Izvor: Beta, Tanjug petak, 29.02.2008. | 15:58\nPa Dinkiæ je veæ 8 godina na najvišim položajima u Srbiji kad su u pitanju finansije. Kako se svih tih godina nije setio da Srbija ne ubira porez na Kosovu nego baš sada kad je Kosovo proglasilo nezavisnost? Nešto je tu jako sumnjivo.\n(bt, 29. februar 2008 15:12)\nDa li je to onaj isti gospodini sto stalno "ostri" pera da potpise EU pristupni ugovor i kome su usta bila puna Europe? Izgleda da nije bio iskren kako nama tako ni samom sebi!\n(Konstantin Veliki, 29. februar 2008 15:17)\nAjde neka bar ovaj ekonomski deo Vlade nesto uradi, i to uz puno medijske buke. Resite pitanje Kosovskog duga odmah, valjda je sve jasno. I konacno da bar malo gledamo od cega se zivi, a bez gusala i molitve.\n(nedegole, 29. februar 2008 15:18)\nBilo bi nam bolje kad bi bilo manje lekcija iz istorije i kad bi se ova zemlja vodila kao korporacija: cist racun - duga ljubav! Samo ne znam da li bi i onda bili pri bankrotu.\n(mica ptica, 29. februar 2008 15:19)\nBravo Djelicu, Otkrio si toplu vodu sada.\nSamo ti gledaj da peglas tu smesnu vladu, racun ce ti ispostaviti biraci na sledecim izborima.\n(Mile, 29. februar 2008 15:19)\nIndirektno nas priznajete.Svaka nezavisna zemlja placa svoje dugove.Nije lose.\n(Krasniqi, 29. februar 2008 15:21)\nOvo me podseca na staru dobru izreku moje pokojne babe (parafraziracu da ne bih ispala vulgarna): on bi da ima odnose, a da ostane nevin! Pa ne moze bas,Djelicu\n(Milence, 29. februar 2008 15:24)\nI ja jedva cekam de Srbija mi vrati 50.000 eura(100.000 maraka) sto sam imao u Jugobanci i sto je Milosevic ukrao od mene!\n(Adriatik, 29. februar 2008 15:50)\nIako je sve svoje bitke izgubio, Koštunica nije baš totalni gubitnik, on zna katkad i da dobije. Istina je, da æe zbog gubitka kosova, izgubiti i Evropsku uniju. Takoðer je istina, da æe vraæanjem kosovskog duga, izgubiti velike sume novac. Ali je isto tako istina, da æe zbog gubitka kosova, dobiti najmanje stotinu novih neprijatelja…\n(Josip Vasilj, 29. februar 2008 15:53)\n"i Kosovo, pošto je proglasilo nezavisnost, treba da poène da plaæa svoje dugove" - i sta je sad to nego posredno priznanje! Trebalo bi naci neki nacin, recimo kao kad se stranke spore pred sudom pa jedna od njih uplacuje svoje dugove u vidu depozita, pa kad sud presudi, pare mu se ili vrate ili odu gde su namenjene. Tako bi i mi trebali da uradimo. Placamo poveriocima dug Kosova, ali strogo zapisujemo koliko smo uplatili od 17. februara dalje, pa kad se stvar razjasni, pare ili zaboraviti ili uzeti nazad, zavisno od konacnog statusa.\n(svi (ni)su isti, 29. februar 2008 16:32)\nAla si pametan Djelicu, i vuk sit i ovce na broju. Pa, ne moze tako, to je shvatio i moj trogodisnji sin. Usput receno, ja znam da i ti znas to, ali moras da se pravis da ne znas.\n(belokapac, 29. februar 2008 16:35)\nA sta kada Albanci sa Kosova uzmu jos neki kredit? I taj dug ce se opet zvati kosovski, zar ne? Hocemo li onda, zbog njegovog naziva "Kosovski", vracati i taj dug? Dokle tako? Taj prost, deciji, rezon mogu da razumem kod petnaestogodisnjaka, ali me ovi odrasli ministri brinu. Ako je politika i diplomatija tako prosta, eno ja u razredu imam tridesetak kandidata za premijera...\n(profesor, 29. februar 2008 17:31)\nProkopijevic kaze: "Inicijativa za prestanak otplate kosovskog duga je dobra i Kosovo, pošto je proglasilo nezavisnost, treba da poène da plaæa svoje dugove". Da li to znaci da treba priznati nezavisnost Kosova. Po meni ova izjabva to nedvosmisleno govori sto nikako ne smemo dozvoliti.\n(Ivan, 29. februar 2008 17:34)\nCitao sam i Kostunicin komentar u vezi placanja duga,po ustavu jeste kako on kaze ,ali fakticko stanje je mnogo drugacije ,upravo zbog toga po meni te pare za Kosovo treba usmeravati prema severu Kosova i prema nasoj diplomatskoj akciji u cilju nepriznavanja Kosova.Ne vidim ja nista lose u tome ako prestanemo da placamo njihov dug makar i privremeno.I to je jedan vid pritiska,cisto da bi pokazali da se ne slazemo sa priznanjem Kosova.\n(Marko_O, 29. februar 2008 18:12)\nNe zelim da moje pare idu ni za Kosovo,ni za Osetiju,ni za Zimbabve.Placam porez za Srbiju!!!\n(KojaSilaVladaSvetom, 29. februar 2008 18:44)\nNešto tu nije jasno. Ne plaæaju porez deset godina, ne plaæaju sigurno ni ostale dažbine i niko se ne buni. Hoæe još i dugove da im otplaæuju. LUDILO !!!!\nA ako mi ovde u Srbiji ne platimo porez stižu kazne, kamate, prinudna naplata ...\nStvarno ne razumem, da li još negde na celoj planeti postoji luða zemlja ...\n(posmatraè, 29. februar 2008 19:18)\nKad imamo ovako dobar standard, zaista je steta da prestanemo sa finansijskom donacijom svima koji je trebaju. Ocigledno da je Albancima ovakva vrsta pomoci vise nego potrebna, sada na pocetku konstitucije sopstvene drzave. Pa neka nam neko kaze kako se mi ne volimo, ko ce kome nego svoj svome!\n(jasna, 29. februar 2008 22:01)\npa najbolje je da poklonimo NIS i RTB Bor kao i jos nekoliko Srbskih firmi strancima p ada te pare iskoristimo i vracamo dug Kosovu, Hrvatskoj, Sloveniji... Alo bre?! Ni centa jednog dok se ne resi ova situacija! Zamrznuti sve, tuziti zemlje koje su priznale kosovo (jer zbog njih je sve zamrznuto) i cekati razvoj dogadjaja. Lako je kostunici da papagajise kako je Kosovo "nase", ajde neka ubedi albance da zive u Srbiji?? Pa sve i da se nato i EU ili ko je sve vec dole povuce, opet ce biti rata samo ako jedan Srbski vojnik kroci na Kosovo.\n(Poklon poklona..., 29. februar 2008 23:42)\nne samo prestati placati nego i traziti od istih povrat svih dosad uplacenih para na ime toga ... a tako se valjda posle mogu finansirati i svi novopridosali gradjani lazne drzave a mislim da bi i srbija bila oslobodjena svih aktuelnih dugova a ne bi me cudilo ni da nam skoci standard kao u kuvajtu.\n(ae, 1. mart 2008 03:14)\nJoj kad ih pritisnemo našim parama! Imam rešenje! Neka DSS-NS iz svog džepa vraæaju dug Kosova. Tako æemo povratiti Kosovo, a državni (naš) novac æe ostati.\n(Dok, 1. mart 2008 12:09)


SARAJSKA IDILA: Ne damo Djeda Mraza | Poskok.info\nSARAJSKA IDILA: Ne damo Djeda Mraza\nNajnovije priopćenje Kantonalnog odbora SDP BiH Sarajevo polazi od prozirne izmišljotine da Naša stranka sebe proglašava ljevičarskom. To je daleko od istine: sebe definiramo kao političku formaciju lijevog centra, i nemamo nikakvih ambicija da se guramo u onaj prostor na ljevici koji tako uspješno zauzimaju SDP BiH i njena sestrinska stranka, SNSD Milorada Dodika, stoji u priopćenju Naše stranke\n“S druge strane, ovo priopćenje otkriva što je, u protekle dvije godine, bila glavna preokupacija SDP-ovog premijera i ministara u koalicijskoj vladi SDP / SDA u Kantonu Sarajevo: oni su se borili za agresivnije prisustvo Djeda Mraza u glavnom gradu. Posvećenost tom uzvišenom cilju spriječila ih je da makar pokušaju riješiti trivijalne probleme poput gradskog prometa, pasa lutalica ili noćnih redukcija vode. A sada se Naša stranka, ako je vjerovati Kantonalnom odboru SDP BiH Sarajevo, sprema poništiti taj jedini rezultat njihovog dvogodišnjeg vršenja vlasti.\nGrađani ipak mogu mirno spavati: sukladno svojim načelima, Naša stranka neće pristati – tamo gdje bude u poziciji da odlučuje – ni na agresivno uvođenje ni na agresivno ukidanje bilo kakvih simbola, vjerskih, tradicionalnih ili sekularnih.\nNažalost, i ovoga puta naći će se članova, simpatizera i glasača SDP koji će povjerovati da je dvogodišnje koaliranje Socijaldemokratske partije sa Strankom demokratske akcije bilo motivirano javnim dobrom, i da su se njihovi jučerašnji koalicijski partneri pukim činom raskida najednom pretvorili u nacionaliste i kriminalce.\nSrećom, članovi, simpatizeri i glasači Naše stranke dobro znaju da Protokol o formiranju vijećničkih većina, izboru rukovodstava vijeća u svim općinama Kantona Sarajevo, te izboru vijećnika u Gradsko vijeće Grada Sarajeva koji je NS, nakon nerazumnih zahtjeva pregovaračkog tima SDP-a i SBB- a, potpisala sa Strankom demokratske akcije i SDU ne podrazumijeva ni koaliciju ni ideološku suradnju: naši vijećnici u općinama iu Gradu i dalje će se principijelno opredjeljivati prema kvaliteti inicijativa, odakle god dolazile “, navodi se u priopćenju.


Nova ekonomija: Roaming Electronics i partneri nameštali cene elektronike - N1\nBiznis Autor:Nova Ekonomija15. jan. 202222:45 > 22:5036 komentara\nKomisija za zaštitu konkurencije utvrdila je da su kompanije Roaming Electronics, XLS, Gigatron, Tehnomedia i Emmezeta narušile konkurenciju, jer su međusobno utvrdile cene za dalju prodaju potrošačke elektronike čiji je uvoznik preduzeće upravo Roaming Electronics. Tih pet kompanija dužno je da plati ukupno 21 milion dinara na ime mere zaštite konkurencije, piše Nova ekonomija.\nUtvrđivanjem cena ove kompanije su zaključile restriktivni sporazum, koji za cilj ili rezultat ima značajno ograničavanje, narušavanje ili sprečavanje konkurencije, ocenila je Komisija, prenosi Nova ekonomija.\nU rešenju KZK-a objašnjava se da je društvo Roaming Electronics u prodaji potrošačke elektronike na teritoriji Srbije „obezbedilo primenu mehanizma da maloprodavac u svom objektu uvek raspolaže preporučenom prodajnom cenom“.\nceneKomisija za zaštitu konkurencije


