamenica iz Instituta za razvoj mladih KULT.\nProstorije u kojima su smještene zbirke, kao i dio namjenjen za čitanje, volonterskim radom proteklih dana preuredili su mladi iz Vareša i Sarajeva. Minimalnim sredstvima doprinijeli su ugodnijoj atmosferi budućim posjetiocima.\nČitanje je uživanje, Varešani to dobro znaju. Kapacitet je dobar i raduje me da i ovo pokažemo svijetu, šta je Vareš, kako ga promoviramo i kakvog ga želimo predstaviti domaćoj i svjetskoj javnosti - kaže Zdravko Marošević, načelnik općine Vareš.\nU maloj lokalnoj zajednici koju prati trend iseljavanja stanovništva biblioteka ima veliki značaj kao mjesto okupljanja mladih. Iako su im dostupne nove tehnologije, veliki broj njih slobodno vrijeme provodi u biblioteci.\nBibioteka je veliki jubilej obilježila Svečanom akademijom u Radničkom domu koja je okupila predstavnike biblioteka s područja Ze-do kantona, kao i predstavnike javnog, obrazovnog, kulturnog života općine Vareš.\nOpća bibilioteka Vareš je osnovana 04. januara1958. godine odlukom tadašnjeg načelnika općine Ivice Džoje i Narodne skupštine i u to vrijeme se zvala Narodna biblioteka.\nDanas Opća biblioteka Vareš broji preko 37.000 naslova raspoređenih u 6 odjeljenja.


Muške patike Puma RS-X COLOUR THEORY\nŠifra proizvoda: 370920-01\n13.990 RSD2.800 RSD uštede 11.190 RSD\nNova silueta Puma RS-X patika predstavlja otelotvorenje snage umetnosti kroz formu Puma patika. RS-X poseduje agresivan, futuristički, ali ujedno i retro dizajn. Potražite nove Puma patike u N - Sport web shopu.\nDizajn i karakteristike muških patika Puma RS-X Colour theory 370920-01\nMuške patike Puma RS-X Colour theory predstavljaju mešavinu futurističkog i retro dizajna patika. RS-X dizajn uključuje prugaste detalje na ovom modelu bele boje sa crvenim, plavim, žutim i sivim detaljima. Prozračni delovi modela su prekriveni delovima od kože i na mnogo mesta je istaknut logotip. Masivni đon i naglašen jezičak patika takođe predstavljaju moderno odstupanje koje je brzo postalo hit u svetu. Međutim, bez obzira na glomaznu formu, jastučasto Puma gazište, meko gornjište i čvrsto fiksiranje stopala jesu pogodnosti koje omogućavaju korišćenje ovih patika kako za sport, tako i za celodnevno nošenje. Ovaj novi model Puma patika će lako ispratiti korak svakog modernog muškarca.Puma predstavlja dobropoznatu multinacionalnu kompaniju koja dizajnira i proizvodi sportsku obuću i odeću za svaki dan i dodatnu opremu sa sedištem u Herzogenaurach, Bavaria-i. PUMA je treći najveći proizvođač sportske opreme na svetu. Kompanija je osnovana 1948. godine od strane Rudolf Dassler-a. Potražite svoje omiljene modele u N - Sport web shopu još danas.\nSvi gradovi Kruševac Novi Beograd Novi Sad\n13.990 RSD 11.190 RSD


Centar za životnu sredinu, zajedno sa 26 ogranizacija iz cijele Bosne i Hercegovine, poslao je zahtjeve za održivi oporavak i reformu javnih politika sa ciljem lakšeg prevazilaženja postojeće krize izazvane pandemijom, ali i dugoročnim neodrživim upravljanjem resursima.\nU zahtjevima navode neophodne promjene i traže sastanke od nadležnih institucija na svim nivoima vlasti naglađavajući spremnost za konstruktivnu diskusiju.\n– Smatramo da ovakva situacija daje čovječanstvu priliku da sagledamo načine trenutnog djelovanja koji vode ka destruktivnom iskorištavanju ograničenih resursa planete. Nužno je da iz ove krize izvučemo lekcije koje će nas spremiti za iduće izazove, kao što su klimatske promjene, gubitak biodiverziteta i plodnog zemljišta, smanjenje zaliha vode i dr. Budućnost ove države mora da se oslanja na ekonomiju koja će biti pravednija i manje destruktivna za planetu i zajednice – ističe Nataša Crnković, predsjednica Centra za životnu sredinu.\nPandemija koronavirusa već je odnijela brojne živote, što je najveći i najteži gubitak za naše društvo. Još je nejasno kako će se privreda razvijati i koliki je vremenski okvir za njen oporavak, kakva je ekspertiza potrebna za isti i brojna druga pitanja koja su teret svakom osvještenom građaninu i građanki. Zbog toga naglašavamo da je neophodno značajnije ulaganje u budućnost naše zemlje, konkretno u obrazovanje i nauku. Samo obrazovan i stručan kadar može kreirati savremene, relevantne i dugoročno ekonomski i ekološki održive grane privrede – stoji u saopštenju.\nZbog kompletne situacije i svega navedenog apeluju na nadležne da uzmu u obzir navedene zahtjeve i odazovu se pozivu na hitan sastanak kako bi mogli zajedno da prodiskutuju izazove koji su pred nama te na koji način da budu prevaziđeni.


Kipar | SerbianForum\n6. jun 2005.\nKipar - ostrvo ljubavi, uzduž i popreko (1.deo)\nU svesti našeg prosečnog građanina, Kipar ima različite konotacije - od turističkih pa do poslovnih. Da ne pominjemo publicitet koji je ova mala ostrvska zemlja zadobila tokom poslednjih ratova kod nas, kada je postao pribežište raznih domaćih "biznismena". Ipak, i ovog leta, neće biti mali broj onih koji će se zaputiti na Kipar u potrazi za idealnim mestom za odmor.\nPiše Ivana Dukčević-Buđa\nStari Latini bili su prvi koji su Kipru dali ime koje nosi i danas. Reč Kipar (na latinskom ''Cuprus'') znači – bakar, pa je bogatstvo ovom rudom bilo razlog da ovo ostrvo istočnog Mediterana (samo 60 km od obale Turske) u starom veku bude jedan od najznačajnijih centara trgovine u ovom delu sveta.\nIstorija Kipra seže do 9000 godina unazad. Iz tog perioda potiču najstariji pronađeni arheološki ostaci na ostrvu - kameni idoli u obliku krsta (iz mesta Khirokitia), koje neizostavno morate videti u Muzeju Kipra (Arheološki muzej) u Nikoziji.\nKipar su tokom vekova posećivali, naseljavali ili osvajali: Grci, Rimljani, Asirci, Persijanci, egipatski Ptolomeji, Vizantijci, Krstaši, Venecijanci i Turci, a 1878. godine postaje britanska kolonija. To je i glavni razlog zašto većina ostrvljana odlično govori engleski jezik.\n1960. godine Kipar dobija nezavisnost i postaje republika, na čelu sa harizmatičnim Arhiepiskopom Makariosom III, koji postaje njen doživotni predsednik. Par godina kasnije, ustavom nezadovoljna turska manjina koja je činila oko 18% stanovništva severnog dela ostrva, povlači se iz Parlamenta. Počinju godine razgovora i pregovora, sve do 20. jula 1974. godine. Tog dana, vojne snage iz Turske, vrše okupaciju severnog dela Kipra (njegovih 37% površine), i proglašavaju nezavisnu državu Severni Kipar, koja postoji i dan danas.\nDo pre samo dve godine, bilo je potpuno nemoguće iz grčkog dela preći u turski, ali su se stvari malo promenile. Severni Kipar je proleća 2004. očajnički pokušavao da se ''ujedini'' sa južnim, ne bi li zajedno ušli u Evropsku Uniju. Na referendumu održanom u oba Kipra, Turci su glasali – za, ali su Grci rekli – ne. I tu je (za sada) priči kraj.\nKada avionom sletite na ovo najistočnije od svih mediteranskih ostrva, naći ćete se u Larnaki, jer se u ovom gradu nalazi glavni internacionalni aerodrom na Kipru. Nekada je postojao i u glavnom gradu Nikoziji, ali se 1974. godine, podelom Kipra na turski i grčki deo, aerodrom našao na ''ničijoj zemlji''. Iako je u poslednje vreme došlo do približavanja stavova između kiparskih Grka i Turaka, prazna zgrada i zapuštena pista i dalje su jedino što je ostalo na mestu nikozijskog aerodroma.\nLarnaka je grad na istočnoj obali Kipra, sa nešto preko 30 000 stanovnika, i treći je po veličini grad u zemlji sa oko 400 000 duša (grčki deo). U centru grada nalazi se peščana gradska plaža Finikudes (Phinikoudes) i istoimeno šetalište. Na ovoj plaži možete da probate sveže ceđene đuseve od pomorandže, limuna, (najbolji je od dinje!), koje špartajući plažom, prodaju momci zaposleni u obližnjim kafićima. Osim što je prijatan primorski grad, u Larnaki nema ničeg posebnog za videti, ako ne računamo ostatke tvrđave i akvadukt iz XVIII veka (7-8 kilometara van grada).\nNajčuvenije zdanje u Larnaki je crkva Svetog Lazara (u centru grada, blizu Finikudesa). Crkva je sagrađena u XVII veku, na ostacima jedne starije iz IX veka. Svoje čuvenje duguje tome što je podignuta na mestu gde je sahranjen Sveti Lazar (u kripti, ispod crkve). Zbog ove činjenice, kroz nju godišnje prođe mnogo posetilaca.\nZapadno od Larnake nalazi se i crkva Panayia Angeloktistos, iz XI veka, poznata po najlepšim vizantijskim mozaicima na Kipru.\nAyia Napa (Aja Napa, ili Sveta Napa)\n37 kilometara severno od Larnake, nalazi se Aja Napa. Do početka 80-tih godina XX veka, danas najsevernije i ujedno najistočnije letovalište grčkog dela Kipra, moglo bi se opisati kao uspavano ribarsko selo. Osim par desetina kuća, starog Manastira Ayia Napa i Crkve Svetog Ilije (Church of Prophitis Elias), do pre 20-tak godina, ničega ovde nije bilo.\nPre podele ostrva na grčki i turski deo, najpoznatije letovalište Kipra bila je Famagousta (samo 15-tak km severnije od Ayia Nape). Famagusta je ostala na ničijoj zemlji i postala avetinjski grad: hoteli i druge zgrade podređene turizmu su ispražnjene i vremenom propale. Tada se neko dosetio da sva dešavanja ''premesti'' 15 kilometara južnije – u Aja Napu.\nZa nepunih desetak godina Aja Napa je krajem 80-tih godina XX veka, od ribarskog sela postala najposećeniji turistički centar ostrva, sa nebrojenim hotelima duž kilometarske obale, nepreglednim belim peščanim plažama i obiljem sportova na vodi. Neki kažu da je prenaseljena, suviše podređena turizmu i da je izgubila svoj šmek, što verovatno nije daleko od stvarnosti, ali je takođe istina da Aja Napa ima najbolje peščane plaže, lepše od svih turističkih centara na Kipru.\nNicosia (Nikozija) - Lefkosia\nOd Larnake se odvajate od mora i do Nikozije, koja se nalazi u središnjem delu ostrva, putovaćete auto-putem 52 km.\nPo jednima ime Lefkosia znači ''Beli grad'' (lefkos – belo), a po drugima je ime dobila po Lefkonu - jednom od Ptolomeja i osnivaču ovog grada. Nikozija je glavni grad i grčkog i turskog dela Kipra, a sredinom njegovog starog dela prolazi ''zelena linija'' razdvajanja. Najveći je grad na ostrvu i ima oko 130 000 stanovnika.\nSrce grada čini veliki stari deo ''Laiki Yitonia'' (''Dobro susedstvo'') opasan venecijanskim zidinama iz XVI veka. Ovde ćete naći radnje, taverne, ateljee umetnika i radionice starih zanata, a sve to prolazeći kroz male, često uske, kamene ulice u kojima saobraćaj često nije moguć. Većina starih kuća je restaurirana, a u okviru starog grada nalazi se i Etnografski muzej, Katedrala Svetog Jovana i velika palata Arhiepiskopa Makariosa III, prvog i doživotnog predsednika republike.\nNa obodima starog grada, postojale su kapije za ulazak u grad, od kojih je očuvana i najpoznatija Famagusta kapija (Famagousta gate). U njoj se danas održavaju izložbe, predavanja i koncerti, a njena unutrašnjost veoma podseća na zidine Kalemegdana.\nIzvan starog grada, na desetak minuta hoda nalaze se jedan preko puta drugog, Nacionalni teatar i Muzej Kipra (Arheološki muzej). Ovaj muzej ne bi trebalo da propustite, iako ima veoma čudno dvokratno radno vreme (do podneva, pa od 4 ili 5 popodne, ali valja proveriti). U njemu se čuva mahom sve što je iskopano na tlu Kipra, a tiče se perioda praistorije i starog veka, uključujući i figure čuvenih kamenih idola iz Kirokitije u obliku krsta, starih preko 5000 godina.\nDrugi po veličini kiparski grad (oko 110 000 stanovnika) i jedan od dva najpoznatija letovališta u zemlji, nalazi se na južnom delu ostrva. Povezan je sa Nikozijom (87 km ka severu) i Larnakom (69 km ka severo-istoku) odličnim auto-putevima. Limasol je i najveća luka u državi, pa većina turističkih brodova koji plove za Egipat i Izrael, isplovljavaju upravo odavde.\nLimasol je veliki turistički centar, sa dugim šetalištem u centru grada, pored mora. Obalom levo i desno od centra, kilometrima se niže bezbroj hotela i turističkih naselja. Za one koji bez shoppinga ne mogu, Limasol ima veliki izbor radnji sa raznovrsnom robom, koji će zadovoljiti i one najizbirljivije. Sam grad je izvan svoje zemlje (a pogotovo u Srbiji) poznat i kao sedište velikog broja ''off shore'' kompanija, sa ponekad sumnjivim poslovanjem.\nU Limasolu ima i dosta toga da se vidi. Limassol Castle (Zamak Limasol) iz XIII veka, poznata je ''stanica'' iz krstaških ratova. U njemu je čuveni kralj Ričard ''Lavljeg srca'' oženio Berengariju od Navare i načinio je kraljicom Engleske 1191. godine. Sada se u jednom delu ovog zamka nalazi Srednjevekovni muzej.\nJoš jedna krstaška građevina nalazi se na par kilometara od Limasola. Kolossi castle (Kolosi zamak) iz XV veka, je obnovljeni zamak vitezova reda Svetog Jovana Jerusalimskog. Vitezovi su ovde uzgajali grožđe i šećernu trsku, a tu su uspostavili i svoj komandni štab (''Commandery''), po kome je i čuveno kiparsko slatko vino ''Commandaria'' (Komandarija) dobilo svoje ime. Pored zamka i danas postoje ostaci rafinerije šećera iz doba Krstaša.\nJedan od najznačajnijih lokaliteta na Kipru – antički Kourion (ili Curium), nalazi se na 20. kilometru od Limasola ka Pafosu, na litici brda sa kojeg se pruža fantastičan pogled na okolinu i pučinu mora. Podno brda se nalazi i velika šljunkovita plaža, dosta posećena od strane prvenstveno stanovnika Limasola, koji u njoj nalaze spas od najezde turista i gradske vreve.\nNa istom putu nalaze se još i ostaci Apolonovog svetilišta (Sanctuary of Apollo Hylates), zatim krstaški Amathus, ali na ovim mestima je malo toga ostalo za razgledanje, a većina nađenih predmeta nalazi se u Muzeju Limasola (Limassol Museum).\nHrana na Kipru je mešavina grčke, mediteranske i turske kuhinje, pa ćete se ovde, barem što se jela tiče, osećati skoro kao kod kuće. Ipak, ako ste u Limasolu, moja preporuka je da posetite fenomenalan restoran meksičke kuhinje ''Casa Mexicana'', koji se nalazi par kilometara severno od centra Limasola, u glavnoj ulici, na obali mora.\nNa otprilike pola puta auto-putem od Limasola ka Pafosu, sa vaše leve strane, u moru ćete ugledati stene koje ''izviru'' iz vode. Teško da ćete promašiti lokaciju, jer je na tom mestu obično parkiran solidan broj automobila kraj puta, pa će vam to skrenuti pažnju.\nAfroditine stene delo su prirode, ali je njihovo mitološko objašnjenje mnogo komplikovanije. Naime, grčka boginja ljubavi Afrodita (ili rimska Venera), sudeći po legendi (a i po platnu čuvenog renesansnog slikara Botičelija), rodila se iz morske pene baš na ovom mestu. Na ovom istom mestu je prvi put i zaplakala, a njene su se suze pretvorile u stene. Legenda kaže da onog ko se ovde okupa (između njenih suza), sreća u ljubavi pratiće čitavog života! Ako nemate sreće u ljubavi, napravite pauzu za kupanje na ovom mestu - plaža je šljunkovita, more je izuzetno čisto, pa i ako vam se želje za večnom ljubavnom srećom baš i ne ispune, nećete se pokajati što ste baš ovde zastali!\nIako Aja Napa i Limasol ''drže'' primat u takmičenju za najpopularnije mesto na obali Kipra, Pafos im polako, ali sigurno to oduzima. Smešten skoro na krajnjem jugo-zapadu zemlje (77 km zapadno od Limasola), ovaj nekada mali gradić se ubrzano širi. U njemu se nalazi drugi internacionalni aerodrom na Kipru, koji najviše služi za sletanje i poletanje čarter letova, za vreme turističke sezone.\nPafos je definitivno najslikovitije mesto na obali Kipra, a najlepši je u rano proleće. U februaru, dok je u Beogradu još uvek uveliko zima, na poljanama oko Pafosa livade bukvalno prekrije raznobojno poljsko cveće. U isto vreme, dok je centralni ostrvski planinski venac Troodos (samo 120 km severnije) prepun snega, ovde ćete se najbolje osećati u farmerkama i kratkim rukavima. Svratite do velike peščane plaže Lare, na kojoj kornjače (careta careta) tokom maja polažu svoja jaja, ili se prošetajte pored svetionika, amfiteatra i dalje, kroz Tombs of The Kings (Grobnice kraljeva).\nTombs of The Kings nemaju ama baš nikakve veze sa kraljevima, iako im ime tako sugeriše. Naime, jedino što se zna za ovaj čudni lokalitet, sa polu-podzemnim hramovima sa stubovima i katakombama, je da je nastao između III veka pre naše ere i III veka naše ere, a u to vreme ni jedan kralj nije vladao ovim prostorima. Za naučnike je još uvek ostala totalna nepoznanica koji narod ih je i u koju svrhu izgradio.\nU okviru lokaliteta postoje i ostaci nekoliko antičkih rimskih vila, koje na podovima imaju savršeno očuvane mozaike sa raznim figurativnim motivima, (kao što je napr. “Tezej ubija Minotaura''), ili geometrijskim (znak ''svastike'' u svim mogućim kombinacijama).\nPored Pafosa se nalaze i lokaliteti: House of Dionysos, Odeon (rimski teatar iz II veka), Kouklia (sa velikim hramom posvećenim boginji ljubavi), ali u njima nema puno toga da se vidi, jer su dosta porušeni i većinom propali.\nNa krajnjem jugo-zapadu obale Kipra (42 km severno od Pafosa), a ujedno i najslabije naseljenom delu zemlje, nalazi se gradić Polis. Sa svojih 2000 stanovnika, glavno je mesto ove oblasti, a u letnjim mesecima u njemu je popularan kamperski vid turizma.\nNa kraju puta nalazi se par kuća, restorančić i parking. Pored parkinga, u “tropskoj” šumi koja niotkud počinje, posle par minuta šetnje, nailazimo na Afroditina kupatila (The Baths of Aphrodite). Ova “kupatila” nisu ništa drugo do živopisna mala pećina, sa izvorom i bazenom u steni, kao i malim vodopadom ispod kojeg prodavci lubenica sa obližnjeg parkinga, ponekad obilato rashlađuju svoj bostan.\nPosle Afroditinih kupatila, prestaje svaki put, a dalje (prema špicu Akamasa) možete ili pešice ili sa 4WD (vozilom sa pogonom na sva 4 točka). Na početku zemljanog puta, koji sledećih nekoliko kilometara obilazi oko litica planina (ispod vas je samo provalija i beskrajno plavo more), stoji tabla na kojoj velikim slovima, na grčkom i engleskom piše: “Po ovom putu, svojim vozilom idete na isključivo sopstvenu odgovornost!”\nNaš dragi kum rešio je da ovde isproba svog “land rovera” (a i naše živce), te se ne smesta upustismo u nove vratolomije! Put od nekih 7 – 8 km, duž litica po “razoranom” zemljanom putu, sa po kojom stenom ukopanom u isti, trajao je više od dva sata, pa smo na kraj sveta (čitaj: Kipra) došli u kasno popodne. Kasnije smo u turističkom vodiču za strance, za Akamas pročitali: ”Zbog teškoće u stizanju do krajnjeg rta Kipra, mali broj Kiprana, a još manji broj turista, je ikada bio na ovom mestu”.\nPosle dvočasovnog kupanja na jednoj od “divljih” plaži (Fontana Amorosa), pakujemo se u land rover da pođemo nazad, da nas ne bi uhvatio mrak - barem na ovom delu puta do kuće (do asfaltnog puta ne postoji nikakvo osvetljenje). Nekoliko nas ''veća'', a ženski deo presuđuje da naš povratak pokušamo drugim (manje opasnim) putem, za koji niko od nas u suštini ne zna kako tačno izgleda (jer na rtu puta nema, a nema ni na mapi).\nSumrak se spustio. Dolazimo do samog kraja ostrva, te krećemo strmo uz nekakvo brdo, kroz šumu, širokim prokrčenim zemljanim putem, prema nečemu što bi trebalo da nas dovede do suprotne strane rta, tj. prema prvom nastanjenom mestu – Pafosu. Usput počinju da se nižu velike table sa obaveštenjem na grčkom, engleskom i turskom: ''Ovo je poligon britanske vojne baze. Ne skrećite sa puta zbog mogućih zaostalih mina''! Da nije tužno, bilo bi smešno, a nikako da se popnemo na vrh brda. U mislima svih nas mora da je bilo: Sa vrha brda mora da put vodi na drugu stranu – niz brdo. Tako je i bilo, samo što se put nizbrdo završavao pravo u moru! Ili je bar tako izgledalo do bukvalno 2 metra pred more. Na našu sreću (o pameti ovde neće biti mnogo reči), tik uz more, zemljani put skreće na levo, i u sada već mrklom mraku razaznajemo da barem vodi na pravu stranu (prema Pafosu), ali se ni jedno svetlo grada još ne nazire.\nUz farove džipa i ponekog zeca, koji obezglavljeno pretrčava zemljani put nenaviknut da ovuda prolaze vozila, posle nepuna dva sata vožnje, daleko u daljini ugledasmo svetla civilizacije. Pafos – najmiliji grad na svetu!\nAko upitate prosečnog Srbo-Crnogorca da vam ukratko kaže šta zna o Kipru, većina će govoriti o letovanju, moru i plažama. Malo ljudi zna da centralni deo ostrva sačinjava planinski masiv po imenu Troodos (najviši vrh – Olympos: 1950 m nadmorske visine), sa zimskim ski centrom, prelepim starim pravoslavnim crkvama i manastirima, i živopisnim selima na planini i u njenom podnožju.\nSamo 77 km magistralnim drumom jugo-zapadno od prestonice Nikozije, a 58 km severno od Limasola, naići ćete na podnožje planine Troodos, i sela Kakopetriju i Galatu.\nKroz Kakopetriju protiče jedna od retkih rečica na Kipru koja leti ne presušuje. Poznato je i po “Starom selu” sa autentičnim starim kućama okerasto-braon boje, koje su restaurirane i u kojima sada ljudi ponovo žive. Tu je i tkzv. “Zli kamen”, ogromna stena koja se nalazi na samom ulazu u kompleks, po kojoj je Kakopetrija dobila ime (“kako”-zao; “petra”-stena). Priča se da je pre mnogo godina, jedan svadbeni par posle venčanja stao na stenu, a ona se prevrnula i prekrila nesrećne mladence.\nU podnožju “Starog sela” nalazi se jedna velika zgrada, sagrađena po ugledu na stare. Na vrhu zgrade (koja je ujedno i hotel), nalazi se restoran “Milos” (“Mlin”), poznat širom zemlje po svom originalnom receptu spremanja pastrmke. U restoran leti često svraćaju Kiprani, u potrazi za svežinom zbog velikih vrućina kraj mora, a organizovano na ručak dolaze i velike grupe stranih turista.\nAko od Kakopetrije krenete putem uzbrdo na Troodos, za pola sata (ili nešto manje od 20 km) naći ćete se na vrhovima, gde se nalazi i ski-centar. Od januara do marta ovde ima dosta snega, a za ljubitelje zimskih sportova, postoje i 4 ski-lifta.\nOd vrhova put vodi kroz masiv Troodosa, gde ćete naići na mnoge prelepe stare manastire kao sto je manastir Agios Ioanis Lampaditis, kao i na stara sela kao što je Pedulas, koja u odnosu na turistički poznati deo Kipra, izgledaju kao zaboravljena negde u prošlosti.