“Podgoričko kulturno ljeto 2018” – Marokanska neđelja zanatlija – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokus“Podgoričko kulturno ljeto 2018” – Marokanska neđelja zanatlija\nU okviru manifestacije Podgoričko kulturno ljeto u četvrtak, 21. juna u 19:00 časova na Trgu nezavisnosti otvoriće se Marokanska neđelja zanatlija u Podgorici. Događaj organizuje Ambasada Kraljevine Maroka u Crnoj Gori i Glavni grad Podgorica. Nakon ceremonije otvaranja uslijediće modna revija na kojoj će se prikazati modeli marokanske kaftan dizajnerke Selme Debaghi. Marokanska neđelja zanatlija u Podgorici trajaće do 28. juna i biće otvorena za javnost od 10:00 do 21:00 čas. U navedenom periodu, marokanske zanatlije prikazaće know-how, uz muziku i degustaciju marokanskih jela i specijaliteta.\nVjekovima duga tradicija marokanskog zanatstva temeljan je dio marokanskog načina života. Obradom drva, metala, bakra, vune, platna, kamena i gline zanatlije su stvarale prepoznatljive marokanske proizvode. Nezavisno od očiglednog razvoja i modernizacije zemlje na brojnim poljima, marokanska umjetnine i zanatski proizvodi i dalje su upečatljivi po tradicionalnoj obradi koja garantuje unikatnost i posebnost svakog proizvoda.\nAntička otkrića i lokalna blaga oduševljavaju turiste na karakterističnim lokalnim tržnicama, dok se savremeni marokanski dizajneri skupljaju u urbanim područjima. Svaki grad ima svoju prepoznatljivost, Fes je poznat po koži i keramici, Kazablanka po svojoj umjetničkoj sceni, Marakeš po savremenoj dizajnerskoj sceni, Čefčauen po osobenim Rif zanatima, Esaura po muzičkim instrumentima i naravno arganovom ulju.\nMaroko ima hiljadu vrsta marokanskih kožnih radova, prepoznatljivih po dugoj tradiciji. U Fesu i Marakešu, na primjer, postoji cijeli okrug štavionica koje proizvode veliki broj kožnih proizvoda kao što su otomani, papuče, torbe, jakne … itd.\nMarokansko domaćinstvo koristi veliki broj proizvoda od bakra, jer je bakar materijal koji stvara zasljepljujuću svjetlost, kovanog gvožđa od kojeg se izrađuju u svijećnjaci, abažuri i okviri za ogledala.\nTradicija marokanskih vještina ide daleko unazad, a tkanje tepiha je svakako najstarije od svih. Berber tepisi imaju posebno mjesto u marokanskim enterijerima, sa nekim od najboljih tepiha koji dolaze iz regiona Srednjeg Atlasa i juga Kraljevine.\nSrebro je plemeniti metal cijenjen u ruralnim područjima, a zlato se veoma traži u gradovima. Srebro zasebno, ili u kombinaciji sa koralima i ćilibarom, čini teški i kruti nakit kao što su fibule, ogrlice, dijamperi na čelu, narukvice. Južne planine, Anti-Atlas osobene su po nakitu Berbera.\nSamostalno ili u kombinaciji sa smaragdima, biserima i tirkizom, od zlata se izrađuje suptilniji i rafiniraniji nakit: prstenje, ogrlice, privesci i dijademe. Ne žude samo žene za nakitom, već i njihovi muževi koji cijene raskošne zlatne i srebrne bodeže ukrašene dragocenim kamenjem.\nOd gline se prave krčazi, vaze, ploče. Obično su ukrašeni dodacima katrana ili sofisticiranim arabeskama. Najpoznatija keramika je iz Fesa i Safija. Sale je prepoznatljiv po ukrasnoj obojenoj keramici.\nTamno plavi vezovi iz Fesa su među najpoznatijim. Vez iz Rabat-Sale, Meknesa, Azemura i Tetuana su jednako lijepi. Ovo šivenje se izvodi sa svijetlo obojenim svilenim nitima i nosi ime mjesta gdje je vezeno. Vez je zastupljen na stolnjacima, salvetama, kaftanima.\nMinistarstvo turizma, vazdušnog saobraćaja, domaće radinosti i socijalne ekonomije Kraljevine Maroko, koje zastupa La Maison de l’Artisan, i Marokanska ambasada u Beogradu, uz podršku Glavnog grada Podgorice organizuju po prvi put u Crnoj Gori, Marokansku neđelju zanatlija u Podgorici, od 21. do 28. juna 2018. godine, na Trgu nezavisnosti.\nMajstori koji predstavljaju različita područja marokanskog zanatstva će crnogorskim građanima demonstrirati svoje hiljadugodišnje vještine. Tradicionalni muzički bendovi će tokom čitavog događaja predstaviti raznovrsnu muziku, a marokanski kuvari će svakodnevno pripremati najbolju marokansku kuhinju. Talentovana dizajnerka, Salma Debbagh predstaviće kolekciju kaftana “Shine and Last Forever” kao glavnu atrakciju ceremonije otvaranja.\nDogađaj će otvoriti Njegova Ekselencija, gospodin Mohammed Sajid, ministar turizma, vazdušnog saobraćaja, domaće radinosti i socijalne ekonomije Kraljevine Maroko, koji će, takođe, prisustvovati početku pregovora između Maroka i Crne Gore, a u cilju potpisivanja sporazuma o vazdušnom saobraćaju.\nTim sporazumom će se ojačati saradnja između Rabata i Podgorice, naročito nakon potpisivanja Memoranduma o saradnji u oblasti turizma u septembru prošle godine, a prije službene pośete Crnoj Gori, 24. juna, predsjednika Predstavničkog doma, NJ.E. g-din Habib El Malki, tokom koje će predśednici parlamenata dvije zemlje potpisati Protokol o parlamentarnoj saradnji.\nOrganizacija prve Marokanske neđelje zanatlija u Podgorici ima za cilj zbližavanje Maroka i Crne Gore i promovisanje imidža Kraljevstva kao zemlje dugotrajne istorije, milenijumskih vještina, etničke i verske raznolikosti i tolerancije.\nOčekuje se da će ceremoniji otvaranja prisustvovati najviši zvaničnici Crne Gore, uključujući članove vlade, parlamentarce, akademike, aktere u kulturnoj i ekonomskoj sferi, kao i predstavnike medija.\nTokom ove neđelje, građani i pośetioci će moći da uživaju u kulturi Maroka, u samom centru glavnog grada Crne Gore.\nambasada kraljevine maroka u podgorici\nmarokanska neđelja zanatlija u podgorici


ZASLEPLJENI ALEK BOLDVIN I DEMI MUR STIŽU U DOMAĆE BIOSKOPE\n“Ne rade se više ovakvi filmovi. Igrali smo ljubav. ” rekao je Boldvin povodom rada na filmu - Nova uzbudljiva i romantična priča o pravoj ljubavi Zaslepljeni stiže u domaće bioskope od 7. septembra. Film Zaslepljeni posle dvadeset godina ponovo na velikom platnu spaja Aleka Boldvina i Demi Mur, a predstavlja rediteljski prvenac Majkla Mejlera, koji je uz pomoć brata Džona Mejlera, inače scenariste filma Zaslepljeni, i Boldvina koji je i izvršni producent, prikazao priču o dvoje ljudi koji su nakon gubitka sopstvenog identiteta uspeli da se izbore za ljubav i prave vrednosti.\nSjajni Dilan Mekdermot igra muža glavne junakinje Suzen, nakon čijeg hapšenja zbog umešanosti u korupciju, i Suzen dobija kaznu društveno korisnog rada u Domu za osobe sa oštećenim vidom. Upoznaje Bila, pisca, kog igra Boldvin, koji je na rehabilitaciji nakon saobraćajne nesreće u kojoj je poginula njegova žena. Njih dvoje razvijaju romantičan odnos, ali stvari se zakomplikuju kada se u Suzanin život ponovo vrati njen muž koji naslućuje šta se dešava.\n“Ne rade se više ovakvi filmovi. To je jedan od razloga zašto sam odlučio i da ga produciram. Postoji publika koju današnja produkcija ostavlja na margini. Ovakvi filmovi se ili razvijaju i uspeju ili potpuno propadnu kao ideja, a namenjeni su baš toj publici. Mislim da smo uspeli. Bilo je potrebno da za sve tri uloge imamo poznata imena. Srećan sam, jer su vam ovde potrebni ljudi koji zaista umeju to da odigraju. Film je lišen nasilja, osim u jednoj sceni , kada mene napada njen muž kog igra Dilan. Sve ostalo u filmu je mirno, emotivno i dostojanstveno, samo se prepustiš, budes iskren i realističan. Ja sam nekako navikao ranije da radim s rediteljima koji uvek traže još glume, tako da je ovo bila prava stvar. Igrali smo ljubav. ” rekao je Boldvin povodom rada na filmu.\nOvaj film će u Srbiji i Crnoj Gori 7. septembra zaigrati na preko 30 ekrana.


Grand Hotel & Spa 4* - Ski portal\tGrand Hotel & Spa 4*\nSmještaj u skijalištu KopaonikGrand Hotel & Spa 4*\nNajluksuzniji i sigurno najpoznatiji hotel na Kopaoniku. Svoju priču započeo je kao Hotel Karavan koji je izgrađen 1981. godine a kasnije je iz godine u godinu dobijao noviji i suvremeniji izgled i mnogo kvalitetniju ponudu.\nNeograničeno korištenje sadržaja Spa & Wellness centra na 1.800m2: zatvoreni bazen dimenzija 18x9m, svlačionica (ormarić, bade mantil, papuče, peškir), relax zona, Sauna svet – infrared sauna, finska sauna, ruska banja, tropske kiše, hammam, slano-ledena pećina, kneipp, bazen i jacuzzi sa grejanom vodom na otvorenom; neograničeno korišćenje fitnes centra\nKopaonik- Grand Hotel & Spa - posebna ponuda!\nFirst minute - 15% do 31.10. Welness paketi - cijene na upit\n1.208,00 kn\t 1.056,00 kn\t 714,00 kn\t 646,00 kn\t 752,00 kn\t 882,00 kn\t 752,00 kn\n1.459,00 kn\t 1.277,00 kn\t 859,00 kn\t 676,00 kn\t 798,00 kn\t 1.178,00 kn\t 798,00 kn\nCijene se odnose na 1 polupansion po osobi. Dijete 0 - 2 u pratnji dvoje odraslih ako koristi zajednički ležaj- BESPLATNO u 1/2 standardnoj sobi i u 1/2 superior sobi Dijete 2 - 7 u pratnji dvoje odraslih ako koristi zajednički ležaj - popust 50% u 1/2 standardnoj sobi i u 1/2 superior sobi Dijete 2 - 12 ako koristi poseban ležaj - popust 30% (sa minimum 1 odraslom osobom) Dvoje dijece 2 - 12 u pratnji dvoje odraslih - svako dete ima popust 50% u 1/3 standardnoj sobi, 1/3 family sobi, i u 1/3 superior sobi Dvoje dijece 2 - 12 u pratnji dvoje odraslih - svako dete ima popust 30% u 1/4 family sobi Troje dijece 2 - 12 u pratnji dvoje odraslih - svako dete ima popust 30% u 1/5 family sobi Treća odrasla osoba - popust 20% u 1/3 standardnoj ili 1/3 superior sobi Ukoliko dve odrasle osobe koriste 1/3 family sobu ili 1/3 superior sobu - doplata 20% po osobi na cenu 1/3 family sobe ili 1/2 superior sobe Umanjenje za uslugu BB, 6.00 € Doplata na licu mesta (opciono):  Poseban program za decu uzrasta 3 do 12 god - dnevni program animacije sa profesionalnom brigom o deci u dečijem klubu – 6 dana u toku smene od 10.00-16.00 h (izuzev na dan dolaska i odlaska iz hotela) – doplata 1.200,00 RSD po danu po detetu  Yoga, pilates, aerobik, skvoš, akvabik, personalni trening, fitnes trening ,Javni parking, javna garaža Doplata u pretprodaji ili na licu mesta (opciono): Ski škola i snowboard škola – Paketi 6, 5, 3, 2 dana Krevetac za bebe 5.00 € po noći Doček Nove Godine u Grand Hotel & Spa**** - cene u pretprodaji za rezervacije do 01.12.2016 - Svečana večera 31.12.2016. uz muzički program sa popularnim estradnim zvezdama. VIP zona 180 €; I zona 135 €; II zona 117 €; deca 0-7 god gratis; deca 7-12 god popust 50%


» Hali Beri: Konačno imam svoj parfem!\nIako pasionirano voli svoj poziv, četrdesetdvogodišnja Oskarovka Hale Beri, otkriva da se otkako zna za sebe interesovala za parfeme.\nSada joj se konačno ukazala prilika da ostvari želju iz detinjstva i lansira sopstveni miris „Halle by Halle Berry“.- Još kao tinejdžerka sam naučila da miris koji nosimo govori puno o nama.\nOn nas na neki način definiše, što me je navelo\nda veoma rano počnem da tragam za parfemom koji će biti samo moj. Kao devojčica sam počela sa mešanjem parfema „Chanel“ i „Estee Lauder“ koje je koristila moja majka, i od tada ne prestajem to da radim – kaže jedna od najlepših holivudskih glumica.\nHale ne krije da joj je u kreiranju sopstvene mirisne note mnogo pomogao partner Gabrijel Obri sa kojim ima šesnaestomesečnu ćerku Nalu. Njegov istančani ukus bio joj je pouzdani vodič kada je trebalo da donese konačnu odluku.\n– Gabrijel je Francuz tako da sam oduvek znala da prosto moram da mirišem dobro – šaljivo komentariše Hale i odmah ozbiljno dodaje da Gabrijel zaista voli parfeme, poznaje ih, i da je aktivno učestvovao pravljenju ovog mirisa.\nZvezda velikog platna je bez imalo sujete, u izjavi za britanski magazin „Sunday’s You“, otkrila da se lično obratila kompaniji „Coty“ koja se bavi proizvodnjom parfema sa idejom da joj omoguće da napravi „Halle“.\n– Nisam sedela i čekala da mene neko pozove. U vreme kada sam došla na ideju da napravim svoj parfem, bila sam trudna. Znala sam da neko vreme neću moći da snimam filmove, pa sam pomislila kako je to pravi period da se malo bavim onim što sam veoma dugo želela. I na sreću, oni su pristali na to – kaže Hale.\nHali Beri u emisiji dematovala da je trudna? /video/\nTagovi: [ glumica, hali beri, konačno, parfem, svoj ]\n3 komentara na “Hali Beri: Konačno imam svoj parfem!”\n18 avgusta, 2009, 15:33\nprelepa je… nek je sa srecom…\n17 januara, 2010, 1:35\n16 maja, 2010, 19:31\n« Brega i Konstanca ruku pod ruku zaljubljeni!\nPoznata glumica Alisa Milano udala se! »