\nAko nastavite putem dalje, na nadmorskoj visini od 1200m, stižete do velikog kompleksa Kikos manastira. Osnovao ga je Vizantijski car Aleksije Komnen 1080. godine, koji je manastiru poklonio i 3 sačuvane ikone Device Marije, za koje se smatra da ih je lično naslikao Sveti Luka. U manastirskim spisima je zabeleženo da je u XIV veku u manastiru živelo 400 monaha. U okviru manastira postoji mali muzej koji čuva dragocenosti vezane za njegovu dugogodišnju istoriju.\nAko od Troodosa krenete da se putem spuštate prema moru, u pravcu ka Limasolu, na putu ćete videti skretanje za planinsko selo Lania. Nećete se pokajati ako skrenete. Selo je neka vrsta slikarske kolonije i većinom je naseljeno domaćim i stranim umetnicima (uglavnom Englezima). Umetnici su restaurirali stare kuće i od njih napravili prelepi ambijent za stanovanje, okružen baštama i ukrašen saksijama sa raznovrsnim cvećem.\nVredi još videti i selo Lefkaru, preslatku malu crkvu Panayia tou Araka (blizu sela Lagudera), ali najlepše iskustvo doživećete ako se nekim slučajem u sred zime nađete u ski-odeći na –2 stepena C na snegu, na Troodosu,.... a onda odlučite da kolima odete na jednodnevni izlet starim putem ka Pafosu (na more). U naredna dva sata, putujući kroz predivne predele, temperatura će rasti sve više i na kraju ćete završiti kraj Pafosa, na plaži Lara (gde kornjače polažu svoja jaja), na 22 stepena, u majici i šortsu, bosonogi u plićaku! To jednostavno treba doživeti!\nPhoto: Maufdi / Flickr\nPhoto: Verity Cridland / Flickr\nPhoto: einalem / Flickr\nNajlepse ostrvo koje sam ikada posetila, Ostrvo na koje bi se istog trenutka mogla preseliti ukoliko mi se ukaze prilika za to.\nKipar – ljubav na prvi pogled\nNa obale Severnog Kipra, i danas, baš kao i pre milion godina, svakog maja, stiže na hiljade zelenih kornjača polažući na njegovim divljim plažama jaja iz kojih će se, do avgusta, razviti mnoštvo novih. One će zaroniti u plavetnilo Mediterana noseći u svjim genimamilenijumsko pamćenje da se ovde moraju vratiti ponovo u isto vreme, sledeće godine.\nKipar je rajsko ostrvo čudesne prirode, prepuno jedinstvenog istorijskog blaga koje su za sobom ostavljale brojne civilizacije, nacije različitih kultura, vladaoci iz svih krajeva sveta.\nIzniklo iz modrine Mediterana, ovo ostrvo neponovljive istorije delilo je svoju sudbinu sa Turskom, Sirijom, Egiptom,Grčkom, Velikom Britanijom i, na samomom početku, Vavilonom, Persijom, Feničanima, Vencijom,Otomanskim carstvom...Smenjivali su se osvajači i vladaoci a Kipar je opstajao, jedinstven u svojoj divljoj lepoti, prihvatajući dobro od tuđina, osvajača i posetilaca, poklanjajući svima njima i deo svoje posebnosti.\nU Severni Kipar stižemo iz Beograda preko Istanbula, letilicom Turkiš erlajna,jednom od najboljih avionskih kompanija u Evropi. Početak je novembra a dočekuje nas nebo bez oblaka i temperatura od 27 stepeni Celzijusa. Kipar nesebično pokazuje mnoštvo svojih lepih lica, vidljiivh u srdačnim osmesima ljudi, miru luksuznih hotelskih kompleksa, mirisu i ukusu nacionalne kuhinje, raskošnim bojama rastinja, plavetnilu mora, huku talasa koji se, preko stena, valjaju do dugih peščanih plaža...\nPozna je jesen a sve miriše na leto. I možda je baš sada pravi trenutak da obogatite sva svoja čula, svoje emocije i svoje iskustvo, susretom s ostrvom koje na satu istorije broji vreme dugo deset hiljada godina...\nNesumnjivo od Karenie. Zato što ćete tu, možda i vi,baš kao što smo i mi, prisustvovati veseloj sedeljci Grka i Turaka, starih i mladih, koji se sporazumevaju na engleskom, pevaju na grčkom i turskom, a jedu jastoge iz zajedničkog Mediterana.\nIli, možda, zato što u ovom prastarom gradu smaštenom u podnožju najvišeg planinskog vrha, ispod njegovih 1.204 metra, možete da prošetate zidinama srednjevekovnih zamkova u kojima su živele krstaške vođe posle pada Jerusalima i od kojih je jedan poslužio kao inspiracija Voltu Dizniju da izmašta filmski zamak za Uspavanu Lepoticu i njenog princa...\nSvakako i zbog toga što tu, u malom seocetu, možete prošetati ispod svodova opatije iz 13. veka, jednog od najlepših spomenika gotske arhitekture na Mediteranu, Belapaisa, gde je život odneo još jednu pobedu, kako je to nama izgledalo, iako se opatija, posle dva veka postojanja ugasila...Zato što su se vremenom monasi zaljubljivali, ženili, dobijali decu, radovali se otkrivajući suštinu života...Do poslednjeg, u 15. veku...\nSamo na Kipru možete da osetite miris crnog kedra, plemenitogdrvetaza čiji se plod, opor i gorak, vezuju mnoge legende o čudesnim isceljenima.\nMaslinjaci su posečeni, umesto njih iznikli su hoteli, hiljade apartmana i luksuznih kuća s bazenima, velikim terasama, pogledom na more...\nGustih i dubokih šuma, po kojima u srednjem veku lovili kiparski bogataši predvođeni Ričardom LavljimSrcem, takođe nema. Umesto njih iznikli su brojni kvalitetni široki putevi i autoputevi. Ko zna šta bi na sve to rekao Ričard Lavlje Srce, koji se na ostvro iskrcao 1191. godine, gde se oženio a kraljicu svog srca proglasio za Kraljicu Engleske, posle čega je Kipar porodao Vitezovima Templarima. Ipak, možda bi mu se dopalo to što na obalama Severnog Kipra živi preko 347 različitih vrsta ptica, od čega je sedam endemskih a 27 dolazi ovde samo da bi produžilo svoju vrstu.\nA tek orhideje! U Severnom Kipru one su praznik za oči svih ljubitelja prirode, posebno onih koji vole divlje cveće. U carstvu divljih orhideja koje počinje da buja krajem novembra, 32 vrste ovog cveta neobične lepote, udružene sa anemonama, narcisima, irisima, lalalama...cvetajui rastusve do kraja marta.\nMore zelenih kornjača i danas, baš kao i pre oko milion godina, polažusvoja jaja na napuštenim plažama Severnog Kipra od maja kako bi,u avgustu,mnoštvo njih ponovo zaronilo u plavet noseći u svom sećanju milion godina dugo pamćenje da se ovde moraju vratiti ponovo u isto vreme, sledeće godine.\nDanas ovaj deo ostrva nastanjuje oko 250.000 stanovnika, smeštenih u pet gradova. Nikozija je najveća, sa 90.000, pa Famgusta sa 60 i Karenia sa nešto više od 40.000 stanovnika. Ponose se malim procentom nezaposlenih ( oko deset odsto, po pravilu mladih, fakultetski obrazovanih ljudi, koji ne prihvataju slabije plaćene poslove prepuštajući ih sunarodnicima iz Turske), velikim procentom pismenih ( 99 osto stanovnika ume da piše i čita), brojem studenata ( 45.000 mladih ljudi studira na šest univerziteta), brojem privatnih registrovanih automobila ( 150.000, uglavnom najnovijih modela, vozi se levom stranom, a cena litra benzina je samo jedan evro), prosečnom zaradom ( oko 2.000 evra), zdravstvenom zaštitom i, naravno, svojom istorijom i tradicijom.\nKažu da na Kipru ima 360 sunčanih dana godišnje. Tvrde da se ne zna u kom godišnjem dobu je na njemu lepše. Uvereni su da je Mediteransko more tu najplavlje, vazduh najčistiji, voće najslađe, cveće najmirisnije...\nI možda je sve to tačno. Ali, i da nije, ona slika veselih i raspevanih prijatelja, koje podeljenost ostrva ipak nije sasvim razdvojila, ostaje za nezaborav. I ponavljamo je zbog onih koji misle da je naša planeta dovoljno velika da prihvati sve naše različitosti, sve naše suprotnosti, sve naše želje, sve frustracije, ograničenja i mogućnosti. Takvi će se zaljubiti u Kipar na prvi pogled.\nTekst i foto Dušica Pavićević\nIzvor: Blic Zorana Nikolić\nKipar je danas moderna zemlja na granici Istoka i Zapada, u spoju prelepih plaža i planinskih vrhova, beskrajnih vinograda i maslinjaka s impozantnim kulturnim nasleđem.\nSunčani dani su uobičajeni gotovo svakoga dana na ovom prelepom ostrvu, a klima je mediteranska s toplim, suvim i dugim letnjim danima i blagim zimama.\nEngleski di-džejevi koji tokom cele godine gostuju u Aja Napi znaju da naprave sjajnu atmosferu, a privući će vas i mnogi programi organizovanog jedrenja, ronjenja, surfinga i drugih vodenih sportova. Noćni život počinje oko osam uveče, tada svi kreću uz malo brdašce koje se nalazi blizu plaže Nisi, na kom se nalaze stotine kafića.\nIzlasci u kafićima traju do dvanaest sati, a tada se svi sele u neki od preko dvadeset klubova. Na mene je najveći utisak ostavio klub „Castle“ koji može da primi oko pet hiljada ljudi, u kom postoji četiri odeljka gde svako može da nađe za sebe muziku koju voli.\nKipar: Postojbina boginje ljubavi\n27. februar 2011. 17:29 | Večernje novosti\nKilometri prelepih plaža, bogat noćni život, burna prošlost. Ovo ostrvo godišnje poseti 2,4 miliona turista\nNa Kipru postoje velika prostranstva peskovitih plaža\nČARI Kipra su mnogobrojne i raznovrsne. Nad njim je nebesko plavetnilo, neprekidno od aprila do oktobra, i u to vreme nema uslova nijednom da padne kiša. Oko njega je isto tako neprekidno plavetnilo mora. Od ukupne dužine obale, od 684 kilometara, njen južni i zapadni deo čine uglavnom velika prostranstva peskovitih plaža. Krase ga tri grada: Larnaka, Limasol i Pafos i, naravno, mnoga privlačna letovališta. Zato Kipar poseti 2,4 miliona turista godišnje.\nDanašnji Kipar je mešavina modernih letovališta sa mnoštvom hotela uz plaže, starih gradskih celina, antičkih arheoloških nalazišta, bogatih muzeja, vizantijskih manastira i crkava, krstaških i mletačkih tvrđava, bogate ponude za popularni aktivni odmor, internacionalnih festivala zabave i noćnog provoda. Kiprani su poznati kao veoma gostoljubivi domaćini. Kuhinja je mediteranska.\nLimasol - Od aerodroma Larnake udaljen je oko 65 km. Ima peščanu plažu sa dugim i lepo uređenim šetalištem duž mora. Letovalište se preporučuje porodicama, parovima, kao i mladima jer ima veliki izbor restorana, barova, noćnih klubova, luksuznih butika. Za decu je zanimljiv zoološki vrt u gradskom parku i vrt sa kamilama Mazotos. U blizini grada su čuvene plaže: Ledis majl, Kurijum i Pisuri.\nPafos - Prema legendi, kod Pafosa je rođena starogrčka boginja ljubavi Afrodita, i to iz morske pene. Grad se nalazi u jugozapadnom delu ostrva, 110 km je udaljen od aerodroma Larnake. Gornji deo grada je istorijski centar, dok je uz obalu Kato Pafos moderno letovalište. Duž obale Pafosa postoji veliki broj malih peščanih plaža, oivičenih tavernema, koje su, zbog sadržaja koje nude, popularne za porodice sa decom.\nLarnaka - Nalazi se na jugoistočnoj obali, i ubraja se među najstarije neprekidno naseljene gradove u svetu. Sa šetalištem uz obalu, oivičenim palmama, odiše mirnom i opuštenom atmosferom turističkog centra. Velika, savremeno opremljena marina uvek je puna jahti, a u centru grada su taverne, barovi i prodavnice luksuzne robe.\nProtaras- Živopisno turističko naselje koje se proteže duž Zaliva smokava, na jugoistočnoj obali ostrva, na oko 45 km od aerodroma Larnake. Lokalni put od Protarasa do Aja Nape (oko 15 km) prati pešačka staza koja je idelana za šetnje i vožnju biciklom.\nAja Napa - Poznata je po dugim, belim peščanim plažama nosiocima “plave zastave” EU, zbog kristalno bistre vode i sadržaja koje nude. Ubrajaju se u najlepše plaže na Mediteranu.\nOvo mesto je poslednjih godina postalo i prestonica zabave sa više od 150 barova i diskoteka, pa je poznato i pod imenom „kiparska Ibica“.\nPosetioci imaju priliku da uživaju u mnogobrojnim sportovima na vodi poput jedrenja, surfovanja, a omiljeno je mesto ljubiteljima ronjenja.\nRaj za avanturiste - Kipar je jedna od omiljenih destinacija turista zbog opuštajuće atmosfere, savršenih plaža i impozantnog kulturnog nasleđa\nLegenda beleži da je Afrodita, grčka boginja lepote, rođena u morskoj peni kraj Kipra. Iz mora je izašla na obalu grada Pafos, gde su Helini u 12. veku p. n. e u njenu čast podigli jedan od najlepših hramova u antici. Sada je poznat kao jedna od omiljenih letnjih destinacija, koju turisti posećuju zbog opuštene atmosfere, živopisnih plaža, ali i raskošnog kulturnog nasleđa.\nNjegovom šarmu doprinose meštani koji su po prirodi gostoljubivi, uvek nasmejani i spremni da odgovore na svako pitanje gosta. Kipar godišnje ima 340 sunčanih dana, a urbana legenda kaže da ako padne kiša, Kiprani gostima neće naplatiti boravak. Ovo ostrvo je bogato raznovrsnim plažama sa finim belim peskom, šljunkom, ali i predivnim stenama. Kao bivša britanska kolonija privlači brojne engleske turiste, ali od 90-ih godina prisutan je i veliki broj Rusa. Iako je Kipar od 1974. godine, zbog građanskog rata, podeljen na grčki i turski deo, posetioci su potpuno bezbedni. Čak nema ni kriminala, pa se mnogi Kiprani i ne trude da zaključaju kola niti vrata svojih kuća.\nLarnaka je jedan od najstarijih gradova na Kipru, a veruje se da je bio naseljen i u praistoriji. Danas se razvio u luksuzno letovalište, u čiju luku dolaze turisti sa skupim jahtama kako bi uživali na čistim plažama i u kristalno čistom moru. Na predivnom šetalištu tokom leta održavaju se mnogi festivali. Oni koji od letovanja očekuju više od prostog izležavanja na plaži, u Larnaki mogu da nađu brojna zanimljiva mesta za istraživanje. Oko 890. godine ovde je pronađen grob Svetog Lazara, na kome je kasnije sagrađena simpatična pravoslavna crkva Svetog Lazara, koju godišnje poseti više miliona turista.\nNa pet kilometara od Larnake nalazi se Hala Sultan Teke, muslimansko svetilište gde se nalazi grob Muhamedove pomajke Um Harum, koja je tu poginula 647. godine tokom arapske opsade ovog grada. Srednjevekovni muzej u Larnaki zapravo je tvrđava koju su podigli Turci u 17. veku, a u čijem vrtu se leti izvode pozorišne predstave. Od arheoloških spomenika svakako treba posetiti ruševine antičkog grada Kition. Od Larnake mogu da se organizuju izleti na planinu Trodos, Larnaka slana jezera u kojima borave flamingosi, Choirokoitia arheološke iskopine praistorijskog naselja...\nNekadašnje malo ribarsko mesto Aja Napa danas je najpopularnije letovalište na Kipru, gde se okupljaju mladi željni ludog provoda. Zbog razuzdanih žurki na plažama mnogi je nazivaju i „kiparskom Ibicom". Ako volite klupska dešavanja, uživaćete u nastupima engleskih di-džejeva koji u Aja Napi znaju da naprave sjajnu atmosferu. Iako je ovo malo mesto poznato pre svega po noćnom životu, mnogi se slažu da ima i najlepše plaže na Kipru kao što su Nisi, Pantahou, Landa...\nIzuzetno su posećene jer su na njima organizovani mnogi vodeni sportovi. Pored brojnih klubova i kafića, u Aja Napi se nalaze i Makronisos drevne grobnice, kao i zaliv Kape Greko, za koji se veruje da je dom opasnog mitskog čudovišta Aja Nape.Ako tražite miran odmor tokom kojeg možete da pravite zanimljive izlete, onda je Limasol pravi grad za vas. Podignut je između dva antička grada Amatusa i Kuriona. U svojim krstaškim pohodima, engleski kralj Ričard Lavlje Srce stigao je i do Amatusa kako bi ga oslobodio od Turaka, ali ga je na kraju uništio 1191. godine. Danas duž obale Limasola protežu se luksuzni hoteli i turistička naselja sa velikim šoping centrima. One koji traže avanture, oduševiće veliki broj antičkih ruševina u njegovoj okolini. Ostaci starog grada Kuriona (koji se nalazi na litici brda sa koga se pruža fantastičan pogled) jedna su od najznačajnijih atrakcija Kipra.\nNedaleko se nalaze i ruševine Apolonovog svetilišta, Limasol zamak u kome je engleski kralj Ričard oženio Berengariju od Navare u 12. veku, kao i Kolosi zamak koji su krstaši podigli u 15. veku.Agencija „Kon Tiki" za ovu ponovo aktuelnu destinaciju nudi veliki izbor najatraktivnijih hotela u Limasolu i Aja Napi. Aranžmani su tokom cele sezone na osam ili 15 dana.\nKipar je ostrvska država koja je dugo bila raskršće između Evrope, Azije i Afrike... Kipar je najistočnije ostrvo u Sredozemnom moru, i u neposrednoj je blizini turske obale. Iako je geografski blisko Aziji, ostrvo je po svim društvenim aspektima okrenuto ka Evropi.\nOstrvo poznato po svojoj divnoj čistoj vodi\nIako Aja Napa i Limasol važe za najpopularnija mesta na obali Kipra, postoji mnogo predivnih oblasti koje su smeštene na moru. Tu je i planinski masiv po imenu Trodos, koji je ujedno i najviši vrh od 1950 m, sa zimskim ski centrom, prelepim starim pravoslavnim crkvama i manastirima, i živopisnim selima na planini i u njenom podnožju.\nIz čistog mora možete izvaditi svoju večeru\nPafos je definitivno najslikovitije mesto na obali Kipra, a najlepši je u rano proleće. U njemu se nalazi drugi internacionalni aerodrom, koji najviše služi za čarter letove za vreme turističke sezone.\nČaroban pesak i još čarobnije more\nAfroditne stene u moru, koje se nalaze na putu od Limasola ka Pafosu, delo su prirode, ali je njihovo mitološko objašnjenje interesantnije. Naime, grčka boginja ljubavi Afrodita, sudeći po legendi, rodila se iz morske pene baš na ovom mestu. Legenda kaže da će onoga ko se okupa baš na tom mestu pratiti sreća u ljubavi celog života...\nIako je uveliko počeo oktobar, u ovoj ostrvskoj državi nikada nije kasno za odmor\nFamagusta je regija s verovatno najlepšim plažama na celom Kipru, a sam grad predstavlja autentičnu celinu sa čuvenim "gradom duhova", Otelovim tornjem i gotskom katedralom iz 13. veka. Zbog svega navedenog, Severni Kipar, sa svojim mnogobrojnim hotelima, predstavlja idealnu opciju za odmor putnika svih uzrasta, porodica s decom, naših starijih sugrađana, ali i mladih, željnih zabave i provoda.