Često postavljana pitanja – KA1 projekti mobilnosti za predškolske ustanove, škole, stručno i obrazovanje odraslih\n1. Da li je pri popunjavanju Izjave o istinitosti podataka (Declaration of Honour) neophodno ručno dodati VAT broj i National ID number?\nVAT ili Poreski identifikacioni broj Vaše organizacije je neophodno upisati ručno ukoliko aplikacija nije automatski povukla taj podatak. Sa druge strane, National ID number predstavlja JMBG lica ovlašćenog za zastupanje Vaše ustanove i nije neophodno da isti unesete u Declaration of Honour.\n2. Osim Izjave o istinitosti podataka, kako postaviti dodatnu dokumentaciju uz projektnu prijavu?\nU ovoj fazi projektne prijave nije neophodno dostaviti nijedan dodatni dokument osim Izjave o istinitosti podataka. Samim tim, na kvalitet Vaše prijave neće negativno uticati činjenica da ostali dokumenti koje ste pripremili nisu okačeni uz prijavu. U slučaju da Vaš projekat bude odobren za finansiranje, bićete blagovremeno obavešteni o daljim koracima i svim dokumentima koje je neophodno da dostavite.\n3. Koliko dana trajanja mobilnosti upisujemo u aplikaciju?\nZa sve tipove mobilnosti neophodno je da se u prijavi vodite isključivo brojem dana tokom kojih će se odvijati aktivnosti na projektu. Na taj broj dana u polje predviđeno za individualne troškove dodajete broj dana predviđenih za put, koji u zavisnosti od udaljenosti destinacije na kojoj se obavlja mobilnost može da iznosi maksimalno dva dana (1 dan pre i 1 dan posle puta). U slučaju da evaluator utvrdi da su prijavi upisani dodatni dani tokom kojih se ne sprovode nikakve aktivnosti vezane za mobilnost, višak dana će biti odbačen kao neopravdan i broj poena pri ocenjivanju Vaše prijave može da bude umanjen.\n4. Ko može biti učesnik mobilnosti i koliko osoba možemo da prijavimo za mobilnost?\nUčesnici mobilnosti mogu biti samo oni koji mogu da dokažu formalnu povezanost sa organizacijom koja aplicira za projekat, ili je deo konzorcijuma koji aplicira za projekat, kao i kontinuitet u saradnji kroz npr. ugovore o radu, članstvo u organizaciji/udruženju, itd. Moguće je da iz jedne institucije ide više članova osoblja na mobilnost, ali važno je da učešće svakog od njih bude obrazloženo kroz projektnu prijavu. Takođe je veoma važno da se pojasni na koji način će učesnici mobilnosti biti birani i da se povede računa o transparentnosti procedure izbora. Takođe, nema formalnih ograničenja u broju učesnika u aktivnostima na projektu. Ipak, imajte u vidu ukupni indikativni budžet za sve KA1 projekte mobilnosti za škole u Srbiji za godinu u kojoj konkurišete.\n5. Šta podrazumevaju Special needs support i Exceptional costs?\nSpecial needs support se odnose na troškove učesnika sa hendikepom. Važno je napomenuti da potreba za ovom vrstom troškova mora biti obrazložena u prijavi i može se potraživati samo ukoliko sredstva za ove učesnike nisu već navedena kroz budžetske kategorije Travel i Individual support.\nExceptional costs su vanredni troškovi i oni se u projektima mobilnosti odnose na dodatne troškove za podršku učenika sa smanjenim mogućnostima (osim za putne troškove i individualnu podršku), finansijske garancije, ukoliko ih Nacionalna agencija bude tražila, i skuplja putovanja (uključujući i korišćenje prevoznih sredstava sa niskim nivoom emisije ugljenika). Pored special needs support, i ovo su stvarni troškovi, što znači da se dobijeni iznos u celini mora opravdati računima. Detalje o ovim troškovima možete pogledati u Vodiču kroz Erazmus+ program.\n6. Da li u projektnu prijavu kao koordinatora projekta možemo da upišemo osobu koja je već koordinator na drugom projektu?\nNema formalnih prepreka da jedna osoba bude u ulozi kontakt osobe na više projekata. Međutim, u okviru tima se možete organizovati vodeći se obimom obaveza i posla koje bi svako u okviru tima trebalo da obavlja.\n7. Da li je moguće da osobe koje idu na kurs mogu da idu i na job shadowing u okviru istog projekta?\nPrilikom objašnjavanja opravdanosti aktivnosti mobilnosti i učestvovanja određenog broja ljudi na različitim mobilnostima, trebalo bi da obratite pažnju na nekoliko faktora. Najpre, izbor učesnika aktivnosti bi trebalo da bude transparentan. Zatim, detaljno bi trebalo objasniti zašto bi isti učesnici trebalo da učestvuju na dva tipa usavršavanja (na primer, šta će direktor dobiti na određenom kursu što nije uspeo u posmatranju na radnom mestu). Na kraju, učešće većeg broja ljudi na istom kursu bi trebalo takođe opravdati različitim ishodima učenja za svakog pojedinca (na primer, zašto bi dva predmetna nastavnika trebalo da idu na isti kurs).\n8. Kako da nađem partnere?\nZa pronalaženje partnera od koristi mogu biti evropski portali eTwinning i School Education Gateway za škole, kao i platforma EPALE za obrazovanje odraslih. Takođe, od koristi može biti i Platforma uspešnih E+ projekata Evropske komisije, u kojoj možete podesiti pretragu na određenu akciju, odnosno određenu vrstu projekata i videti institucije koje su u tim projektima učestvovale. Naravno, može se obnoviti saradnja sa nekim od partnera sa kojima je institucija ranije sarađivala.\nPrilikom konkurisanja za KA1 projekte mobilnosti za škole i odrasle, nije nužno da u momentu podnošenja projektne prijave znate tačno instituciju koja će Vam biti partner, ali se to svakako preporučuje zbog kvaliteta prijave i obrazloženja potreba i kvaliteta partnerstva. U slučaju KA1 projekata mobilnosti u oblasti stručnog obrazovanja i obuka, neophodno je navesti partnere u samom prijavnom formularu.\n9. Da li učenici mogu da idu na mobilnost?\nUčenička mobilnost je moguća isključivo u KA1 projektima mobilnosti u oblasti stručnog obrazovanja i obuka i KA2 projektima strateških partnerstava u oblasti opšteg, stručnog i obrazovanja odraslih. U okviru KA2 projekata, mobilnost učenika može biti organizovana u školi i kompaniji ili samo u kompaniji, uz obavezno obavljanje prakse. Mobilnosti mogu biti:\nkratkoročna – najmanje 2 nedelje (odnosno praksa da traje najmanje 10 radnih dana) i najviše do 3 meseca;\ndugoročna (ErasmusPRO) – najmanje 3, a najviše 12 meseci.\n10. Da li škola obezbeđuje učenicima osiguranje od posledica nesrećnog slučaja?\n11. Kada su u pitanju putni troškovi, da li treba navesti samo broj dana koliko traje program mobilnosti, ili možemo uračunati i dane potrebne za putovanje?\nPutni troškovi i troškovi boravka se računaju uzimajući u obzir i dane putovanja, a ne samo trajanje sastanka. Ukoliko je potrebno, sredstva se mogu tražiti za najviše jedan dan pre i posle puta.\n12. Šta je organizaciona podrška?\nOrganizaciona podrška iznosi 350 EUR po učesniku i namenjena je najpre troškovima pripreme učesnika pre mobilnosti (npr. kurs jezika) i troškovima diseminacije nakon mobilnosti (npr. štampani materijal, putni troškovi za predstavljanje projekta u drugom gradu). Takođe, ova suma treba da podrži sprovođenje projekta na sve druge načine.\n13. Šta se dešava ukoliko se pojave tehnički problemi prilikom popunjavanja i podnošenja projektne prijave?\n14. Da li je moguća nabavka opreme u okviru projekata mobilnosti ili projekata strateških partnerstava?\n15. Da li moram da znam strani jezik da bih učestvovao u projektima?\nPoznavanje stranog jezika je svakako veoma poželjno, ali ne nužno prepreka za sprovođenje aktivnosti projekata. Važno je imati u vidu da Erazmus+ podržava saradnju na evropskom nivou, stoga projektni partneri moraju biti iz evropskih programskih zemalja, ali kako su neke od njih u okruženju, projekat se može sprovoditi i na srodnim jezicima. Projektna prijava se može pisati i na srpskom jeziku.\n16. Da li je moguće platiti kurs jezika u okviru projekta, kao pripremu za mobilnost?\nPrilikom planiranja i pisanja projektne prijave, važno je obratiti pažnju na jezik na kom će se aktivnosti sprovoditi. Kada se odlučuje ko će učestvovati u mobilnosti, jedna od stavki može biti poznavanje neophodnog jezika. Kada su odobreni, projekti započinju pripremnom fazom, koja prethodi samoj mobilnosti i moguće je u ovoj fazi uklopiti jezičku pripremu pre same mobilnosti. To može biti kurs jezika u školi jezika ili obuka između kolega unutar ustanove.\n17. Da li Kalkulator za računanje udaljenosti (Distance calculator) računa razdaljinu za putovanje u jednom pravcu ili povratno?\nKalkulator za računanje udaljenosti Evropske komisije izračunava udaljenost u jednom pravcu. Međutim, svi jedinični troškovi u oviru prijavnih formulara su već izračunati na osnovu povratnog putovanja. Kada popunjavate aplikaciju, razdaljine putovanja ne treba udvostručiti. Napominje se da je Kalkulator udaljenosti Evropske komisije tačniji kada se koriste nazivi mesta, a ne poštanski brojevi.\n18. Ukoliko je potrebno, da li je moguće tražiti dodatna sredstva tokom sprovođenja projekta?\n19. Sa kojim zemljama je moguća saradnja?\nU okviru KA1 projekata mobilnosti za škole, stručno i obrazovanje odraslih, mobilnost može biti sprovedena samo u programskim zemljama (zemlje Evropske unije, plus Island, Lihtenštajn, Turska, Severna Makedonija, Norveška i Srbija). Ukoliko želite da podnesete prijavu za KA1 ili KA2 projekte, važno je da pažljivo pročitate uslove konkursnog roka za godinu u kojoj se prijavljujete. Uslove i pravila konkurisanja možete naći u Vodiču kroz Program, koji se svake godine posebno objavljuje i koji možete pronaći na našem sajtu.\n20. Koja je razlika između KA1 i KA2 projekata?\n21. Da li moram da koristim eTwinning pre projekata?\nUpotreba portala nije nužno uslov, ali svakako može pomoći i unaprediti rad na času i pokazati ocenjivaču motivaciju za evropsku saradnju čak i pre KA1 i KA2 projekata. eTwinning internet portal je namenjen virtuelnoj saradnji između škola i predškolskih ustanova upotrebom informaciono-komunikacionih tehnologija. Rad na portalu može da se sprovodi kroz rad na nacionalnim ili evropskim projektima. Sve zajedno doprinosi razvijanju projektne logike (matrice po kojoj funkcionišu projekti, prijavljivanje i sprovođenje), unapređenju znanja stranog jezika, razvijanju projektnih ideja, širenju kruga projektnih partnera što kasnije može da se nastavi i produbi kroz KA1 ili KA2 projekte.\nZa projekte školskih partnerstava za razmene (KA229), prethodno korišćenje eTwinning platforme je velika prednost.\n22. Da li aktivnosti moram da sprovodim tokom redovne nastave?\nErazmus+ program u oblasti obrazovanja ima za cilj unapređenja procesa rada, shodno tome, preporučljivo je da se projektne aktivnosti povezuju sa redovnom nastavom i sprovode u skladu sa temama i aktivnostima koje su obuhvaćene nastavnim planom i programom.\n23. Kako da motivišem kolege da se priključe?\n24. Kada su konkursi?\n25. Ko odlučuje koji projekat dobija finansijska sredstva?\n26. Da li možemo finansijska sredstva iz projekta da usmerimo na nešto drugo što nam je potrebno u školi?\nProjektna finansijska sredstva su namenjena aktivnostima koje su navedene u projektnoj prijavi, stoga ne mogu biti iskorišćena za druge namene.\n27. Da li je moguća dvosmerna mobilnost u okviru jednog projekta?\nNe. Institucije iz Srbije mogu biti nosioci projekta i slati svoje učesnike u drugu programsku zemlju. Tom prilikom, pišu prijavu i podnose je Fondaciji Tempus. U drugom slučaju, mogu biti partneri na projektu ukoliko ih pozove neka institucija iz programske zemlje kao partnere i tada primaju učesnike iz druge zemlje. U tom slučaju prijavu podnosi institucija koja šalje učesnike Nacionalnoj agenciji u svojoj zemlji.


February 2016 – OPSD Dragan Radosavljević\nOPSD Dragan Radosavljević February 8, 2016\t No comments\nVlaški do Lokalitet pod nazivom Vlaški do, nalazi se na oko 6km udaljenosti od Zaječara i predstavlja jedinstveni spoj prirodnih lepota i predela od istorijskog značaja za ovaj kraj. Baš na ovom mestu nekada se nalazila prva stanica Belgijske pruge. U XIX veku, nekolicina Belgijskih preduzetnika naselila se na području istočne Srbije i uložila svoj kapital u rudnike. Da bi svojeContinue Reading Vlaški do\nOPSD Dragan Radosavljević February 6, 2016\t No comments\nHE ”Gamzigrad” Hidrocentrala ”Gamzigrad” jedna je od najstarijih u Srbiji, izgrađena 1909. godine. Velika zasluga u njenom podizanju pripada Tomi Miloševiću i firmi ”Uroš Milošević i sinovi”, jer njegovim zalaganjem zaječarske ulice su dobile električnu energiju, a time je Zaječar svrstan među prve gradove Srbije u kojem je izvršena elektrifikacija. Pre Zaječara, elektrifikacija jeContinue Reading HE ”Gamzigrad”\nFelix Romuliana Carska palata Felix Romuliana u mestu Gamzigrad u blizini Zaječara, nalazi se na UNESKO-voj listi svetske kulturne baštine od 2007. godine. Gamzigrad je bio rezidencija rimskog cara Gaja Valerija Maksimilijana Galerija (293-311 g.). Palatu je nazvao po svojoj majci Romuli. Arheološka istraživanja pokazala su da se unutar bedema nalazilo nekoliko raskošnih palata iContinue Reading Felix Romuliana


Jedno od najčešćih pitanja osobnih trenera i trenera za trening s utezima je: "Koliko težine trebam početi?"\nEvo jednostavnog načina za početnike da odluče koliko podići i kada će napredovati na teže utege . Sofisticiraniji pristupi mogu se koristiti nakon što ste dobili više iskustva i odlučili trenirati za određene rezultate kao što su snaga, bodybuilding ili sport.\nPretpostavimo da radite program vježbanja od 10 vježbi i 3 kompleta od 10 ponavljanja svake vježbe u općenitom fitness programu.\nPo početnom eksperimentiranju i za svaku vježbu odaberite težinu tako da je deseti podizanje, guranje ili povlačenje prvog skupa malo težak, ali ne previše teško.\nOdmaknite dodijeljeno vrijeme, obično 30 do 60 sekundi između setova.\nDo desetog podizanja trećeg skupa, tj. Tridesetog lifta, trebali biste se boriti za dovršetak dizala - ne vriskujući se na stropu - već naporno raditi na tome. To je o intenzitetu koji biste trebali težiti da biste dobili najviše koristi od vježbanja treninga za opću snagu i izgradnju mišića .\nKada nađete da možete učiniti posljednji lift, u ovom slučaju, trideset lifta, uz manje napora, vrijeme je da povećate težinu. Progresivno preopterećenje , ili dodavanje više težine tijekom vremena, temeljno je načelo napredovanja u treningu utega.\nAko ne možete pronaći prikladan prirast, tj. Da je tegljač, dvoručni uteg ili pločica sljedeće težine previše teška, možete upotrijebiti ovu težu težinu i ispustiti ponavljanja na 8 ili 9; ili ostati s istom težinom i povećati broj ponavljanja u svakom skupu od 10 do 12 ili čak i 15. U svakom slučaju, napredujete u treningu.\nTo je to. Možete koristiti tu osnovnu metodu bez brige o složenosti postavljanja kapljica, piramida, spora, brzog ili bilo čega drugog. Za više informacija pročitajte početnički paket treninga vodič paket članaka.\nPostavlja, ponavlja i rezultate izobrazbe u treningu utega


Ljetna škola za 50 osnovaca iz Posavine\nNovostiLjetna škola za 50 osnovaca iz Posavine\nU Franjevačkom konviktu Visokom od 30. lipnja do 5. srpnja održava se I. ljetna škola Franjevačke klasične gimnazije. Pod geslom Znam – mogu – hoću! u ovom neobično veselom i lijepom projektu sudjeluje 50 osnovaca viših razreda osnovne škole iz poplavljenih općina Orašje i Domaljevac-Šamac.\nSvi učenici prije podne pohađaju nastavu iz gimnazijskih predmeta – hrvatskog, engleskog, latinskog i grčkog jezika te glazbe, matematike, zemljopisa, kemije, biologije, fizike i informatike – a poslije podne i navečer vrijeme provode družeći se kroz sport, učenje i posjete okolnim mjestima, od Sarajeva do Kraljeve Sutjeske, Fojnice i Kreševa.\nPolaznici škole oduševljeni su smještajem u Konviktu te općenito organizacijom i funkcioniranjem Franjevačke klasične gimnazije. Organizatori su također vrlo zadovoljni odzivom i sudjelovanjem vjerujući da će Ljetna škola sljedeći put biti još brojnija i uspješnija.\nAdmirorGallery 4.5.0, author/s Vasiljevski & Kekeljevic.\tNajave\tNema najava.


Home Vijesti (Page 746)\nRevidirani spisak za novčanu pomoć opet sporan\nAugust 13, 2014 Objavio urednik U Brčko distrikt Komentari su isključeni\nGradonačelnik Brčko distrikta Anto Domić izrazio je ogorčenje zbog ponovnog izostavljanja mnogobrojnih imena sa spiska vlasnika poplavljenih stmbanih objekata u majskim i junskim polavama u distriktu, kojima treba da bude isplaćena jednokratna novčana pomoć. On je sjednici Vlade distritka javno prozvao pojedince iz Odjeljenja za izbjegle i raseljene. ”Ne može neki Enes ( riječ je [...]\nPoziv oštećenim građanima da podnesu prigovore\nAugust 12, 2014 Objavio urednik U Brčko distrikt Komentari su isključeni\nGradonačelnik Brčko distrikta Anto Domić pozvao je danas sve građane koji su oštećeni u majskim poplavama da sagledaju preliminarnu listu korisnika jednokratne novčane pomoći i da, ukoliko smatraju da su na bilo koji način oštećeni, ulože prigovor. Domić je nakon današnje vanredne sjednice Vlade rekao da prigovore mogu uložiti i oni građani koji su dolazili [...]\nMaloljetnici provalili u ugostiteljski objekat u Brčkom\nU ponedjeljak, 11. avgusta, policiji Brčko distrikta prijavljena je provala u ugostiteljski objekat u Gornjem Zoviku odakle je otuđen novčanik u kojem se nalazila veća količina novca. Policijski djelatnici su tokom jučerašnjeg dana, prikupili informacije i dokaze da su to kazneno djelo izvršile tri maloljetne osobe. Radi se o dva starija maloljetnika rođena 1996. godine [...]\nU toku podnošenje zahtjeva za procjenu štete\nAugust 11, 2014 Objavio urednik U Brčko distrikt Komentari su isključeni\nOdjeljenje za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Vlade Brčko distrikta obavještava poljoprivredne proizvođače koji su pogođeni elementarnom nepogodom – poplavom i klizištem u mjesecu avgustu 2014. godine da mogu da podnesu zahtjev za procjenu štete u poljoprivrednoj proizvodnji. Krajnji rok za podnošenje zahtjeva je 22.8.2014.godine. Zahtjevi se podnose na propisanom obrascu koji se može preuzeti na [...]\nBujicama oštećeno preko dvadeset mostova u Distriktu\nNa današnjem vanrednom zasijedanju Vlade Brčko distrikta razmatrani su izvještaji nadležnih odjeljenja i institucija u vezi sa situacijom na terenu nakon posljednjih poplava , te je potvrđeno da se voda povukla sa svih saobraćajnica na prostoru Brčko distrikta Gradonačelnik Brčko distritka Anto Domić naglasio je da se nastavljaju radovi na identifikovanju najslabijih tačaka radi sprečavanja [...]\nUčenici otputovali na Boračko jezero\nNa Boračko jezero kod Konjica jutros je iz Brčkog otputovalo 18 učenika srednjoškolskog uzrasta sa poplavljenih područja distrikta. Oni će do subote učestvovati na Kampu prijateljstva koji organizuju Ronilački klub “Bosna” iz Sarajeva u saradnji sa osnovnim i srednjim školama iz više poplavljenih opština u BiH, uz podršku Ambasade SAD u BiH. Učenike iz Brčkog, [...]\nNormalizovan saobraćaj na putu Brčko-Lončari\nNormalizovano je odvijanje saobraćaja na magistralnom putu Brčko-Lončari u mjestu Krepšić, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske. Na graničnom prelazu Doljani se trenutno na izlazu iz BiH čeka duže od tri sata, a na graničnom prelazu Prisika jedan sat u oba smjera. Na graničnom prelazu Crveni Grm na izlazu iz BiH čeka se 40 [...]\nPoziv privrednicima da prijave štete\nAugust 9, 2014 Objavio urednik U Brčko distrikt Komentari su isključeni\nOdjeljenje za privredni razvoj, sport i kulturu Vlade Brčko distrikta poziva sva preduzeća i preduzetnike koji su pretrpjeli štete usljed nedavnih poplava da podnesu zahtjev za izlazak Komisije za utvrđivanje direktnih šteta koje su pretrpjeli preduzeća/preduzetnici sa područja Brčko distrikta tokom poplava u julu i avgustu 2014. godine. Zahtjev možete preuzeti na infopultu Vlade Brčko [...]\nPrioritet uspostavjanje prekinutih putnih komunikacija\nNa današnjoj vanrednoj sjednici Vlade Brčko Distrikta od strane predstavnika Odjeljenja, institucija Distrikta i javnih preduzeća podneseni su kratki izvještaji o stanju na terenu koje je, kako je istaknuto, stabilno i zadovoljavajuće, kao i realizaciji prethodno donesenih zaključaka. Voda se iz mjesta koja su plavljena povlači, no još uvijek se zadržava na prostoru Jagodnjaka, Gornjeg [...]\nDomić obišao MZ Brka\nAugust 8, 2014 Objavio urednik U Brčko distrikt Komentari su isključeni\nGradonačenik Brčko distrikta Anto Domić izjavio je danas u Brki nakon razgovra sa predstavnicima MZ i građanima, da su skoro svi njihovi zahtjevi dio već verifikovanih vladinih planova, ali da zbog kratkoće vremena i opterećenja obavezama, još nisu realizovani. Glavni zahtjevi koje su građani Brke iznijeli danas na sastnaku sa graodnačelnikom su: čišćenje korita rijeke [...]\n« ‹ 742 743 744 745 746 747 748 749 750 › »


Razgovor: Tamara Nikčević i Radoslav Milenković - Nova ekonomija\nRazgovor: Tamara Nikčević i Radoslav ...\nVeć trideset i dvije godine glumac i pozorišni reditelj Radoslav Milenković izvodi monodramu Naši dani, koja je, iako su originalni tekstovi – priče Radoja Domanovića i pjesme Vladislava Petkovića Disa - napisani prije više od stotinu godina, kako vrijeme prolazi, sve aktuelniji.\n"Svaka vlast juri da se što pre upiše u Domanovića i Disa”, tvrdi Radoslav Milenković i dodaje, ne bez ponosa, da će krajem ovog mjeseca Naše dane izvesti čak 1635. put.\n"Lako ćete me prepoznati”, kaže na kraju telefonskog razgovora, tokom kojeg smo ugovarali ovaj intervju. "Na glavi ću imati fantomku”.\nZahvaljujući "kompletnim idiotima”, fantomka je u Srbiji zaista postala hit sezone proljeće/ljeto 2016. Nešto kao naprednjački modni must have.\n"Fantomka je danas conditio sine qua non. I to ne kao modni detalj, nego kao veoma praktično 'pomagalo' u svakodnevnom životu”, kaže Radoslav Milenković. "Kada u novinama ili na društvenim mrežama pročitam vest kakva je ona o noćnom rušenju Savamale, o nezakonitom hapšenju i maltretiranju građana, uvek najpre pomislim da je reč ili o štosu ili da je neko naprosto zlurad. Nažalost, pokazalo se da nisam u pravu i da ćemo ubuduće sve slične događaje morati da tumačimo kao veoma ozbiljno upozorenje.”\nVreme je da kao građani počnemo da se plašimo društva u kome živimo. Strah od spoznaje na šta smo sve pristali mora biti veći od straha od fantomki. Ne govorim o isprovociranom strahu, o osećanju nastalom usred rasta pritiska i adrenalina, ne; govorim o neophodnosti razumevanja u kakvu realnu opasnost zapadamo u slučaju da se odmah istinski i duboko ne prestravimo. Jer, dokle je ovo društvo stiglo ako već policija odbija da zaštiti građanina koji od nje zatraži pomoć?! U tom smislu, ovo što se trenutno događa više nije političko, već pre svega civilizacijsko pitanje.\nAko je predsednik Vlade Srbije rekao da je Savamalu srušio "kompletan idiot”, ako mu, kako tvrdi, nije jasno zašto je javnost tim činom toliko skandalizovana, mislite li da riječ o istinskom čuđenju, ili o još jednoj loše odglumljenoj ulozi?\nNe znam šta je gore! Jer, ako premijer glumi, onda je ta gluma providna, diletantska; a opet, ako stvarno misli da je divljanje ljudi sa fantomkama u redu, e, tek onda smo najebali. U svakom slučaju, najviše me brine to što vlast više i ne pokušava da bilo šta simulira i što sve bazira na voluntarizmu, na samovolji. Kada čovek shvati da se sve oko njega događa na taj način, sebi mora da postavi pitanje šta je spreman da učini ne bi li se zaštitio od onih koji ga vređaju i ponižavaju. Odsustvo otpora ovde više nije pitanje apatije, već pre svega uverenja da ste kao ljudsko biće, kao građanin drugačiji, da ste različiti, da ne pripadate istom sistemu kome pripada ova vlast; da niste njihovi savremenici. Drugim rečima, vladajuća struktura i mi kao građani ove zemlje ne živimo u istom vremenu, u istom svetu i jedino što nam je kao manjini preostalo je da negujemo svoju različitost; da ne pristanemo na to da zbog neke trenutne koristi, ma kakva ona bila, prihvatimo ono što je po našem sopstvenom moralnom osećanju nedolično.\nNedavno me je upravnik pozorišta, koji uporno odlaže naš već dogovoreni angažman, pitao imam li kakve koristi od toga što kritikujem vlast.\n"Imam”, odgovorio sam, gledajući kako mu oči odjednom zasijaše, kako polako krenu da u sebi nagađa, da broji… Iako, naravno, ja nisam mislio na tu vrstu koristi.\nNa koju vrstu koristi ste mislili?\nOno što misli i oseća, čovek svakako govori zbog drugih, što je lako oprostiva oholost. Međutim, još je važnije da ono što mislite javno kažete pre svega zbog sebe, pokušavajući da nekako sačuvate, da zaštitite svoju različitost. Kako od onoga spolja, tako i od sebe. Eto, to je korist o kojoj sam govorio… Baš kao što balerina svakog jutra ide da vežba, tako bi i pristojan čovek svakodnevno morao da se preispituje, da proverava na čemu počivaju njegova uverenja.\nNa čemu počiva vaše uvjerenje da je ova vlast loša?\nNa čemu?! Na tome da su, recimo, osnovni kriterijumi po kojima se ljudi postavljaju na rukovodeće funkcije simpatija i stepen pokazanog ulizištva spram vlasti. Evo, pogledajte profesiju kojom se bavim! Upravljačka struktura u pozorištima uglavnom se bira po partijskoj pripadnosti. Režim vodi otvoreni rat protiv struke, koji demonstrira izborom nekompetentnih ljudi, neznalica…


Smeh turizam - Smeh Joga Srbija - Postani smeh avanturista\nNova vrsta odmora\nSmeh turizam – Poveži svoj život sa istrrijom, prirodom, radošću i smehom.\nSmeh nudi drugačiji i stimulativniji način da vidite i doživite srpsku kulturu, novi zaokret daleko zabavniji od starog klišea putovanja.\nMoj cilj je da budem prljavo bogat. Bogat u avanturi, zdravlju, znanju, smehu, porodici i ljubavi. – Anonimno\nIskustvo i priča za poneti!\nTuristima je na raspolaganju Smeh Joga. Rezultati su neverovatni, ljudi veoma pozitivno reaguju i imaju priču za poneti kao retko koji turista. Zapravo, sve više turista u svetu kliču Ho, ho, ha, ha, ha i Super je jeeeee. Smeh stvarno može napraviti promenu, čak se i simulirani smeh računa, a pomaže u postavljanju temelje za dobro raspoloženje. Čak šta više, u momentima stresa, smeh je jednostavno rešenje.\nSmeh je instant odmor. – Milton Berle\nCilj ove nove ideje smeh turizma je zabavno učenje i pozitivan doživljaj boravka, druženja i obilaska dok se uživa u gostoprimstvu i degustaciji domaćih jela u svim krajevima Srbije. Smeh joga u vreme kada vam odgovara, gde vam odgovara bez obzira na veličinu grupe. Ova ponuda je veoma interesantna i za sve turističke radnike, agenicije i organizacije.\nSmeh turizma gde i kada god Vam odgovar\nIzleti: višesatni, jednodnevni\nTure od nekoliko dana\nU toku puta\nZaparvo, bilo kuda, smeh svuda!. Samo nam recite koje su vaše potrebe i mi ćemo Vam izaći u susret. Smeh joga je veoma flrksibilna, ne zahteva posebnu opremu, prostor ili bilo koje druge zahteve da budu ispunjeni.\nSmeh je ono što radimo kada ne možemo više da radimo ono što smo radili. Odmor je ono što uzimamo kada ne možemo više da uzmemo ono što smo uzimali. – Anonimno\nSmeh jogu je moguće raditi u autobusu, na brodu, ulici, livadi, parku, hotelu… Gde god staneš tu smeh jogu radiš.\nSvaki dan vežbaćemo disanje, smeh, radićemo meditacije, degustirati domaću rakiju, zabaviti se uz živi bend. Uživaćete u izuzetnom ambijentu netaknute prirode, stogodišnjoj borovoj šumi čije padine dodiriju kanjon svojom divljom prirodnom lepotom, Pridružite nam se!\na ovim destinacijama putovanje je smeh.\nDođi i vidi gde će te odvesti…\nJoš mnogo smeh avantura u saradnji sa TRAVEL KLUB i TREVEL SERBIA turističkom agencijom.\nSmeh i putovanje su najbolji učitelji. Olivera Radovanović\nSmejte se i uči, putuj i naučićeš još više.\nTvoj um će odgovoriti na većinu pitanja kada te tvoj smeh opusti, a putovanja ti pruže sve uglove gledanja na tebe…\n“Nije vreme koje provedemo negde ono što ga čini nezaboravnim, već kako provedemo to vreme.” David Brenner\nIstraži novu smeh teritoriju!\nPostani smeh avanturista


Ujedinjeni Arapski Emirati od SAD-a, između ostalog, žele kupiti dronove i avione F-35 (EPA)\nČelnik demokrata u Komitetu za vanske odnose Senata SAD-a izjavio je da očekuje da zastupnici sljedeće sedmice glasaju o rezoluciji kojom bi se blokirala prodaja američkog oružja Ujedinjenim Arapskim Emiratima vrijedna 23 milijardi dolara, koju zagovara odlazeći predsjednik Donald Trump.\n“Prikupljamo podršku za to i mislim da bi glasanje moglo biti sljedeće sedmice”, rekoa je senator Bob Menendez novinarima.\nMenendez i još dva senatora, demookrata Chris Murphy i republikanac Rand Paul, najavili su 18. novembra da će predstaviti mjere kojima zahtijevaju zaustavljanje procesa prodaje dronova, aviona F-35 i drugog naoružanja Emiratima.\nMenendez kaže da očekuje da još republikanskih zastupnika podrži rezoluciju.\nKako izbjeći Trumpov veto\nPotrebno je da veći broj republikanaca, članova Trumpove partije, podrži rezoluciju, čime bi se prevagnuo i očekivani Trumpov veto, ali oni rijetko proturječe američkom predsjedniku.\nNeki zastupnici tvrde da postoje pitanja na koja još nije odgovoreno.\nRepublikanski senator Marco Rubio kaže da ga brine kako bi prodaja oružja UAE-u utjecala na Izrael, ali i neke druge stvari o kojima nije javno raspravljano.\nProdaja naoružanja Emiratima poremetila bi odnose snaga na Bliskom istoku.\nMnogi zastupnici se, također, plaše da bi UAE kupljeno oružje mogao iskoristiti za napade u kojima stradaju civili u Jemenu, gdje Emirati, u koaliciji sa Saudijskom Arabijom, ratuju protiv pobunjenih Husa.