Si Đinping: Odnosi dve obale Tajvanskog moreuza na prekretnici | SRBIJA I KINA\nOdnosi dve obale Tajvanskog moreuza sada su na prekretnici i lideri obe strane trebalo bi da donesu mudre odluke koje će izdržati probu istorije. Ovo je, kako prenose kineski mediji, glavna poruka koju je Si Đinping uputio u uvodnom izlaganju tokom jučerašnjeg istorijskog susreta sa liderom ostrva Tajvan Ma Jung-đeom u Singapuru.\nDvojica lidera rukovala su se oko 70 sekundi. Bio je to prvi susret lidera dve obale Tajvanskog moreuza od 1949. godine.\nNa sastanku koji je potom održan, Si Đinping je pozvao na ulaganje napora da se održi saglasnost postignuta 1992. godine, kada su dve strane priznale da postoji samo jedna Kina. On je takođe pozvao i na privrženost putu mirnog razvoja i rastu razmene dve obale Tajvanskog moreuza.\n„Tokom proteklih 66 godina pokazalo se da su održane veze ljudi preko Tajvanskog morezuza. Bez obzira koliko smo dugo razdvojeni i kroz kolike smo teškoće prošli, mi smo još uvek porodica i krv nije voda. Treba svetu da pokažemo da možemo da rešavamo svoje probleme i zajedno dajemo veliki doprinos svetu”, rekao je Si Đinping.\n08/11/2015 in POLITIKA. Tags: Kina, Ma Jung-đe, Ostrvo Tajvan, Politika, Si Đišing\n← „Vanke” ulaže u automobile bez vozača\nAnalitičari o susretu dvojice lidera u Singapuru →\nOne thought on “Si Đinping: Odnosi dve obale Tajvanskog moreuza na prekretnici”\nПотези Кине и њеног лидера су за поштовање од стране целог Света. Желим свако добро и успех у свим подухватима моћне и мирољубиве Кине.