Strana: 1 .. 11 12 13 14 15 16\nnapisana 28-10-2008 u 16:48\n...kao vreme ludosti, strahova il` radosti\nuh, ala ste vi matori\nnapisana 28-10-2008 u 16:56\nEj, Libi, i meni je hemiju predavala Cili - Vili. Mala debeljuskasta zenica, ma OK. je ona bila! Pre nje je bila neka babaroga Verica iz Knjazevca, krv nam je pila!, ali kad joj spomenes njenu cerku Cecu, kako je slatka i najlepsa devojcica, Verica se sva raznezi i svima nam podeli petice!\nPokojni Orovic mi je predavao knjizevnost, Maran istoriju, a Mira Mazibrada biologiju.\nNekoliko casova nam je Orovica menjao legendarni Andjic. Secam se, svakog je mogao da provali ko nije procitao lektiru, npr. kakvu je haljinu imala Ana Karenjina na balu? i delio nam bandere, za dugo toplo leto. Ma, nije nikog ostavljao na polaganje, samo nam je pretio!\nJos nesto o secanju iz tog mog lepog detinjastog vremena:\nSecam se stare pijace kod sadasnje nove skole, tu je bila jedna ribarnica i cesma. Zimi na - 7 sam obozavala da perem glavu pod tu cesmu, sa mene su visili siljci leda. Tetka moja, koja je stanovala preko puta pijace, uvede me u kucu, do gole koze me skine i okaci odelo da se susi iznad sporeta, a mene obuce u neke dronjke i nije mi dala da izadjem dok mi se garderoba ne osusi, jer je znala da, ako me pusti kuci tako mokru i smrznutu - ne ginu mi batine.\nLeti sam sa te pijace jela kore od lubenica, imali smo kuci zrele i sveze lubenice, ali kore su mi bile sladje.\nnapisana 28-10-2008 u 16:59\nnapisana 28-10-2008 u 17:02\nCekaj, ja sam nesto pogresila!\nAko se ne varam, Zikanovicka je ona Verica, hemicarka, o kojoj sam predhodno pisala.\nPostajem senilna, godine cine svoje!\nnapisana 28-10-2008 u 17:22\nda,da,da, to je ta Zikanovicka iz Knjazevca, njen muz, Makedonac, nam je predavao neki tehnicki predmet, ne secam se tacno, a metalurgicarka se zvala Jasmina. Ona je je bila iz Bora. Da li nju neko pamti?


Radno vreme prodajnih mesta LIPO kozmetike u Tomazeovoj 45, Uzun Mirkovoj 3 i na Bulevaru Kralja Aleksandra 136 u Beogradu će biti:\nU Četvrtak 31.12.2020. - od 9 do 15 časova\nU Petak 01.01.2021. - ne radimo\nU Subotu 02.01.2021. - ne radimo\nU Sredu 06.01.2021. - do 16 časova\nU Četvrtak 07.01.2021. - ne radimo\nOd ponedeljka 04. januara 2021. prodavnice se vraćaju na regularno radno vreme:\nTomazeova 45 - od ponedeljka do petka od 10 do 18 časova\nUzun Mirkova 3 (TC Singidunum) - od utorka do subote od 11 do 19 časova\nBulevar kralja Aleksandra 136/2 - od ponedeljka do petka od 10 do 18 časova\nŽelimo svima srećne novogodišnje i božićne praznike, kao i puno zdravlja, radosti i smeha u nastupajućoj 2021. godini!\nU skladu sa novim odredbama Vlade Republike Srbije, od petka 04. decembra do daljnjeg, sve tri prodavnice LIPO kozmetike (u Tomazeovoj 45, Uzun Mirkovoj 3 i na Bulevaru Kralja Aleksandra 136) će raditi od ponedeljka do petka od 9 do 17 časova.\nLIPO na digitalnom sajmu kozmetike DODIR PARIZA\nLIPO kozmetika vas poziva na 35. izdanje međunarodnog kongresa i sajma kozmetike, nege kose, estetike i zdravlja koji će se ove godine realizovati od 21. do 30. novembra 2020. godine u izmenjenom formatu – digitalno i virtuelno, i predstavlja potpuno novo iskustvo koje nudi inovativne načine brzog povezivanja sa klijentima, kupcima i partnerima iz celog sveta. Digitalni sajam kozmetike je dobro organizovan sajt, kroz koji se posetilac lako kreće i kroz jednostavnu i brzu pretragu pronalazi sve što mu je potrebno na jednom mestu. Sajt je podržan dobrim platformama za chat i video komunikaciju, kao i sposobnošću da primi veliki broj posetilaca u isto vreme.\nLIPO kozmetika će se na sajmu predstaviti kroz tri modula:\nNa DIGITALNOM SAJMU KOZMETIKE gde su predstavljeni svi naši proizvodi, i na kom se možemo povezati sa svim posetiocima putem chat prostorija i video sastanaka gde nas možete pitati sve što vas interesuje,\nNa VIDEO KONGRESU gde ćemo održati webinar – video prezentaciju nove kolekcije LIPO kozmetike protiv efekata zagađenja – LIPO DETOX.\nNa VIRTUELNOM SAJMU KOZMETIKE gde će posetioci moći da uđu u naš virtuelni trodimenzionalni štand putem računara ili telefona.\nSve informacije o prijavi na Sajam kozmetike, kupovini karata itd, možete pronaći na sledećem linku https://touchof.paris/landing-page.\nLIPO kozmetika tradicionalno na Sajmu kozmetike odobrava 10% popusta na sve artikle, a ovaj popust će tokom trajanja sajma važiti i u našim maloprodajnim objektima, kao i za sve porudžbine koje šaljemo pouzećem.\nPostovani klijenti, povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu, maloprodajni objekti LIPO kozmetike u Tomazeovoj 45, Uzun Mirkovoj 3 i u Bulevaru Kralja Aleksandra 136, u Beogradu, neće raditi u sredu 11. novembra 2020.


Prijedor: Drugi dan Škole Bar Fest | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Prijedorski region Prijedor: Drugi dan Škole Bar Fest\nPrijedor: Drugi dan Škole Bar Fest\nDrugi dan Škole Bar Fest protekao je u aktivnostima tehnike pripremanja koktela. Učenici su imali priliku da vide kako to rade najbolji koktel majstori iz Bar akademije i da se upoznaju sa zanimanjem koje nudi sve više perspektive u rastućoj industriji masovnog turizma.\nUčenici polaznici su imali priliku da se nakon edukacija upoznaju sa tehnikama Krav Mage, koje su im omogućili treneri iz tima Krav Maga Prijedor. Dobre fizičke sposobnosti su preduslov svakog posla.\nProjekat Praktična nastava na radnom mjestu II-regija Prijedor provodi Agencija za ekonomski razvoj grada Prijedora “PREDA-PD” u saradnji sa Republičkom agencijom za razvoj MSP “RARS”, te uz finansijsku podršku Vlade Švajcarske.


Foto: Tanjug/AP/Michel Euler | Đoković: Meč u top tri u karijeri, o Cicipasu ću misliti kasnije\nN.N. 12.06.2021 08:21\n"Definitivno najveći meč koji sam igrao na Rolan Garosu i u top tri koja sam odigrao u karijeri, imajući u vidi kvalitet tenisa, da sam igrao s najvećim rivalom na terenu i da je on ovde imao tako mnogo uspeha, dominantna sila u poslednjih 15 i više godina. Atmosfera je bila naelektrisana, za oba igrača, jaka podrška. Sjajno. Srećan sam što nije bilo policijskog sata u 23.00. Čuo sam da ima posebna odluka, tako da su im dozvolili da ostanu. Ovo je noć koje ću se dugo sećati", priznao je Novak.\n"Iako nisam imao sjajan početak, nisam bio prenervozan jer sam osećao da dobro udaram lopticu. Bilo je sve u tome da se prilagodim njegovoj lopti koja je drugačija od svih ostalih. Količina spina koji igra iz forhend ugla je neverovatna. Ipak, bio sam spreman. Osećao sam se mentalno dobro, bio sam motivisan, imao sam jasan plan igre i taktiku, sve što je trebalo da igram bolje nego u prošlogodišnjem finalu. Početak je podsećao na to finale, ali sam se vratio u prvi set. Iako sam ga izgubio, na tih 3:6 sam našao svoju igru. Počeo sam brejkom u drugom i onda je lepo krenulo. Servis sam pronašao posle brejka u četvrtom setu. Generalno, servis mi nije bio jako oružje. Nadao sam se da ću imati malo više lakih poena ili makar lakši udarac posle prve serve, ali toga nije bilo do četvrtog seta. Kada sam bio na 0:2 u tom setu, nešto je kliknulo, dobio sam šest gemova u nizu. Tu je bio taj kvalitet serve koji mi je dao dosta lakih poena", smatra broj jedan.\n"Nisam najsvežiji, ali dobro je da imam dan i po za odmor, da se pregrupišem, oporavim za sledeći meč. Malo ću da uživam u pobedi. Nema mnogo vremena, ali, mislim da zaslužujem da se malo opustim bez da mislim o narednom rivalu iako je finale grend slema. O njemu ću misliti sutra, u drugom delu dana. Sada je sve u tome da se odmorim i spremim za meč sa momkom koji je u dobroj formi".\nNovak Đoković Rafael Nadal Rolan Garos Stefanos Cicipas


Šta je isplativije: Državni zapisi ili štednja u banci? | Kamatica\nPočetna > istrazivanja > Šta je isplativije: Državni zapisi ili štednja u banci?\nŠta je isplativije: Državni zapisi ili štednja u banci?\nTekst objavljen: 05.08.2017 17:23\nKako su kamatne stope na štednju izuzetno niske, a Narodna banka Srbije priprema mere kojim će stimulisati građane da deviznu štednju od 9,1 milijardu evra uloži u hartije od vrednosti umesto u banke, finansijski portal Kamatica istražuje kako kupiti ove hartije i koje rizike one nose sa sobom.\n“Investiranje u državne dužničke hartije u našoj zemlji počelo je intezivnije da se razvija od 2009. godine kada je država otpočela masivniju prodaju državnih hartija, a one nose najniži rizik pošto se sredstva gube tek bankrotom države, pa je samim tim i prinos niži u odnosu na sve druge vrste dužničkih hartija”, kaže za naš portal Nenad Gujaničić iz Wisebroker, i dodaje da je glavna prednost kupovine državnih dužničkih hartija upravo njihov nizak rizik, te predstavljaju najbolju alternativu štednje u banci, a nose nešto veću zaradu.\nOve hartije bilo dinarske ili denominovane u evrima oslobođene su plaćanja poreza, a mogu se prodati na Beogradskoj berzi i pre roka dospeća, sa pripadajućom zaradom do momenta držanja.\nKupovina ovih akcija je prilično jednostavna, a neophodno je imati račun kod brokera ili brokerskog odeljenja u banci i deponovati novčana sredstva u odgovarajućoj valuti.\n- “Pre dve godine Beogradska berza omogućila je svakodnevno kupovinu ranije emitovanih državnih hartija na sekundarnom tržištu, ovo tržište nije toliko razvijeno, pa se na njemu ne trguje prečesto, a prinosi na ovim tržištima (primarnim i sekundarnim) bi logično trebalo da budu ujednačeni, ali se ponekad dese odstupanja s obzirom na neredovnost primarnih aukcija i neveliki kontinuitet sekundarnog trgovanja”, dodaje Gujaničić.\nAktuelni prinosi na državne dužničke hartije su na rekordno niskim nivoima kao i kamate na štednju, čemu su u velikoj meri doprinela monetarna politika ključnih centalnih banaka, ali i stabilizacija domaćih javnih finansija.\nNiske kamatne stope u svetu, u poslednjih nekoliko godina, u velikoj meri su oborile zarade investitora, čak i u zemljama na trećim tržištima kao što je naše, ali u bliskoj budućnosti valja očekivati zaokret u pogledu vođenja monetarne politike kod Fed-a i ECB-a, pa će i prinosi na domaće državne hartije postepeno donositi veće zarade.\nprinos na zapise kamate na štednju štednja u banci Nenad Gujaničić Wise broker državni zapisi kamatica istraživanja kamatica


INSTITUT ZA VOĆARSTVO: Prezentacija projekta o uzgoju i uanpređenju proizvodnje jagodastog voća u Požegi | EpicentarPress\nINSTITUT ZA VOĆARSTVO: Prezentacija projekta o uzgoju i uanpređenju proizvodnje jagodastog voća u Požegi\nDatum: 23.04.2019. 20:27\nPrezentacija projekta "Unapređenje tehnologije gajenja, konkurentnosti i ekonomičnosti proizvodnje jagodastih vrsta voćaka kao i mogućnost dodavanja vrednosti proizvodu kroz preradu“ koji realizuje Institut za voćarstvo Čačak u suorganizaciji sa PSSS Užice, Srednjom poljoprivrednom školom sa domom učenika „Ljubo Mićić“ i preduzećem „Zaštitnik d.o.o.“, a finansira Ministarstvo poljoprivrede, šumarstava i vodoprivrede Republike Srbije, održaće se 09. maja 2019. godine u Poljoprivrednoj školi sa domom učenika „Ljubo Mićić“ u Požegi, sa početkom u 11 sati.\nPredavanja će biti iz oblasti tehnologije gajenja i zaštite jagodastih vrsta voćaka, kao i mogućnostprerade njihovih plodova u cilju poboljšanja nutritivne vrednosti i dobijanja proizvoda sa dodatnom vrednošću.\nU okviru edukcije održaće se četiri predavanja:\n- Tehnologija gajenja maline – predavač dr Aleksandar Leposavić\n- Ishrana jagodastih vrsta voćaka ‒ predavač dr Mira Milinković\n- Prerada jagodastog voća u jaka alkoholna pića ‒ predavač dr Branko Popović\nNakon predavanja biće održana diskusija o značaju gajenja maline i kupine, pravilnom zasnivanju zasada i primeni savremenih agro i pomotehničkih mera koje imaju za cilj unapređenje kvaliteta plodova, a time i konkurentnosi i ekonomičnosti proizvodnje, kao i dodavanja vrednosti proizvodu kroz preradu.


Posle ministarke odbrane Češke Jane Černohove i poljski ministar Marijuš Blaščak odlučio je da zbog stavova mađarskog premijera Viktora Orbana posle napada Rusije na Ukrajinu i njegove popustljivosti prema Rusiji bojkotuje sastanak ministara odbrane Višegradske grupe u sredu i četvrtak u Budimpešti.\n„Neću ići na sastanak ministara odbrane V4 u Budimpeštu. Uvek sam podržavala V4 i jako mi je žao što je sada za mađarske političare važnija ruska nafta nego ukrajinska krv“, saopštila je prošle sedmice Černohova.\nČeška ministarka je podsetila da su u Mađarskoj ove sedmice parlamentarni izbori i da odbija da učestvuje u predizbornoj kampanji Orbana i njegove stranke.\nNa sednici poljskog Saveta za nacionalnu bezbednost se bojkotu sastanka ministara odbrane u Budimpešti pridružio i poljski ministar odbrane Marijuš Blaščak.\n„Ministar je na Savetu za nacionalnu bezbednost potvrdio da neće ići. I jako je dobro što neće. Mađarska mora da bude kažnjena za svoj stav koji je proruski. Kada u Ukrajini ginu ljudi, Marijupolj toliko bombarduju, na druge gradove bacaju kasetne bombe, a premijer Orban govori da to ne vidi – on je jednostavno sramota evropske politike i trebalo bi da bude iz nje isključen“, kazao je privatnoj poljskoj televiziji Polsat Kšištof Gavkovski iz opozicione stranke Levica.\nZbog proputinovskih stavova Orbana, koji je bio važan saveznik vladajuće poljske stranke Pravo i Pravda, zamrznuti su i kontakti poljske vlade s Budimpeštom, a poslednji sastanak je bio u Londonu 8. marta, tokom razgovora Višegradske grupe sa vlastima Velike Britanije, javlja na osnovu nezvaničnih izvora u vladi premijera Mateuša Moravjeckog list Gazeta viborča.\n„Po našem mišljenju, Orban vodi igru ne samo zbog izbora, a njegov odnos prema Moskvi neće se promeniti ni ako pobedi. Zato nema povratka savezu sa Budimpeštom„, kazao je poljskom listu neimenovani izvor u vladi.\nMađarski premijer udario je i neočekivani diplomatski šamar Varšavi kada je pozvao poljsku ultrakatoličku organizaciju Ordo Iuris da pošalje posmatrače na predstojeće izbore da kontrolišu da li izbori protiču pošteno i demokratski, dok je posmatračku misiju koju šalje OEBS, kome inače trenutno predsedava Poljska, optužio za pristrasnost.


Malaysia Airlines nabavlja Boeinge 737 MAX | Avio Press\nMalezijski nacionalni avio-prevoznik, Malaysia Airlines, saopštio je da dobija nove Boeinge 737 MAX 8. Kompanija će putem dugoročnog lizinga nabaviti 25 uskotrupaca najnovije generacije a za isporuku istih zadužena je firma Air Lease Corporation (ALC). Prve isporuke očekuju se već naredne godine dok će poslednji avion biti dostavljen 2026. godine.\nMalaysia Airlines je sredinom 2016. godine potpisala ugovor sa proizvođačem o kupovini 25 Boeinga 737 MAX 8 i još toliko opcija za isti tip aviona. Godinu dana kasnije, kompanija je htela da promeni svoju porudžbinu i nabavi širokotrupne B787 ali do takve kupovine nikada nije došlo, U januaru 2020. godine dogovoreni su novi datumi isporuka usled globalnog prizemljenja modela 737 MAX. Porudžbina za 25 Boeinga najverovatnije je otkazana ili je u saradnji za ALC dogovoren „sale and lease back“ aranžman.\nAzija Malaysia Airlines\nSkyUp-ov avion preusmeren u Moldaviju\nRyanair odgovorio na Lufthansine žalbe\nDassault predstavio prvi prototip novog Falcona 6X


Rodna ravnopravnost u evropskom audiovizuelnom sektoru\n23. februar. 2019.\nMEDIA desk Srbija vas poziva na debatu "Rodna ravnopravnost u audiovizuelnom sektoru" koja se održava 1. marta 2019. godine u Multimedijalnoj sali Jugoslovenske kinoteke u okviru programa Fest Forward.\nFest Forward 2019, Beograd, Srbija\nTema: Rodna ravnopravnost u evropskom audiovizuelnom sektoru\nDatum i vreme: 1. mart 2019, 14.30 - 15.30 časova\nMesto: Jugoslovenska kinoteka (Uzun Mirkova 1), Multimedijalna sala, II sprat\nOrganizator: MEDIA Desk Srbija\nRodne nejednakosti identifikovane su na svim nivoima audiovizuelne industrije, bilo da je u pitanju visina plate, barijera u ličnom napretku, (seksualno) uznemiravanje, manjak sadržaja koji potpisuju žene, ili nešto drugo. Jedna od najvećih prepreka rodnoj ravnopravnosti u audiovizualnom sektoru je nedostatak prisustva žena na pozicijama donosilaca odluka.\nU industriji žene su često nedovoljno zastupljene, ili su tretirane i promovisane na način suprotan poštovanju i dostojanstvu. Uprkos svim preprekama sa kojima se suočavaju, žene autorke ipak konstantno doprinose industriji na upečatljiv način.\nUzimajući ovo u obzir, Eurimages je postavio cilj da se do 2020. godine dostigne jednaka raspodela sredstava za koprodukciju između žena i muškaraca (Strategija za rodnu ravnopravnost 2018-2020 - "cilj 50/50 do 2020").\nTakođe, novi program Kreativna Evropa MEDIA (2021 - 2027) biće posvećen promovisanju rodne ravnopravnosti i postizanju uravnoteženijeg rodnog učešća. Ovim programom prepoznat je strateški značaj rodne raznolikosti kako bi se održala bogata i visoko kreativna audio-vizuelna industrija.\nSve ovo upućuje na pozitivan okvir u pravcu u kom se kreće evropska audiovizuelna industrija. Ova debata ima za cilj da tome doprinese, ali i da rasvetli kako ova dešavanja utiču na svakodnevni život filmskih autorki, kako onih iza kamere, tako i onih koje vidimo na filmskom platnu.\nSusan Newman (Euroimages, menadžerka projekta), Alexia Muinos Ruiz (EWA Network, zamenica direktora), Laura Briand (LES FILMS D'ICI, producentkinja), Roshanak Behesht Nedjad (In good copany, osnivač, generalna direktorka i producentkinja), Snežana van Houwelingen (This and That Production, osnivač i producentkinja), Nevena Negojević (MEDIA desk Srbija, rukovoditeljka)


Krajstčerč - Blic Online\nStanovnici Krajstčerča predali su danas svoje oružje u zamenu za novac, u prvom od planiranih 250 dogadjaja na kojima će Novozelanđani moći da predaju svoje oružje.\nAustrijska policija pretresla je stan portparola alternativnog desničarskog pokreta "Identitarista" Martina Selnera zbog moguće veze s napadačem u novozelandskom Krajstčerču Australijancem Brentonom Tarantom.\nHiljade ljudi se danas okupilo na sahrani 26 žrtava napada u Krajstčerču na Novom Zelandu, u kojem je prople nedelje ubijeno 50 osoba. Žrtve će biti sahranjene na muslimanskom groblju, gde je više od desetak poginulih prošle nedelje ispraćeno na večni počinak.