Snijeg počeo padati u Krajini - Klix.ba\nBiH Snijeg počeo padati u Krajini\nvremenska prognoza snijeg snijeg u BiH\nVozačima se sugeriše oprez prilikom vožnje u tom dijelu zemlje\nKako nam čitatelji iz tog dijela Bosne i Hercegovine javljaju, snijeg je počeo padati oko 15:00 sati i debljina snježnog pokrivača u nekim dijelovima iznosi oko deset centimetara. Na magistralnim putevima se vozi usporeno i na vozače se apeluje da voze oprezno.\n"U ponedjeljak će biti nešto malo snijega, no obilnije sniježne padavine očekujemo u utorak. Od ponedjeljka očekujemo i prve minuse, tako će jutarnja temperatura biti oko minus 3, a dnevna između 0 i 5, dok u srijedu dnevna neće prelaziti 2 stepena", rekao je Damir Šantić iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nprije 19h 45m 68\nprije 9h 2m 92\nprije 5h 6m 81\nprije 10h 14m 258


Opština stimuliše žensko preduzetništvo\nBudva dobija narodnu kuhinju\nOpština Budva izdvojiće 70 hiljada eura za otvaranje narodne kuhinje. To je na minulom zasijedanju Skupštine opštine najavio šef kabineta predsjednika Opštine Nikola Jovanović.\nOn je kazao da novac koji je u budužetu bio predviđen za reprezentacije predsjednika Opštine nije potrošen već će iznos od 70 hiljada eura koji je bio namijenjen za organizaciju manifestacija i proslavu Dana opštine, biti preusmjeren na projekta otvaranja narodne kuhinje. U projekt će biti uključena Srednja mješovita škola "Danilo Kiš" u čijoj kuhinji će biti pripremani obroci, a Crveni krst će se sa svoje strane uključiti kako bi se najugroženijim stanovnicima Budve pomoglo.\nGrade atmosfersku kanalizaciju u Podličku\nCarević donio odluku o finansiranju političkih partija\nElaborat magistralnog puta Tivat Budva na uvidu\nPredsjednik Opštine Budva donirao platu petočlanoj porodici Radenović\nPredsjednik Opštine Budva Marko Carević donirao je oktobarsku zaradu petočlanoj porodici Radenović iz Budve.\nOpština Budva članica međunarodne organizacije FAIC\nOpština Budva je zvanično postala kandidat za članstvo u Bordu direktora Foruma Jadransko – Jonskih gradova, što je potvrđeno na online konferenciji održanoj 12.11.2020. godine na kojoj je u ime Opštine Budva prisustvovala Iva Bajković iz Kancelarije za evropske integracije pri Kabinetu predsjednika Opštine.\nPredsjednik Opštine Budva, saglasno Zaključku o utvrđivanju Nacrta odluke o izmjeni odluke o budžetu opštine Budva za 2020. godinu, broj: 01 – 400/20-2590/1, od 11.11.2020. godine, je isti stavio na javnu raspravu u trajanju od 15 (petnaest) dana od 11.11. do 26.11.2020. godine.\nPočela priprema programa investicija za narednu godinu\nOpština Budva, Sekretarijat za Investicije upućuje javni poziv građanima, mjesnim zajednicama, nevladinim organizacijama, političkim partijama i drugim zainteresovanim subjektima da dostave predloge u vezi pripreme Nacrta Programa investicionih aktivnosti Opštine Budva za 2021. godinu i Programa uređenja prostora Opštine Budva za 2021. godinu.\nPočelo dostavljanje neuručenih poreskih rješenja\nUprava lokalnih javnih prihoda Opštine Budva kao organ nadležan za utvrđivanje, kontrolu i naplatu lokalnih javnih prihoda, obavještava sve vlasnike nepokretnosti sa teritorije Opštine Budva, da će saglasno članu 87 Zakona o upravnom postupku, vršiti dostavljanje neuručenih poreskih rješenja i rješenja kojim je utvrđena turistička taksa, za 2015., 2016., 2017. i 2018. godinu javnim obavještenjem na internet stranici Opštine Budva i portalu elektronske uprave.\nNa iznenadjenje naučnika: Velika\nPojedini naučnici pretpostavljaju da bi velika bijela ajkula…\nBudvanska rivijera spremno dočekuje\nHotelska grupa "Budvanska rivijera " spremno dočekuje ovogodišnju…\nOgromna superjahta prošla kroz\nNe viđa se svaki dan kako ogromna superjahta…\nItalijan napušta ostrvo na\nZavršen jednogodišnji projekat obuke\nPolaznicima jednogodišnjeg projekta „ Znanje i vještine u…\nStanišići i Brajići u utorak ujutru bez struje\nPopust za ulaznice u nacionalne parkove\nPrimjer koji treba slijediti: Velika akcija čišćenja u Čučucima (Foto)\nUspješno završena akcija dobrovoljnog davanja krvi, prikupljeno 39 jedinica krvi\nŽukotrlica: Uspješno saniran dio staze i zida na šetalištu (Foto)\nVakcinisano 73 hiljade gradjana\nDobar primjer: Druga osnovna škola upozorila vlasnike pasa\nJednokratna pomoć za turističke vodiče


Upit stanja za POREZ NA IMOVINU od sada i preko MOBILNE APLIKACIJE - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Upit stanja za POREZ NA IMOVINU od sada i preko MOBILNE APLIKACIJE\nGrađani na klik od važne informacije.\n– Ovo je prva mobilna aplikacija koju je razvila i objavila Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu i predstavlja još jednu kariku u realizaciji sveobuhvatne reforme sistema javne uprave u efikasan servis građana, ali i prvi korak u razvoju mUprave. Naravno, ovde nećemo stati. Plan nam je da aplikaciju konstantno razvijamo i unapređujemo, ali i da razvijemo platformu putem koje će sve usluge javne uprave biti dostupne putem mobilnog telefona – istakao je direktor Kancelarije za IT i eUpravu Mihailo Jovanović.\nTags: aplikacija, Porez na imovinu, provera, upit stanja\nPredstavljen Note 10 – pogledajte kako izgleda, koje moćne specifikacije donosi i kolika mu je cena