Životinje i film: Beskonačna privlačnost priča o čovjeku i psu - BIGportal.ba\nŽivotinje i film: Beskonačna privlačnost priča o čovjeku i psu\n29 Marta, 2021 29 Marta, 2021 0220\nPunih 30 godina nakon premijere, Diznijeva verzija Belog očnjaka ostaje klasičan primer priče stare koliko i vreme – u kojoj ljudi postaju ranjivi zbog vernog prijatelja, piše Hana Flint.\nU filmskoj adaptaciji Belog očnjaka (1991), klasičnog romana Džeka Londona, postoji scena u kojoj Džek Konroj (Itan Hok), dečko iz grada koji pokušava da se obogati za vreme zlatne groznice u Klondajku 1896, slučajno izleće sa puta sa sankama koje vuku psi.\nOn je na ovo putovanje ka dolinama Jukona poneo previše knjiga i teret je poremetio balans transporta.\nDa stvar bude još gora, sanke su nosile i telo jednog Holanđanina, poginulog prijatelja Džekovih vodiča, koji su mu obećali da će biti sahranjen na specifičnom mestu u divljinama Aljaske.\nI dok nakrivljen transport klizi niz snežnu padinu, sanduk Holanđanina se raspada i iz njega ispada telo mrtvog čoveka.\nPostaje jasno da on nije bio sam položen u kovčeg – ruke su mu čvrsto obmotane oko tela njegovog mrtvog psa.\nRadi se o jednostavnom, neobaveznom kadru, ali onom koji nam govori mnogo toga o vezi između čoveka i psa, što je i glavna tema ovog Diznijevog akcionog filma kojeg je režirao Randal Klajser (poznat po filmu Briljantin).\nPunih 30 godina nakon premijere filma, Beli očnjak je pravi primer avanturističkog klasika u podžanru filmova o “jednom čoveku i njegovom psu”, baš kao što je to bio i originalni roman.\nNaravno, iz vizure ove hladne 2021. godine, sve ovo može da izgleda pomalo jeftino i preozbiljno – i, za razliku od Londonove knjige, u prvi plan stavlja čoveka, na štetu psa iz naslova knjige.\nPa ipak, ima tu nečeg hrabrog i zabavnog u scenama u kojim vidimo interakciju između psa koji liči na vuka i Hoka pre nego što je odbacio udobnost mejnstrim produkcije u korist nezavisnog pristupa kinematografiji.\nZa glumca je ovo svakako bio značajan trenutak u karijeri, film koji ga je izveo na stazu uspeha.\n“Bilo je to ubedljivo najbolje iskustvo u mom glumačkom životu”, rekao je Hok 2015. godine.\n“Kada bih danas predavao časove glume, terao bih ljude da rade sa ovim polu-vukovima”.\nBio je tamo šest nedelja iako nije imao nikakvog posla osim da se druži sa njima.\nŠetao sam se sa njima, hranio ih i upoznavao, samo da bi naša interakcija izgledala uverljivo.\n“To je jedan od razloga zbog kojeg ljudi govore o značaju proba”, dodaje on.\n“Čak i sam boravak sa ljudima se računa kao proba. Sa vremenom provedenim uz njih, upoznaješ razne ekscentričnosti kod ljudi, a baš tako je bilo i sa ovim životinjama”.\nKada govorimo o ovoj specifičnoj vrsti “ortačkog” filma, Dizni je definitivno osvojio tržište.\nKratka šetnja po Dizni+ striming platformi otkriva nam da je pre Belog očnjaka postojalo nekoliko filmova koji su se takođe govorili o prijateljstvu čoveka ili dečaka i njegovog mešanca.\nTu su, recimo, Stari lajavac (Old Yeller, 1957), Greyfriars Bobby (1961), The Biscuit Eater (1972) i Tarner i Hač (1989).\nTu su i brojne adaptacije Londonovog romana Zov divljine iz 1903. godine.\nProšle godine je ovaj studio objavio još jednu verziju sa Harisonom Fordom u glavnoj ulozi, dok je u decembru 2019. izašao još jedan film koji je nov i originalan doprinos podžanru – Togo sa Vilijamom Defoom.\nU međuvremenu, ostali filmovi koji su nastali u poslednje vreme van Diznijeve radionice, a koji pripadaju ovim čovek/pas avanturama su Sonijev Alfa iz 2018, a tu je i francuska animirana adaptacija Belog očnjaka na Netfliksu.\nOvaj drugi označava čak 12. pokušaj da se Londonova knjiga adaptira u film još od 1925. godine naovamo.\nRaznolikost verzija napravljenih u različitim državama i na različitim jezicima samo potvrđuje svevremensku privlačnost i globalnu popularnost ove priče.\nU najvećem broju ovih filmova, pas protagonista je snažno povezan sa divljinom, bez obzira da li se radi o mešancu vuka i psa, psa koji prihvata svoje divlje poreklo, psa iz zaprege koji se suočava sa divljim uslovima ili pravom vuku iz ledenog doba.\nPrikazana je urođena veza između čoveka i prirode, a ona je najčešće temelj za odnos između čoveka i psa.\nNe može se reći da tokom godina u ponudi nije bilo i “žena i njen pas” filmova.\nToto je stalni pratilac Doroti Gejl u seriji romana i različitih filmskih i muzičkih adaptacija Čarobnjaka iz Oza Frenka Bauma.\nEni, čuveno malo siroče, takođe ima psa po menu Sendi za svog vernog drugara u stripu i drugim inkarnacijama dela Harolda Greja iz 1924. godine.\nO vezama između žena i pasa govore i film Megan Livi iz 2017, o devojci koja je u sastavu marinaca i njenom borbenom psu, kao i roman Prijatelj, Sigrid Nunjez iz 2018. godine.\nAli bez obzira na to, žene su bile poprilično marginalizovane u ovakvim pričama koje se mnogo češće bave vezama protkanim heroizmom i muškošću, ali i ranjivim muškim osobinama.\nPriče o pripitomljavanju\nU slučaju filma Beli očnjak iz 1991, u centru pažnje su Džek, koji je mešavina nekolicine likova iz romana i psa/vuka iz naziva filma koji naizmenično spasavaju jedan drugog.\nBeli očnjak sprečava medveda grizlija da napadne Džeka.\nDžek zatim ne dozvoljava da Beli očnjak učestvuje u ilegalnim borbama pasa, a kasnije, kada je već izlečen i pripitomljen, ovaj polutan uzvraća uslugu svom gazdi tako što ga štiti od istih tih kriminalaca.\nOvu scenu kao da vidimo i u nedavnoj verziji Zova divljine u kojoj Bak, mešanac bernandinca i škotskog kolija ubija napadača svog ljudskog kompanjona Torntona (Ford) tako što ga gurne u zapaljenu kolibu u Jukonu.\nU stvari, originalni roman Beli očnjak je napisan posle uspeha Zova divljine 1903, kao odgovor na debitantski roman koji se bavio povratkom pripitomljenog psa u divljinu.\n“Imam ideju za novu knjigu koju ću da napišem…ali to neće biti nastavak Zova divljine već knjiga koja ide uz nju”, napisao je London Džordžu P. Bretu.\n“Obrnuću ceo process. Umesto devolucije i decivilizacije psa, ja ću se baviti njegovom evolucijom i civilizovanjem – razvijanjem procesa pripitomljavanja, odanosti, ljubavi, moralnosti i drugih običaja i vrlina”.\nLondon je na brutalnost prirode i čoveka gledao očima poluvuka kojeg je odgajila majka sve dok ga nije odvelo pleme domorodaca i radzvojilo od nje.\nPošto je konstantno morao da se brani, Beli očnjak je postao usamljen i oštar, a zatim i još divljiji kada je bio prodat vlasniku koji se bavio borbama pasa.\nTek kada ga bogati mladić (u knjizi se on zove Vidon Skot) spasi takvog života i pruži mu toplinu i ljubav i uz mnogo strpljenja ga pripitomi, poluvuk pronalazi svoj mir i svrhu ostanka uz čoveka.\nTakav pristup romanu, sa akcentom na pripitomljavanju psa, sasvim sigurno se više uklapa u literarnu tradiciju motiva psa i čoveka, koji je postojao mnogo pre nego što je London počeo da se bavi svojim avanturističkim pričama.\nU stvari, čak su i najdrevnije kulture obeležavale ljudsku sklonost prema psima, ali ne samo kao lovcima, već i kao prema vernim prijateljima.\nU Egiptu su psi bili izrazito cenjeni, kao da su članovi porodice.\nMesto su našli i u crtežima na zidovima pećina u ranodinastijskom periodu (oko 6000-3150 godina pre nove ere), kao i na slikama i spisima nastalim oko 3500-3200 godine pre nove ere, u vreme gerzeanske kulture.\nBog Anubis je imao glavu psa, a Egipćani su verovali da je on sprovodio duše u Odaju istine gde bi im sudio bog Oziris.\nPoraženi ratnik Erlang Šen je slavna mitska figura iz kineske istorije i često je prikazivan kako mu tokom bitaka pomaže njegov verni “Nebeski pas koji zavija”.\nOvaj mitski pas čak igra i manju ulogu u popularnom Vu Čengovom romanu iz 16. veka Putovanje na zapad, u kojem pomaže gazdi da pokori Sun Vukonga, Kralja majmuna.\nU međuvremenu, u Homerovoj Odiseji napisanoj negde tokom osmog veka pre nove ere, Argos je verni pas tragičnog heroja Odiseja koji je bio lovac poznat po svojoj snazi i brzini.\nTokom odsustva njegovog gospodara koje je trajalo dve decenije, nekadašnja “divlja zver” je bila zapostavljena – ali je preživeo samo iz jednog razloga.\n“Čim je video Odiseja kako stoji tamo, oborio je uši i zamahao repom, ali nije mogao da priđe blizu svom gospodaru”, piše Homer.\n“Kada je Odisej video psa na drugoj strani dvorišta, suze su krenule iz njegovih očiju… Argos je prešao u tamu smrti sada kada je ispunio svoju sudbinu i nakon 20 godina ponovo video svog gospodara”.\nU epskoj poemi, Odisej često pokazuje tužne emocije, ali hiljadama godina kasnije autori poput Freda Gipsona koriste paradigmu o psu i čoveku da bi komentarisali i kritikovali društvene konvencije o muškosti\nTe konvencije su korišćene kako bi muškarci i dečaci potisnuli sopstvena osećanja.\nU romanu Old Yeller o odrastanju iz 1956, koji je Dizni više puta adaptirao, njegov mladi protagonista Trevis Kouts svesno krije svoje emocije ne bi li dokazao svoju muškost.\n“Nije mi se plakalo”, kaže on dok ga otac ostavlja i odlazi na višemesečno putovanje.\n“Imao sam 14 godina, skoro pa odrastao čovek. Stajao sam pozadi i ni na trenutak nisam pomislio da plačem”.\nSvejedno, on se tada zbližava sa Starim Lajavcem koji je njegovu porodicu dva puta spasio od divljih životinja, samo da bi kasnije morao da ga ubije kada se pas zarazi besnilom.\nOvo iskustvo je traumatično za dečaka, ali pred kraj filma on je u stanju da tugu zameni smehom i suzama na sam prizor brata kako se igra sa jednim od štenaca Starog Lajavca.\nPo ko zna koji put u ovim pričama, dok se psi pripitomljavaju, muškarci se otvaraju.\nTom Flin, scenarista filma Togo, za BBC Fjučer kaže da su muškarci “trenirani da zakopaju emocije i da ne plaču”.\nOn veruje da pokazivanjem spoja suštinski muževnih muškaraca sa njihovim slabim stranama, filmovi koji se bave temama “čoveka i njegovog psa” nude i drugu, pozitivnu stranu diskusije o toksičnom efektu iskazivanja muškosti.\nBez obzira na to, on u isto vreme tvrdi da je ispoljavanje emocija ograničeno za mnoge junake u tim pričama – nalik njegovom glavnom junaku Leonardu Sepali (Defo), koji upravlja sankama u uslovima koji su opasni po njegov život.\n“Samo zamislite Aljasku 20-tih godina prošlog veka ili slična vremena u kakva smeštamo ovakve junake – pa oni moraju emotivno da se isključe”, kaže on.\n“Sepala ima posao koji mora da obavi. Ne sme da rizikuje i ne sme da bude osećajan jer se ovde radi o životu i smrti”.\nFilm Togo se bavi istinitom pričom o Norvežaninu iz divljine i njegovom sibirskom haskiju i načinu na koji su oni postali lokalni heroji na Aljasci 1925.\nTada su, tokom vožnje sankama dugoj 1085 km po snegu i ledu i po surovim vremenskim uslovima, uspeli da donesu vakcinu tokom epidemije difterije.\nNa samom početku, Sepala otpisuje slabašno štene, ali Togo se ubrzo dokazuje kao hitar pas i rođeni vođa čopora.\nTogovo herojstvo i hrabrost, čak i u njegovim poznim danima, su osobine na koje se Sepala oslanja tokom trke za vakcinu.\nAli kada brutalni napor počne da uzima danak na ostarelom psu, Sepalin stoicizam počinje da se raspada, a emocije da izbijaju na površinu.\nMeđutim, njegovo pokazivanje sopstvenih slabosti nije rezultat Diznijeve sentimentalnosti ubačene u ovaj scenario – već realni ishod veze ova dva partnera.\n“Kada se Sepali približi kraj, on kaže: ,Nije ni dan prošao, a da ja nisam pomislio na Togoa sa ljubavlju. Nema dana kada sa tugom ne razmišljam o njemu, sada kada ga više nema”, kaže Flin.\n“U filmu, Sepala nevoljno pokazuje svoje emocije, ali Togo je zaslužan za to što se one vide. Zato je scena u kojoj on (konačno) dozvoljava svom psu da se popne u njegov krevet toliko moćna.\n“Zbog toga su ovakvi filmovi uspešni. Psi vraćaju emocije na površinu”.\nPoslednja scena verzije filma Beli očnjak iz 1991. godine prikazuje Džeka koji se vraća u kolibu u šumi i ponovo sreće svog drugara vuka/psa.\nPre toga, pošto je pronašao zlato, on je Belog očnjaka poslao u divljinu da bi se vratio u grad, ali njegova veza sa psom i sa prirodom ga vuku natrag.\nKamera se romantično šeta između Džeka i psa, muzika se pojačava i oni trče jedan prema drugom.\nBeli očnjak se propinje i baca u čovekov zagrljaj i oni zajedno padaju na zemlju.\nSledi kadar snimljen iz krana koji ih prati u trku preko bespuća i širi se samo da bi otkrio svu lepotu prirode po kojoj će njih dvojica lutati.\nKnjiga se ne završava ovako – u Londonovoj knjizi Beli očnjak odlazi u Kaliforniju i tamo biva potpuno pripitomljen.\nFilm, međutim, ostavlja publiku sa obećanjem da se avanture nastavljaju – i to se na kraju i obistinjuje 1994, kada stiže Beli očnjak 2: Legenda o Belom vuku.\nSada se očekuje još priča o čoveku i psu na velikom platnu.\nČening Tejtum je ko-režiser filma Pas u kojem on igra vojnog rendžera koji sa svojim belgijskim malinoom Lulu kreće na dug put ne bi li prisustvovao sahrani svog prijatelja.\nU međuvremenu, Dizni dodaje u svoju kolekciju još jedan Tarner i Huč rimejk, ovog puta u vidu serijala od 12 epizoda sa Džošem Pekom.\nNema sumnje, sve dok se psi budu smatrali najbližim čovekovim prijateljima, ta drevna veza će biti obeležavana na filmu.\n“Čvrsto verujem u to”, kaže Flin.\n“Ova međusobna veza čini naše živote boljim. Ovakvi filmovi su utkani u našu DNK”.\nKožne SUKNJE su imperativ ovog proljeća: Uske, na falte ili “A” kroj\nU Njemačkoj počele isporuke Volkswagena ID.4\nDramatično upozorenje stručnjaka: Ljeto počinje novim talasom korone


Ukrajinski dobrovoljci: heroji ili kriminalci? | Politika | DW | 07.07.2016\nUkrajinski dobrovoljci: heroji ili kriminalci?\nDejstva ukrajinskih dobrovoljaca u Donbasu nisu zakonski jasno definisana, a glavna prepreka je neefikasnost ukrajinskog pravosuđa. Znači li to da su dobrovoljci žrtve pravosudne zamke kroz koju su dospeli iza rešetaka?\nUkrajinski dobrovoljački bataljoni formirali su se u vreme protesta na Majdanu. Tako su nastali „Donbas“, „Azov“, „Ajdar“, „OUN“, „Kijevska Rusija“ i „Tornado“. Najpre su početkom jula blokirali sud, nametnuli reviziju odluke o pritvoru za jednog od komandira „Ajdara“ Valentina Liholita, osnovali „Štab za oslobađanje patriota“, zahtevajući od vlasti da oslobodi „nezakonito uhapšene učesnike vojnih dejstava“. Pravni stručnjaci smatraju da ukrajinsko pravosuđe nije u stanju da pravično prosuđuje postupke učesnika rata zbog rupa u zakonima i nepostojanja nezavisnih sudova.\nRupe u zakonu\nOsnovni uzrok brojnih optužnica protiv ratnika dobrovoljačkih bataljona jeste nepostojanje statusa vojnika, smatra poslanik ukrajinskog Parlamenta Igor Lucenko. „Praktično sve učesnike prve faze rata, koji su u sklopu poluorganizovanih dobrovoljačkih odreda sa sopstvenim ili trofejnim oružjem pokušavali da ratuju na istoku zemlje, mogu biti optuženi za ubistvo i oduzimanje slobode ljudima, za pljačku. Zato što u mirnodopskim uslovima, svako neautorizovano suprotstavljanje teroristima pravno gledano jeste kažnjivo“, napisao je Lucenko na svom profilu u Fejsbuku.\nDobrovoljci su tako faktički upali u pravnu klopku, rekao je za DW zamenik upravnika Centra za pravno-političke reforme, Roman Kujbida. „Normama Krivičnog zakonika delovanje dobrovoljačkih bataljona nije regulisano. Bilo bi zanimljivo da se prouči pravna situacija, a mogla bi se u slučajevima koji nisu povezani sa terorisanjem mesnog stanovništva primeniti i amnestija ili oslobađanje od krivičnog gonjenja“, smatra on.\nValentin Liholit (u sredini) posle osloba+anja iz pritvora\nVlast ne daje odgovore na pitanja koliko je dobrovoljaca uhapšeno, kod koliko njih je izvršen pretres im koliko je sudskih presuda doneto. Zamenica predsednika Parlamenta i predsednica Komiteta za oslobođenje političkih zatvorenika. Tatjana Bliznjuk kaže da u Državnom tužilaštvu i ostalim državnim i parlamentarnim organima postoje ili „nerealno male brojke“ ili se na upit odgovara da nema podataka o broju dobrovoljaca. „Po našim podacima, samo u Mariupolju ima 300 dobrovoljaca. Koliko ih je u celoj zemlji, od Luganjska do Ljvova, to niko ne zna“.\nHeroji i prestupnici\nZnači li to da su dobrovoljci tek žrtve pravosudne zamke kroz koju su dospeli iza rešetaka? Aleksandra Matvijčuk. Predsednica Centra građanskih sloboda, smatra da je situacija malo komplikovanija. Ona kaže da se svaki pojedinačni slučaj kršenja ljudskih prava u Donbasu mora podrobno razmotriti i ispitati. „Ljudi koji opravdavaju ubistva, silovanja i mučenja lokalnog stanovništva, svakako su zaboravili zašto smo se mi borili na Majdanu i za šta se borimo u tom ratu“. Potpuno je saglasna sa izveštajem Ujedinjenih nacija o kršenju ljudskih prava u Donbasu, ali ima primedbe na predstavljene pokazatelje broja i karaktera tih kršenja u raznim delovima regije.\n„Na okupiranim teritorijama postoji organizovan sistem kidnapovanja i mučenja građana. A na oslobođenoj teritoriji ukrajinski državni aparat se trudi da reaguje na te pojave mada deluje neefikasno“, smatra Matvijčukova. Navodi primere nemarnog isleđivanja misterioznih ubistava i građana i vojnika koji su se bunili protiv nezakonitih postupaka komandanata. No, da li suprotstavljanje dobrovoljaca problematičnim presudama uz pritisak gomile na sud ugrožava same principe pravosuđa?\nProtesti u Kijevu zbog hapšenja Valentina Liholita\nAleksandra Matvijčuk pozdravlja samoorganizovanost ljudi koji žele da kontrolišu sprovođenje zakona, ali smatra da se sud može rukovoditi samo zakonom. „Pritisak na sud kroz primanje ukaza koje šalje vlast, ili pritisak zbog potreba “ulice” jednako su nedopustivi“. Ona navodi primer grčkog filozofa Sokrata kojeg su osudili da popije otrov voljom većine koja je smatrala da postupa i pravedno I zakonito.\nAleksandra Matvijčuk priznaje da u Ukrajini još ne postoje nezavisne sudske institucije i da prema anketama povernje u pravosuđe ima oko pet odsto stanovnika. Za razliku od nje Tatjana Bliznjuk je uverena da bez pritiska javnosti na sudove neće biti ni suđenja ni pravednih presuda. Navodi da je u svojoj praksi kao advokata ustanovila da sud obično podržava zahtev tužilaštva i kada je očigledno da su argumenti odbrane jači. „Ja sam za saradnju branioca i tužilaštva, ali ako se zakon i procesna procedura ne poštuju ljudima ostaje samo da se pobune kako bi obezbedili pravičnost“, smatra ona.\nViše straha - više vojnih akcija\nNačin izveštavanja o akcijama NATO na istoku Evrope bi mogao da utiče na javno mnjenje, smatraju autori studije sprovedene na Univerzitetu u Bambergu - jedan od njih je Fabijan Gebauer. (06.07.2016)\nPoznati borac protiv korupcije Hose Ugaz, u Kijevu se sreo sa Petrom Porošenka, ukrajinskim predsednikom. Porošenko mu je obećao da će se situacija poboljšati i hvali svoju reformu pravosuđa. (09.06.2016)\nNovinari na odstrel uz podršku Kijeva\nJedna ukrajinska internet stranica je ponovo novinarima nacrtala metu na čelu. Ministarstvo unutrašnjih poslova to prikriva. Prema tome Ukrajina sve više liči na Rusiju, piše u svom komentaru Bernd Johan. (28.05.2016)\nKijev pred teškim izborom\nUslovi Sporazuma Minsk II i dalje nisu ispunjeni. Pod pritiskom je sada pre svega Ukrajina. U prvom planu diplomatskih nastojanja, jeste održavanje lokalnih izbora u separatističkim oblastima. (11.05.2016)\nAutor Aleksandar Savicki, Kijev\nPovezani sadržaji Ukrajina, Politika\nKljučne reči Ukrajina, dobrovoljci, korupcija, Donbas, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1JKuv\nKraj nemačke bajke za ukrajinskog oligarha 18.09.2018\nU Ukrajini je za Oleksandrom Oniščenkom raspisana poternica. Taj oligarh je, činilo se, uspeo da utočište pronađe u Nemačkoj. Zauzvrat je obećao velike investicije. Ali taj plan je – propao.\nKoliko bi Rusiju koštao Madurov pad? 28.01.2019\nSocijalističke vlasti Venecuele bi mogle da padnu svakog trenutka. To će se veoma odraziti i na ruske interese, i to ne samo politički. Rusija je u Venecueli imala milijardske poslove, a strahuje i od pada cene nafte.\nĐukanović: Kad rušite institucije, rušite i državu\nZvanični Beograd još uvek ćuti\nPrilika za katarzu?