Antonjin Dvoržak i Rihard Vagner\nThe essay deals with the relation of prominent Czech composer Antonín Dvořák (1841-1904) to the personality and work of Richard Wagner (1813-1883). As opposed to the common opinions linking Dvořák’s name with Wagner‘s ideological opponents and placing his ‘Wagnerian’ period in the early phase of his career only, our examination shows that Dvořák’s interest in Wagner and his music was of deep and lasting nature and was significant for him throughout the whole of his life.\nDanas, posle više od sto godina, teško je zamisliti koliko su život i delo Riharda Vagnera (Richard Wagner) imali ogroman uticaj na umove njegovih savremenika, kao i na najmanje dve sledeće generacije kompozitora i na njihovu publiku. Sve ukazuje na to da ni Antonjin Dvoržak (Antonín Dvořák 1841-1904), najistaknutiji češki kompozitor kasnog XIX veka, čije se ime često povezuje sa Vagnerovim ideološkim protivnicima, nije bio u tom smislu izuzetak. Po opštem mišljenju, obično se Dvoržakov "vagnerijanski" period vezuje za ranu etapu njegovog stvaralaštva, za 1860-te godine. Preovlađuje saglasnost u konstataciji da očaranost "vagnerijanskim" i "novonemačkim" predstavlja u Dvoržakovom stilskom razvoju samo kratku epizodu, koja se definitivno završava u ranim 1870-tim. Čini se da je izvor ovakvim tumačenjima bio sam kompozitor, odnosno jedan intervju koji je dao bri tanskom novinaru Polu Praju (Paul Pry) 1885. godine, kao i pismo upućeno Euzebijusu Mandičevskom (Eusebius Mandyczewski) 1898. ...godine. U našem proučavanju pokušavali smo da sačinimo pregled najvećeg broja koncertnih i operskih izvođenja Vagnerovih dela kojima je Dvoržak mogao prisustvovati u Pragu, Velikoj Britaniji i SAD-u (uključujući i one događaje tokom kojih su na programu izvođena i Vagnerova dela i muzika samog Dvoržaka). Takođe pokušali smo da ukažemo i na relevantne pisane izvore koji dokumentuju Dvoržakov odnos prema Vagneru, kao i na njegove bliske profesionalne i lične veze sa savremenicima, Hansom Rihterom (Hans Richter, 1843-1916), Hansom fon Bilovim (Hans von Bülow, 1830-1984) i Antonom Zajdlom (Anton Seidl 1850-1898), dirigentima koji su važili za specijaliste za izvođenje Vagnera. Suprotno preovlađujućim mišljenjima, naše istraživanje pokazuje da Dvoržakovo interesovanje za Riharda Vagnera nije bila samo mladalačka ludorija, već da je imalo dublju dimenziju i bilo trajnije prirode. Sve ukazuje na to da je Dvoržakovo poznavanje Vagnerove muzike bilo veliko i detaljno. Verovatno nikad nećemo tačno utvrditi kojim putem je Dvoržak stekao to znanje, ali ne smemo zaboraviti način upoznavanja i upijanja muzike koja je imala presudnu i nezamenljivu ulogu u njegovo vreme, a to je putem čitanja partitura i njihovog sviranja na klaviru. Vagner je, u tom smislu, imao privilegovano mesto među operskim kompozitorima tog doba, s obzirom na to da su sve njegove glavne opere i muzičke drame štampane odmah po završavanju, i to kako u klavirskom izvodu, tako i u kompletnoj orkestarskoj partituri. Čini se više nego mogućim da je i Dvoržak na taj način stekao najveći deo sopstvenog uvida u Vagnerovu muziku. Sve potvrđuje činjenicu da je Vagner svojim snažnim stvaralačkim duhom i neuobičajenom produktivnošću i originalnošću fascinirao Dvoržaka ne samo kao kompozitor, već i kao čovek - uprkos činjenici da očigledno nije bio u mogućnosti da se sa njim lično i upozna. S druge strane, svi izvori ukazuju na to da je bio indiferentan prema Vagnerovoj ideologiji, njegovim teorijskim i estetskim postavkama, a takođe i njegovoj filozofskoj ili pseudo-filozofskoj misli i ondašnjim polemikama u vezi s tim; sve to ostalo je izvan sfere Dvoržakovog interesovanja i načina mišljenja. Ono što ga je impresioniralo, bio je prvenstveno Vagnerov kompozicioni "métier" - inventivnost njegove harmonije, tretman orkestarskog zvuka i raznoliki dramaturški postupci u operi. Utvrditi koji su se od ovih razmatranja i iskustava konačno projektovali u samoj Dvoržakovoj muzici, kao i to koje vagnerijanske uticaje možemo uočiti i naći ne samo u njegovim prvim radovima, već i u zrelim i kasnim delima, pitanje je koje zasad ostaje otvoreno: biće potrebni novi analitički i komparativni pristupi da bi se dao odgovor.\nAntonín Dvořák / Richard Wagner / Dvořák’s ‘Wagnerianism’ / reception of Wagner in Czech music / Wagnerian influences\nМузикологија / Musicology, 2006, 6, 305-316\nAU  - Gabrijelova, Jarmila\nUR  - https://dais.sanu.ac.rs/123456789/2597\nAB  - The essay deals with the relation of prominent Czech composer Antonín Dvořák (1841-1904) to the personality and work of Richard Wagner (1813-1883). As opposed to the common opinions linking Dvořák’s name with Wagner‘s ideological opponents and placing his ‘Wagnerian’ period in the early phase of his career only, our examination shows that Dvořák’s interest in Wagner and his music was of deep and lasting nature and was significant for him throughout the whole of his life.\nAB  - Danas, posle više od sto godina, teško je zamisliti koliko su život i delo Riharda Vagnera (Richard Wagner) imali ogroman uticaj na umove njegovih savremenika, kao i na najmanje dve sledeće generacije kompozitora i na njihovu publiku. Sve ukazuje na to da ni Antonjin Dvoržak (Antonín Dvořák 1841-1904), najistaknutiji češki kompozitor kasnog XIX veka, čije se ime često povezuje sa Vagnerovim ideološkim protivnicima, nije bio u tom smislu izuzetak. Po opštem mišljenju, obično se Dvoržakov "vagnerijanski" period vezuje za ranu etapu njegovog stvaralaštva, za 1860-te godine. Preovlađuje saglasnost u konstataciji da očaranost "vagnerijanskim" i "novonemačkim" predstavlja u Dvoržakovom stilskom razvoju samo kratku epizodu, koja se definitivno završava u ranim 1870-tim. Čini se da je izvor ovakvim tumačenjima bio sam kompozitor, odnosno jedan intervju koji je dao bri tanskom novinaru Polu Praju (Paul Pry) 1885. godine, kao i pismo upućeno Euzebijusu Mandičevskom (Eusebius Mandyczewski) 1898. godine. U našem proučavanju pokušavali smo da sačinimo pregled najvećeg broja koncertnih i operskih izvođenja Vagnerovih dela kojima je Dvoržak mogao prisustvovati u Pragu, Velikoj Britaniji i SAD-u (uključujući i one događaje tokom kojih su na programu izvođena i Vagnerova dela i muzika samog Dvoržaka). Takođe pokušali smo da ukažemo i na relevantne pisane izvore koji dokumentuju Dvoržakov odnos prema Vagneru, kao i na njegove bliske profesionalne i lične veze sa savremenicima, Hansom Rihterom (Hans Richter, 1843-1916), Hansom fon Bilovim (Hans von Bülow, 1830-1984) i Antonom Zajdlom (Anton Seidl 1850-1898), dirigentima koji su važili za specijaliste za izvođenje Vagnera. Suprotno preovlađujućim mišljenjima, naše istraživanje pokazuje da Dvoržakovo interesovanje za Riharda Vagnera nije bila samo mladalačka ludorija, već da je imalo dublju dimenziju i bilo trajnije prirode. Sve ukazuje na to da je Dvoržakovo poznavanje Vagnerove muzike bilo veliko i detaljno. Verovatno nikad nećemo tačno utvrditi kojim putem je Dvoržak stekao to znanje, ali ne smemo zaboraviti način upoznavanja i upijanja muzike koja je imala presudnu i nezamenljivu ulogu u njegovo vreme, a to je putem čitanja partitura i njihovog sviranja na klaviru. Vagner je, u tom smislu, imao privilegovano mesto među operskim kompozitorima tog doba, s obzirom na to da su sve njegove glavne opere i muzičke drame štampane odmah po završavanju, i to kako u klavirskom izvodu, tako i u kompletnoj orkestarskoj partituri. Čini se više nego mogućim da je i Dvoržak na taj način stekao najveći deo sopstvenog uvida u Vagnerovu muziku. Sve potvrđuje činjenicu da je Vagner svojim snažnim stvaralačkim duhom i neuobičajenom produktivnošću i originalnošću fascinirao Dvoržaka ne samo kao kompozitor, već i kao čovek - uprkos činjenici da očigledno nije bio u mogućnosti da se sa njim lično i upozna. S druge strane, svi izvori ukazuju na to da je bio indiferentan prema Vagnerovoj ideologiji, njegovim teorijskim i estetskim postavkama, a takođe i njegovoj filozofskoj ili pseudo-filozofskoj misli i ondašnjim polemikama u vezi s tim; sve to ostalo je izvan sfere Dvoržakovog interesovanja i načina mišljenja. Ono što ga je impresioniralo, bio je prvenstveno Vagnerov kompozicioni "métier" - inventivnost njegove harmonije, tretman orkestarskog zvuka i raznoliki dramaturški postupci u operi. Utvrditi koji su se od ovih razmatranja i iskustava konačno projektovali u samoj Dvoržakovoj muzici, kao i to koje vagnerijanske uticaje možemo uočiti i naći ne samo u njegovim prvim radovima, već i u zrelim i kasnim delima, pitanje je koje zasad ostaje otvoreno: biće potrebni novi analitički i komparativni pristupi da bi se dao odgovor.\nT1  - Antonín Dvořák and Richard Wagner\nT1  - Antonjin Dvoržak i Rihard Vagner\nDO  - 10.2298/MUZ0606305G\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_2597\nauthor = "Gabrijelova, Jarmila",\nabstract = "The essay deals with the relation of prominent Czech composer Antonín Dvořák (1841-1904) to the personality and work of Richard Wagner (1813-1883). As opposed to the common opinions linking Dvořák’s name with Wagner‘s ideological opponents and placing his ‘Wagnerian’ period in the early phase of his career only, our examination shows that Dvořák’s interest in Wagner and his music was of deep and lasting nature and was significant for him throughout the whole of his life., Danas, posle više od sto godina, teško je zamisliti koliko su život i delo Riharda Vagnera (Richard Wagner) imali ogroman uticaj na umove njegovih savremenika, kao i na najmanje dve sledeće generacije kompozitora i na njihovu publiku. Sve ukazuje na to da ni Antonjin Dvoržak (Antonín Dvořák 1841-1904), najistaknutiji češki kompozitor kasnog XIX veka, čije se ime često povezuje sa Vagnerovim ideološkim protivnicima, nije bio u tom smislu izuzetak. Po opštem mišljenju, obično se Dvoržakov "vagnerijanski" period vezuje za ranu etapu njegovog stvaralaštva, za 1860-te godine. Preovlađuje saglasnost u konstataciji da očaranost "vagnerijanskim" i "novonemačkim" predstavlja u Dvoržakovom stilskom razvoju samo kratku epizodu, koja se definitivno završava u ranim 1870-tim. Čini se da je izvor ovakvim tumačenjima bio sam kompozitor, odnosno jedan intervju koji je dao bri tanskom novinaru Polu Praju (Paul Pry) 1885. godine, kao i pismo upućeno Euzebijusu Mandičevskom (Eusebius Mandyczewski) 1898. godine. U našem proučavanju pokušavali smo da sačinimo pregled najvećeg broja koncertnih i operskih izvođenja Vagnerovih dela kojima je Dvoržak mogao prisustvovati u Pragu, Velikoj Britaniji i SAD-u (uključujući i one događaje tokom kojih su na programu izvođena i Vagnerova dela i muzika samog Dvoržaka). Takođe pokušali smo da ukažemo i na relevantne pisane izvore koji dokumentuju Dvoržakov odnos prema Vagneru, kao i na njegove bliske profesionalne i lične veze sa savremenicima, Hansom Rihterom (Hans Richter, 1843-1916), Hansom fon Bilovim (Hans von Bülow, 1830-1984) i Antonom Zajdlom (Anton Seidl 1850-1898), dirigentima koji su važili za specijaliste za izvođenje Vagnera. Suprotno preovlađujućim mišljenjima, naše istraživanje pokazuje da Dvoržakovo interesovanje za Riharda Vagnera nije bila samo mladalačka ludorija, već da je imalo dublju dimenziju i bilo trajnije prirode. Sve ukazuje na to da je Dvoržakovo poznavanje Vagnerove muzike bilo veliko i detaljno. Verovatno nikad nećemo tačno utvrditi kojim putem je Dvoržak stekao to znanje, ali ne smemo zaboraviti način upoznavanja i upijanja muzike koja je imala presudnu i nezamenljivu ulogu u njegovo vreme, a to je putem čitanja partitura i njihovog sviranja na klaviru. Vagner je, u tom smislu, imao privilegovano mesto među operskim kompozitorima tog doba, s obzirom na to da su sve njegove glavne opere i muzičke drame štampane odmah po završavanju, i to kako u klavirskom izvodu, tako i u kompletnoj orkestarskoj partituri. Čini se više nego mogućim da je i Dvoržak na taj način stekao najveći deo sopstvenog uvida u Vagnerovu muziku. Sve potvrđuje činjenicu da je Vagner svojim snažnim stvaralačkim duhom i neuobičajenom produktivnošću i originalnošću fascinirao Dvoržaka ne samo kao kompozitor, već i kao čovek - uprkos činjenici da očigledno nije bio u mogućnosti da se sa njim lično i upozna. S druge strane, svi izvori ukazuju na to da je bio indiferentan prema Vagnerovoj ideologiji, njegovim teorijskim i estetskim postavkama, a takođe i njegovoj filozofskoj ili pseudo-filozofskoj misli i ondašnjim polemikama u vezi s tim; sve to ostalo je izvan sfere Dvoržakovog interesovanja i načina mišljenja. Ono što ga je impresioniralo, bio je prvenstveno Vagnerov kompozicioni "métier" - inventivnost njegove harmonije, tretman orkestarskog zvuka i raznoliki dramaturški postupci u operi. Utvrditi koji su se od ovih razmatranja i iskustava konačno projektovali u samoj Dvoržakovoj muzici, kao i to koje vagnerijanske uticaje možemo uočiti i naći ne samo u njegovim prvim radovima, već i u zrelim i kasnim delima, pitanje je koje zasad ostaje otvoreno: biće potrebni novi analitički i komparativni pristupi da bi se dao odgovor.",\ntitle = "Antonín Dvořák and Richard Wagner, Antonjin Dvoržak i Rihard Vagner",\ndoi = "10.2298/MUZ0606305G",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_2597"\nGabrijelova, J.. (2006). Antonín Dvořák and Richard Wagner. in Музикологија / Musicology(6), 305-316.\nGabrijelova J. Antonín Dvořák and Richard Wagner. in Музикологија / Musicology. 2006;(6):305-316.\nGabrijelova, Jarmila, "Antonín Dvořák and Richard Wagner" in Музикологија / Musicology, no. 6 (2006):305-316,


Zasjajmo zajedno za 10 godina djelovanja Plesnog studija SHINE / Osijek-Online.Com, gradski portal Osijek\nZasjajmo zajedno za 10 godina djelovanja Plesnog studija SHINE\n06.09.2014 Osijek-Online 7636\nOSIJEK - Plesni studio „Shine“ 8.9.2014. godine u trgovačkom centru Esseker u 20 sati, provodi audiciju za napredne plesače, a ostali zainteresirani mogu slobodno doći i upisati se u novu sezonu. Ove godine rade na pet osječkih lokacija: Retfala, Centar, Sjenjak, Jug 2 i Donji grad.\nUdruga za promicanje kulture plesa Plesni studio „Shine“ je aktivno prisutna na osječkoj kulturnoj sceni punih deset godina. Do sada nisu odbili niti jedan nastup koji se ticao unaprjeđenja kulture u Osijeku i Osječko baranjskoj županiji. Posjetili su razne plesne festivale, susrete i kulturna događanja. Sukladno tome, ostvaruju i suradnju s osječkim HNK, Udrugom Slama, Udrugom Breza, Udrugom Tuljan, Ernestinovačkom kolonijom mladih umjetnika, i mnogim drugim umjetnicima. Također promiču ples kroz razne institucije, a to su mnoge državne organizacije, reprezentacije, škole, dječji vrtići, razne sportske udruge i klubovi.\nPOZIV - Dođite i proslavite s nama 10. godina rada Shinea! Vidimo se u ponedjeljak, 8.9.2014. u Esseker centru!! S veseljem vas očekujemo!


Fremond: "Gabor Kišlinder ostaje predsednik opštine Bačka Topola" - Moja Backa Topola\nPočetna / Politika / Fremond: “Gabor Kišlinder ostaje predsednik opštine Bačka Topola”\n5. април 2018.\tPolitika Komentari 1,239 Pregleda\nAgencija za borbu protiv korupcije preporučila je smenu predsednika opštine Bačka Topola Gabora Kišlindera zbog sukoba interesa. Agencija je još sredinom decembra prošle godine utvrdila da je Kišlinder u svojstvu predsednika opštine doneo rešenje kojim je isplaćeno 200.000 dinara fondaciji „Plavi Dunav“, čiji je on suosnivač , a da o tome nije pismeno obavestio Agenciju za borbu protv korupcije, što je po zakonu morao.\nNa ovo vest najoštrije je reagovao predsednik opštinskog odbora Saveza Vojvođanskih Mađara, Arpad Fremnod, koji je na konferenciji za novinare koja je održana 04.04.2018. godine rekao da Kišlinder Gabor pomenute godine nije bio u Upravnom odboru te fondacije, niti je bio član. Fremond potvrđuje da je predsednik opštine Bačka Topola bio član fondacije i u upravnom odboru ali do juna 2014. godine tako da je u 2015. godini mogao da odobri sredstva koja su išla za kamp “Tolerancija”.\n“Opštinski odbor SVM-a čvrsto stoji iza predsednika opštine Bačka Topola, Gabora Kišlindera, podržavamo njegov rad i nadamo se da će on nastaviti ovako uspešan rad. Postupak pred agencijom za borbu protiv korupcije je još u toku, predati su dokazi i izjave svedoka da Kišlinder u navedenom periodu nije bio član fondacije, i očekojuemo pozitivan odgovor. ” – dodao je Fremond.\nBacka Topola predsednik opstine SVM\t2018-04-05\nTagoviBacka Topola predsednik opstine SVM\n9. април 2018. at 11:34\nZnači politika i g-din Fremond se stavili iznad institucija R Srbije. Pa zar po ovom pitanju ne treba da se uključi pravosuđe, ili na ovaj način bukvalno i ne postoji kada je reč o zaštićenim pojedincima. Slično je bilo i pre 3-4 godine kada je DRI pronašla da je 2 miliona evra budžetskih sredstava u Bačkoj Topoli nezakonito potrošeno. Ko je tada odgovarao, niko! Bilo je nekih ostavki od funkcionera SVM i sve se na tome završilo, pa je tako na mesto gradonačelnika došao Kišlinder Gabor umesto Melinde Kokai Mernjak, ispalo je po onoj narodnoj tresla se gora rodio se miš. Ne može G. Fremond da amnestira od odgovornosti G. Gabora samo zato što ga podržava njihov vođa Pastor. Pored toga oni se oglušuju o Rešenje Agencije za borbu protiv korupcije, pa ga unapred oslobađaju odgovornosti iako Agencija po prigovoru još nije donela konačno rešenje. Ovo je očiti dokaz da je politika i pojedinci iznad institucija i organa R Srbije, pa im je dozvoljeno da rade sa našim parama kako im napamet padne. Dali znaju G. Fremond i G. Gabor da postoji i moralna odgovornost i da se u ovakvim prilikama podnose ostavke, ali što bi moral bio iznad funkcije i lagodnog života, pa onda i ne čudi što se ovako ponašaju!!!\n10. април 2018. at 21:59\nSamo da pitam, znači nećete da obajvite moj komenta?!\n17. април 2018. at 11:26\nhaha…kad si mrgud :))\n9. јул 2018. at 16:35\nNisu mi jasni krivajcani glasaju za SNS a deca im u Madjarskoj…. Novom Sad i dalje….. Krivajcani Vi ste …… Fda vas ne uvredim … Koliko dece upisujete u 1 razred ove godine koliko ljudi mladjih od 30 godina je na Krivaji …. Tuga….


Evo kako vas vežbanje čini srećnijim (VIDEO) | Mondo Portal\nEvo kako vas vežbanje čini srećnijim (VIDEO) 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nStil 11.03.2019. / 16:47\nAutor mondo.rs 11.03.2019. / 16:47\n11.03.2019. / 21:55\n11.03.2019. / 19:31\nPovećava testosteron, što znači i samopouzdanje.\n11.03.2019. / 17:07\nKo ima vremena za vezbanje?!


Dolores je ucila da svira klavir i pevala je u horu, a je bilo ono sto je najvise volela. Kad je napunila 17 godina pocela je da uci da svira gitaru i prvi put se zaljubila. Mike O'Mahony je bio njena prva i prava ljubav. Dolores je odlucila da napusti roditelje i pocne da zivi sa MIke-om, njihova veza je svakim danom postajala sve gora i gora.\nU prolece 1989 jedan poznanik je rekao njenom decku da je upravo napustio jedan bend, gde je bio pevac. Taj covek je bio Nial O'Quinn, a bend se zvao The Cranberry Saw Us. Bend je trazio novog pevaca, a Dolores koja je pevala u pabovima je odlucila da okusa srecu.\nBraca Hogan (Noel i Mike) i bubnjar Gergal Lawler su bili osnivaci novog rok benda. Kada je Dolores prvi pud dosla da se sastane sa bendnom nosila je ljubicasto odelo, sto je zadivilo momke iz benda. Njene prve recu si bile: "Ok, pokazite mi sta imate". Dolores je ponela sa sobom svoju opremu koja je bila loseg kvaliteta i otpevala im je jednu pesmu od njenog idola Sinead O'Connor. Noel, Mike i Fergal su slusali Dolores sa odusevljenjem, nisu imali nikakvih sumnja ko ce biti novi pevac, u ovom slucaju pevacica benda. Iste veceri Noel je dao Dolores kasetu sa jednom njegovom pesmom i trazio od nje da napise tekst pesme. Nedelju dana kasnije Dolores je dosla na probu i otpevala pesmu "Linger", koja je postala jedan od hitova benda.Nakon nekoliko dana napisali su "Sunday", a nakon toga i ostale pesme. Dok se bend formirao, Dolores-in privatan zivor je postajao pravi pakao: Mike O'Mahony ju je zlostavljao fizicki i psihicki,imao je obicaj da je udara u lice i ako bi pocela da place pretio bi joj da ce da je baci kroz prozor. Ma koliko je on bio los prema njoj, ona ga je stvarno volela. Mnogo pesama je posveceno njemu i njohovoj vezi.\nU medjuvremenu bend je snimio svoju prvu demo kasetu, imao prve svirke, i promenio ime u "The Cranberries", na Dolores-inu inicijativu. Lokalne novine su pocele da pisu o njima, i postali su glavna tema mnogih muzickih izdavackih kompanija, medju kojima je bila lokalna muzicka kompanija Xeric Records. Posle nekoliko slusanja materijala odlucili su da naprave ugovor sa bendom. Bend je shvatio da ne mogu sve sami da rade, pa su odlucili da nadju menadzera. Piers Gilmore, direktor Xeric Records-a, se ponudio da bude njihov menadzer, sto je bend prihvatio. Nakon izdavanja demoa sve vise i vise muzickih kompanija je bilo zainteresovano za bend. Piers Gilmore je primio masu poziva. U junu je odbio ponuce sledecih kompanija: Warner, Virgin, CBS, Rough Trade, EMI i Imago. Bend je potpisao ugovor sa Island Records-om za 6 albuma. Zbog ugovora sa Xeric-om koji je isticao, Gilmor je pozurivao bend, zahtevajuci da prvi singl i album budu gotovi te godine.\nU avgustu The Cranberries-i su snimili svoj debi video za prvi singl "Uncertain". Nakon nekoliko nedelja posle veoma napornog posla u veoma kratkom vremenu snimnjen je Uncertain EP. Izdat je u oktobru 1991 godine. To je bio prvi komercionalni mini album snimnjen na CD-u i ploci.\nU februaru 1992, pod pritiskom Piers Gilmore-a, The Cranberries-i su bili primorani da se vrate u stidio, ako nisu zeleli da otkazu ugovor. Protiv njihove volje bend je poceo sa snimanjem albuma za izdavacku kompaniju Xeric. Album je snimnjen prod totalnom Gilmore-ovom kontrolom, koji je zeleo da kombinuje dens ritmove sa gitarama.