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Proces renderinga u racunarskoj grafici\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Diplomski radovi > Proces renderinga u racunarskoj grafici\nPuna verzija: Proces renderinga u racunarskoj grafici\n26-01-2010, 01:32 AM\nRačunarska grafika (en. Computer graphics, CG) je polje vizuelnog računarstva gdje se pomoću računara stvara slika. Ta slika može biti iz stvarnog svijeta koja se pomoću računara štima i mijenja. Takođe, računarska grafika je mnogo zastupljena u filmskoj industriji za stvaranja raznih efekata, animacija i ostalih manipulacija nad pokretnim slikama (film). Prvi glavni iskorak u računarskoj grafici je napravio Ivan Sutherland 1962. godine koji je bio zaslužan za izum Sketchpad-a.\nRačunarska grafika se može podijeliti u nekoliko polja: real time 3D izvođenje (render) slike (koristi se u računarskim igrama), kompjuterska animacija, hvatanje (capture) i stvaranja video, stvaranje specijalnih efekata, potpuno ili delimično kompjuterski stvorenih filmova, obrada slike i modeliranje (koristi se u medicinske svrhe, kao i u arhitekturi).\nObično se "2001: A Space Odyssey" pominje kao prvi film koju je koristio kompjutersku grafiku, iako je pokušao da prikaže računar kao moćan alat za kreiranje specijalnih efekata to nije uspeo, jer je ipak većina specijalnih efekata u tom filmu napravljena običnim optičkim efektima. Verovatno prvi film koji je koristio kompjutersku grafiku je bio "Futureuorld" (1976) u kojem se mogla videti ljudska ruka i lice stvorena pomoću računara od strane Eda Catmulla i Fred Parkea na Juta Univerzitetu.\nNajznačajniji pomak u računarskoj grafici je bilo predstavljanje katodne cijevi (na kojoj se danas temelji većina monitora). Imamo dva pristupa u 2D grafici: vektorska i rasterska grafika. Vektorska grafika sadrži tačne geometrijske podatke, topologiju, koordinatne pozicije tačaka, veze između tačaka (za formiranje linija i putanja), boju i tako dalje.\nVektorska grafika koristi jednostavne oblike kao što su krugovi i pravougaonik i ostali. Vektorska grafika se ne može pregledati pomoću nekog vanjskog programa (kao što je web browser naprimer), vektorsku grafiku prepoznaje program pomoću kojeg je ta grafika nastala iako je čest slučaj da različiti programi za vektorsku grafiku bez poteškoća mogu čitati druge formate (Freehand može pročitati .cdr (Corel Draw) datoteku).\nZato se vektorska grafika pretvara u rastersku (.jpg, .bmp itd.). Rasterska grafika je stalna dvo dimenzijonalna mreža piksela. Svaki piksel ima svoju vrijednost, kao što je svetlina, boja, providnost ili spoj sličnih vrijednosti. Rasterska ima konačnu rezoluciju i ako se ona poveća najčešće gubi kvalitet, to nije slučaj sa vektorskom (jer ima tačne podatke o geometriji i tako dalje). Također imamo formate koji uključuju i rastersku i vektorsku grafiku (.pdf, .swf).\nPredstavljanjem veoma jakih računara (tzv. radna stanica, kao što je LISP mašina ili Silicion Graphics radna stanica) došla je i 3D računarska grafika, temeljena na vektorskoj grafici. Princip je skoro isti, umesto pohranjivanja podataka o tačkama, linijama i krivim u Dvo-dimenzionalnom prostoru, računar ih sprema u Tro-dimenzionalnom prostoru.\nTro-dimenzionalni poligoni su suština 3D računarske grafike. 3D računarska grafika se temelji na pohranjivanju tačaka, linija koje spajaju tačke, i strana između linija što reda 3D poligone. To su bili počeci, danas osim pohranjivanja 3D poligona u memoriju, grafički softver može izvršavati i mnogo komplikovanije stvari kao što su senčenje, teksturiranje i rasterizacija koji daju osjećaj stvarnosti nekom računarski napravljenom objektu.\nRačunarska grafika je stvaranje, obrada, dorada, modelacija i vizuelizacija sintetičkih slika, kao i animacija, u dvije, ili tri dimenzije, statičnih i dinamičnih, uz pomoć računara i računarskih programa, koji su dizajnirani i programirani za tu namenu. Računarska grafika danas ima široku primenu u nauci, industriji, arhitekturi i dizajnu.\nU računarsku grafiku, takođe spada i grafički korisnički intefejs (engl. Graphic User Interface - GUI), odnosno, interfejs modernih operativnih sistema i softvera, multimedijalni sistemi koje srećemo na Internetu, grafički multimedijalni programi, uz pomoć kojih se prikazuje sadržaj na optičkim diskovima, tipa CD-ROM i DVD, itd.\nRačunarska grafika je izraz koji se odnosi na produkciju slika preko računara za korišćenje u bilo kom mediju. Statične slike koje se koriste u grafičkom dizajnu se danas skoro u potpunosti stvaraju ili modifikuju uz pomoć računara, kao i statične slike za stripove, ali i slike u pokretu koje srećemo u animacijama.\nRealistične slike koje srećemo u današnjim video igrama i simulacijama virtuelne realnosti, ne bi bile moguće bez upotrebe savremenih kapaciteta računarske grafike. Računarska grafika je takođe od velike važnosti u naučnim vizuelnim simulacijama, disciplini u kojoj se koriste slike i boje za modeliranje kompleksnih fenomena kao što su kretanja vazduha i kretanja u električnim poljima. Takođe se koristi u inženjeringu i dizajnu potpomognutom računarima, gdje se dizajnirani objekti crtaju modeliraju, prave simulacije i rade analize uz pomoć specijalizovanih programa ili informacionih sistema.\n3.5\tRenderovanje animacije\nIako je posmatranje izvođenja animacije u prozoru scene sjajno, verovatno je pomalo neravno (posebno ako imate sporiju mašinu). Može da se renderuje čistiji prikaz animacije na dva načina :\npuštanjem animacije metodom Playblast i finalnim renderovanjem (batch renderovanjem). Iako finalno renderovanje daje kvalitetnije rezultate, potrebno je mnogo više vremena da bi se dobili ti rezultati.\nS druge strane, puštanje animacije metodom Playblast daje grublji (ravno zasenčeni) izgled, ali je potrebno isto vreme koliko bi inače brzoj grafičkoj kartici trebalo da izbaci slike.\nZato kada je potrebno na brzinu proveriti rezultate animacije koristiti metod Playblast. Puštanje animacije pomoću metoda Playblast izvodi se u jednom koraku: izabere se Window Playblast i prati se kako Maya kreira animaciju, koristeći obični zasenčeni mod.\nKada se animacija kompletira, može se videti u njenom sopstvenom filmskom prozoru, poput onog na slici BC25.\nProces renderovanja daje finalni proizvod koji je malo složeniji i za čije generisanje treba više vremena. U suštini, finalno (batch) renderovanje kreira visoko kvalitetni "snimak" svakog kadra u okviru animacije, koristeći sva postavljena svetla, materijale, i informacije o animaciji koje scena može da obezbedi. Rezultati finalnog renderovanja mogu da budu sjajni, ali je reč o prilično sporom procesu, jer kompjuter mora da izvede veliki broj izračunavanja za svaki piksel na svakoj slici.\nZato se za naredne korake odluči tek kada zadovolji izgled animacije.\nIzabere se WindowRendering EditorsRender Globals ili Render Globals na statusnoj liniji kako bi se otvorio prozor sa opcijama Render Globals. U sekciji Image File Output unese se naziv (kao što je rocketRender) u okviru tekstualnog polja File Name Prefix File. Postavite se Frame/Animation Extension na name.#.ext, postavi se završni kadar otprilike na 700, postavi se Frame Padding na 4 (ovim se dodaju nule pre broja kadra, tako da će se kadrovi numerisati kao render.0001, render.0002, i tako dalje, umesto render.1, render.2, i tako dalje), i postavite aktivnu kameru (active Camera) na followCamera (u suprotnom Maya koristi podrazumevanu kameru perspektive, i samo će se uzalud potrošiti vreme čekajući da se renderovanje završi).\nZavrti se strelica Resolution, i postavite Render Resolution na 320x240.\nZavrti se strelica Anti-aliasing Quality, i postavi se u polje Presets na Intermediate Quality (ovim se vreme renderovanja značajno se skraću, mada na račun kvaliteta).\nNakon što promenite postavke, zatvori se prozor Render Globals, i otvorite meni Rendering (gornji levi pop-up meni). Izabere se RenderBatch Render.\nMaya će renderovati svih 700 kadrova animacije (što može da potraje). Može da se prati progres svakog kadra u liniji povratne sprege (u donjem desnom uglu ekrana) ili, da bi se video koji se kadar trenutno renderuje, izabere se RenderShow Batch Render. Da bi se otkazalo renderovanje u bilo kom trenutku, izabere se RenderCancel Batch Render.\nKada se renderovanje završi, rezultati mogu da vidite pomoću alatke FCheck. Na Irixu, unese se fcheck u shell prozor; na Windowsu, izabere se Run (iz Start menija), i unesite fcheck u tekstualnom polju ili selektuje se fcheck iz Mayinog direktorijuma pretraživanjem u direktorijumu Programs u Start meniju. Otvoriće se prozor koji omogućava prolazak do direktorijuma sa slikama (trebalo bi da pronađe taj direktorijum automatski).\nIzabere se prvi kadar animacije. FCheck ciklično prolazi kroz sve kadrove u memoriji i nakon toga pušta animaciju sa punom brzinom.


TRAGEDIJA SRPSKOG GENIJA: Kako su Džon Rokfeler i Džej Pi Morgan izdali Nikolu Teslu | DNEVNE\nTRAGEDIJA SRPSKOG GENIJA: Kako su Džon Rokfeler i Džej Pi Morgan izdali Nikolu Teslu\nPostoji dobar razlog da se veruje da američka vojska i danas nastavlja da iskoristi Tesline izume i teorije, ali na načine koji direktno ruše Teslinu filozofiju, osobe koja je, možda, bila najnadareniji i najprosvetljeniji pronalazač koje je čovečanstvo ikada imalo. Jedan od najboljih primera takve zloupotrebe je HAARP proogram na Aljasci. Umesto da on sledi Teslin cilj da čovečanstvu obezbedi slobodnu električnu energiju iz jonosfere, HAARP je postao sredstvo za unapređenje cilja koji su američke oružane snage opisale kao “dominaciju punog spektra.” Među sistemima elektromagnetnog rata koji su razvijeni uz pomoć HAARP tehnologije, vrlo verovatno su i uređaji za kontrolu vremena i ciljanog stvaranja zemljotresa.\n(Veterans today – priredio M. Đorđević)