Lukač, Bulatović, Terzić, Mitić i Vujić sa najboljima - Moja Crvena Zvezda\nLukač, Bulatović, Terzić, Mitić i Vujić sa najboljima\nод Zvanični Sajt Odbojkaškog Kluba мај 4, 2011 окт 13, 2012 01239\nOdbojkači Srbije i stručni štab\nPrvi dani maja, godinama unazad rezervisani su za prozivku seniorske reprezentacije Srbije. Četa Igora Kolakovića i Željka Bulatovića otpočela je pripreme za još jednu dugu, predolimpijsku sezonu, koja počinje krajem meseca učešćem u 22. izdanju Svetske lige. Ponovo podmlađeni Srbi i u ovoj Svetskoj ligi krenuli su u odbranu bronze, osvojene prošle godine u Kordobi. Ulogu tim menadžera seniorske reprezentacije ima Laslo Lukač, sportski director Crvene zvezde.\nNa prvoj prozivci selektoru Srbije se javilo 14 igrača. To su tehničari Vlado Petković (Bled, Slovenija), Veljko Petković, (B. Rivijera, Crna Gora) i Mihajlo Mitić (Crvena zvezda), korektor Saša Starović (Latina, Italija), libera Marko Samardžić (Aris, Grčka) i Filip Vujić (Crvena zvezda), srednjaci Borislav Petrović (Vojvodina), Milan Rašić (Bled, Slovenija) i Nemanja Radović (Radnički), te primači servisa: Bojan Janić (Jaroslavič, Rusija), Nikola Kovačević (Latina, Italija), Miloš Nikić (San Đustino, Italija), Miloš Terzić (Tur, Francuska) i Konstantin Čupković (Roma, Italija).\nSa spiska pozvanih na pripreme, opravdano su odsustvovala šestorica igrača. Tomislav Dokić je sa Sir Sejftijem iz Peruđe igrao plej-aut italijanske Serije A2, Nikola Rosić sa Fridrihshafenom igra finale plej-ofa nemačkog šampionata, pa se njegov dolazak očekuje 13. maja. Tandem srednjaka Lubea Dragan Stanković – Marko Podraščanin su trenutno u polufinalu italijanskog plej-ofa. Aleksandar Atanasijević (Partizan) i Uroš Kovačević (Bled, Slovenija) timu će se priključiti po završetku obaveza sa juniorskom reprezentacijom.\nSrbija je u 22. Svetskoj ligi nosilac i prvi favorit u C grupi, u kojoj su još Argentina, Finska i odnedavno Portugalija, koja je zamenila Egipat, koji je odustao od takmičenja. Prve dve reprezentacije će na kraju takmičenja u grupi izboriti plasman na finalni turnir koji se igra u poljskom Gdanjsku. Prvi vikend Svetske lige na programu je od 27. do 29. maja kada Srbija gostuje u argentinskom Rozariju.\nEvandro odgovorio na pitanja


Staklenik, Poljana :: Daibau.rs\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera staklenika: Skupili smo i proverili proizvođači, prodavci, montažeri staklenika, koji rade u mestu Poljana i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri staklenika će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen proizvođač, prodavac, montažer staklenika Poljana, koji može da uradi:\tvrtni staklenik, vrtna tegla, jednodelni plastenik, profesionalni staklenik, prozračivanje staklenika, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Novosti iz aviona Archives - Page 24 of 29 - Avio KarteAvio Karte\nAir France: Kuba i Severna Amerika po sjajnim cenama\nAir France: Kuba i Severna Amerika po sjajnim cenama i ovog proleća. Francuska nacionalna avio kompanija po veoma povoljnim cenama povrtanih avio karata prevoziće putnike iz Beograda do svojih destinacija na Kubi i Severnoj Americi.U okviru ove promotivne akcije Air France jeftinije možete putovati za Havanu od 739 €, Čikago … opširnije»\nQatar Airways promotivna akcija\nQatar Airways promotivna akcija i ovog proleća može podsticajno uticati na sve putnike željne novih putovanja.Otkrijte kulture i šarm zemalja širom sveta sa Qatar Airways-om! Ako još uvek niste sigurni gde biste putovali, Qatar Airways Vam predlaže destinacije na promociji u aprilu, a za putovanja do kraja septembra.Doživite iskustvo od … opširnije»\nWizz Air ukida letove za Oslo i Brisel\nWizz Air ukida letove za Oslo i Brisel iz Beograda od 6. maja ove godine, a najavljeno je i smanjenje broja polazaka ka ostalim destinacijama sa beogradskog aerodroma “Nikola Tesla”.Ovu odluku mađarska low cost avio kompanija Wizz Air opravdava poskupljenjem aerodromskih troškova za 40 odsto u odnosu na raniji period.Iz … opširnije»\nAir Serbia: Nova linija za Budimpeštu\nAir Serbia nova linija za Budimpeštu uskoro!Air Serbia obavila je svoj prvi let iz Beograda za Budimpeštu, što je označilo početak svakodnevnih letova ka tom gradu. Let je obavljen avionom Air Serbia ATR 72, sa znakom aviokompanije u crvenoj, plavoj i beloj boji. Ovim se slavi povratak letova između dva … opširnije»\nEtihad i Air Serbia zvanično strateški partneri\nEtihad i Air Serbia zvanično strateški partneri.Aviokompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, saopštila je danas da su dobijena neophodna zvanična odobrenja i saglasnosti kojima se potvrđuje strateško partnerstvo između Air Srbie i Etihad Airways.Vlada Srbije je 1. avgusta 2013. potpisala dugoročni ugovor o strateškom partnerstvu sa i najavila plan za oporavak … opširnije»\nEtihad Airways: Jeftinije do Azije, Afrike i Australije\nEtihad Airways: Jeftinije do Azije, Afrike i Australije.Strateški partner sprske nacionalne avio kompanije Etihad Airways u okviru svoje promotivne akcije ponudiće putnicima iz Beograda svoje destinacije širom Azije, Afrike i Australije po povoljnijim cenama avio karata.Promotivni period se odnosi na povrtne avio karte Etihad Airways sa periodom putovanja od 10. … opširnije»\nAdria Airways naplaćuje hranu i piće\nAdria Airways naplaćuje hranu i piće u svojim avionima na ekonomskoj klasi prevoza od 22. aprila ove godine.Ovim potezom koji svakako neće obradovati putnike slovenačka avio kompanija se sve više približava low cost modelu poslovanja u aviotransportu.Kako je saopšteno iz rukovodećih struktura avio kompanije Adria Airways u biznis klasi se … opširnije»\nRyanair duplira broj putnika\nRyanair duplira broj putnika na svojoj poslovnoj klasi prevoza.Ova jedna od uspešnijih low cost avio kompanija planira da u bliskoj budućnosti duplira broj prevezenih putnika uz pomoć parterstva sa Trevelportom (Travelport), vodećim poslovnim provajderom u turističkoj industriji, koji će omogućiti čuvanje i obradu poruka po najnižim tarifama u procesima izdavanja … opširnije»\nAlitalia: Rim za 107 €\nAlitalia: Rim za 107 €. Italijanska avio kompanija Alitalia od danas do 25. marta svojim putnicima u Srbiji pruža mogućnost da po povoljnijim cenama putuju za Rim.Promotivni period se odnosi na povratne avio karte za Rim po ceni od 107 €.Povratne avio karte na promociji važe za period putovanja od … opširnije»\nAvio karte jefinije kod Air Serbie\nAvio karte jefinije kod Air Serbie i ovog petka.Naša nacionalna avio kompanija sada već tradicionalno u okviru svoje Happy Friday promo akcije svakog petka obraduje svoje putnike.Ovog petka 7. marta Happy Friday promo akcijom obuhvaćene su sledeće destinacije Air Serbie po atraktivnim cenama: Tivat i Podgorica od 83 €, Skoplje, … opširnije»


Bihaćki aerodrom čeka obećanih 2,5 miliona KM - Akta.ba\n15.06.2020. 08:03 / Izvor: Federalna.ba\n"Otprilike od onih milion i 400 to je 20 posto, što je nedovoljno. Za to trebaju sredstva. Samo zemljište bi koštalo 20-25 miliona maraka", navodi Emir Hafizović, v. d. tehničkog sekretara JP Aerodrom Bihać.\n"Trebaju velike investicije. Ova dva miliona nisu ništa. Investicije moraju biti preko 40 miliona da se aerodrom dovede u fazu gdje bi bio međunarodno priznat", kaže on.\n"Praktično nismo vlasnici još ničega. Sad imamo firmu i imamo otvorena vrata, ali nemamo ništa konkretno za šta bi neko od tih partnera bio zainteserisan", ističe Hafizović.\nDo kraja 2021. planirana izrada aeronautičke studije aerodroma Bihać\nVažan projekt: Za izgradnju aerodroma u Bihaću 25 miliona KM\nAerodrom u Bihaću dobio glavni projekat, pogledajte kako će izgledati terminal\nU toku javni uvid: Uskoro okolišna dozvola za Aerodrom Bihać\nAerodrom Bihać dobio okolišnu dozvolu, nastavljaju se radovi\nUnutar budućeg kompleksa aerodroma Bihać pravit će se i travnata staza\nTestiranja budućeg aerodroma u Bihaću dala pozitivne rezultate\nBihaćki aerodrom vrši testiranje stabilnosti tla na poletno-sletnoj stazi\nPri kraju izgradnja testne piste na budućem aerodromu u Bihaću\nKineskim investitorima predstavljen projekat aerodroma Bihać\nZa Aerodrom Bihać 2 miliona KM više


O Nama – GPT Servis\nGPT Servis Miroslav Komad PR uspešno posluje više od 30 godina. Od 1987-e godine bavi se vulkanizerskim radovima, balansiranjem točkova motornih vozila, protektiranjem gumenih proizvoda i pranjem motornih i teretnih vozila.\nUbrzo delatnost je proširena na pranje svih vrsta auto cisterni i rezervoara uz izdavanje sertifikata, kao i sakupljanje i transport ne opasnog i opasnog otpada koju nam omogućuje da sprovodimo integralna dozvola koju posedujemo. Takođe ove vrste usluga možemo odraditi i izlaskom na teren, adekvatnom opremom i dozvolama koje mi kao kompanija posedujemo, a u skladu su sa zakonskim propisima Republike Srbije.\nPreduzeće poseduje kamion marke MAN STEYR sa potrebnim ADR dokumentima i opremom. Da bi sve bilo po zakonu, preduzeće poseduje integralnu dozvolu za sakupljanje i transport opasnog i ne opasnog otpada.\nSa uverenjem da informacije koje smo Vam izneli su dovoljne da razmislite o potencijalnoj saradnji i korišćenju usluga naše firme, stojimo Vam na raspolaganju za sva pitanja i nedoumice.