ECR235E | Bageri guseničari | Priključci | Volvo Construction Equipment\nSvi priključci Brz spojnice Kašike Tilt rotatori\nOdgovara samo nosačima priključaka S6, S60 ili S70. Ona je dobar izbor za radove koji zahtevaju visoke performanse i jednostavnu zamenu priključaka. Karakteristike uključuju potpuno izliveno čelično kućište, tehnologiju zaključavanja prednjim klinom i pozitivnu (zelenu)/negativnu (crvenu) oznaku zaključavanja.\nOva spojnica za brzo priključivanje odgovara samo nosaču priključka S6. Ona je dobar izbor za radove koji zahtevaju visoke performanse i jednostavnu zamenu priključaka.\nKorpe opšte namene su predviđene za korišćenje u različitim uslovima za sve poslove iskopavanja. Rukuje materijalima kao što su zemlja, glina, pesak i jalovina, kao i tvrđim zemljištima sa šljunkom i kamenčićima. Da bi zadovoljile sve uslove rada ili primene, Volvo korpe imaju dizajn profila i poluprečnika koji je optimizovan za Volvo mašine u kapacitetu, faktoru punjenja i snazi kopanja za najveću produktivnost i rentabilnost.\nOjačana korpa za teške radne uslove je predviđena za kopanje i iskop abrazivnih materijala. Ova korpa takođe može da se koristi za kopanje rovova ili pomeranje materijala kada je potreban visok kapacitet punjenja. Karakteristike uključuju proširenu bočnu i donju zaštitu od habanja, Volvo sistem zuba otporan na habanje za teške radne uslove koji je montiran kao standardna oprema (AMRE/ARXE) i ojačanu gornju strukturu korpe.\nKorpa za izuzetno teške radne uslove je predviđena za korišćenje u najtežim vrstama primene i najzahtevnijim okruženjima. Karakteristike uključuju proširenu bočnu i donju zaštitu od habanja, donje ugaone ivice i segmente, kao i Volvo sistem zuba otporan na habanje za teške radne uslove koji je montiran kao standardna oprema (ARXE).\n"Korpa za ravnanje je optimizovana da bi mogla da se koristi sa tiltrotatorom i njena konstrukcija omogućava tačno i precizno oblikovanje terena, završne radove i uređivanje nagiba. Nagnuti uglovi omogućavaju korišćenje korpe u samoj blizini objekata. Karakteristike uključuju nagnute uglove, ivicu za iskop koja može da se proširi i bočnu i donju zaštitu od habanja.“


Pregled predavanja Feminističke škole: 24. oktobar 2015. – Sarajevski Otvoreni Centar\nPregled predavanja Feminističke škole: 24. oktobar 2015.\nU subotu, 24.10.2015. godine održana su predavanja u okviru Modula 3 (Kultura i ideologija) i Modula 4 (Feministička etička i politička teorija) koje su vodili Nebojša Jovanović, doktor rodnih studija, i Amila Ždralović, magistrica socioloških nauka i viša asistentica na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, kao i zagovaračko-aktivistički seminar koji je vodila Tijana Cvjetićanin.\nDrugi sastanak u okviru zagovaračko-aktivističkog seminara bio je posvećen planiranju akcije za poboljšanje stanja i financiranja sigurnih kuća za žene žrtve nasilja u obitelji u Bosni i Hercegovini, a koja će se realizirati tokom decembra ove godine.\nAmila Ždralović je predavanje Feminističke kritike Habermasove etike počela osvrtom na razloge i mjeru neprihvatljivosti individualističkih/liberalnih i komunitarnih teorija, u postojećim oblicima, za feminističku teoriju. Takođe se osvrnula na različite pristupe/pozitivistička razmatranja pravde i pravednosti. Prateći liberalne tradicije, učesnice_i su analizirale_i postulate individualnosti, jednakosti i slobode, u kontekstu načina kako se tumače unutar pojedinih neoliberalnih teorija. Tako su date paralele liberalizma i komunitarizma, pri čemu liberalizam daje svima iste inicijalne pozicije/šanse, te propagira tretiranje svih pojedinaca na isti način, odnosno tezu da nikoga ne treba tretirati na poseban način, dok komunitarizam uzima u obzir da ne možemo svi biti jednaki ukoliko nas oblikuju različite društvene okolnosti.\nReferirajući se na Nancy Fraser i njena tri momenta opravdane feminističke kritike, predavačica je ukazala da svekolike feminističke kritike, bile one opravdane ili ne, trebamo uzimati sa rezervom, odnosno kako nam odgovara u konkretnom trenutku. Predavačica je naglasila da pri kritici liberalizma kod feminističkih teoretičarki, postoji previše oduševljenja komunitarizmom, koji ne raspravlja o feminističkom pokretu izvan okvira kolektivih prava. U tom kontekstu, ukazano je na glavne postulate kritike liberalizma. Prije svega, ova kritika pokušava odgovoriti na pitanje što je prvotno i važnije – pojedinac (kako insistira liberalizam) ili zajednica (kako insistira komunitarizam). Osnovna kritika komunitarističkog poimanja zajednice je što, u procesu definiranja zajedničkih dobara, pri čemu ih članovi zajednice prihvataju kao vrijednosti, nije utvrđeno ko određuje što su to zajedničke vrijednosti grupe. Dalje, kritike liberalizma idu ka tome da se umanji značaj univerzalnih teorija na kojima insistira liberalizam, a koje odbacuje komunitarizam. U tom smislu, feminističke kritike nastoje kontekstualizirati univerzalne vrijednosti konkretnim uvjetima života, gdje se određena prava pojedinaca trebaju kretati od pukog poštivanja ka stvarnoj brizi u socijalnom sistemu. Feministička kritika postavlja i pitanje koliko smo sposobne_i realizirati tu ideju na globalnom nivou.\nU drugom dijelu predavanja predstavljena je Habermasova teorija komunikativnog djelovanja i model deliberativne demokracije koji se, smatra predavačica, postavljaju kao jedina moguća alternativa, a na što upućuje i revidiranje istih u radovima Sheyle Benhabib. Tako su predstavljene četiri ključne aktivnosti koje Habermas identificira u modelu deliberativne demokracije: strateško (ciljno-racionalno) djelovanje koje ima epistemološki cilj, normativno motivirano koje se dešava skoro pa po navici, zatim dramaturško kojem je cilj način predstavljanja drugima, te komunikološko pri kojem se jezik koristi za sporazumijevanje i logičku argumentaciju, čime se stvaraju pretpostavke za razumijevanje pozicije drugog/drugih, te se stiče i valjan razlog za prihvatanje/odbijanje istih. U ovoj komunikaciji, ističe Habermas, dogovor, za razliku od istinskog sporazuma, je moguće postići, jer u stvarnosti nikada ne postoji idealna komunikacija.\nS. Benhabib, u svojoj reviziji Habermasove etike, smatra da se, iako postoje različiti vidovi komunikacije, pa time i demokracije, moramo moći dogovoriti oko nekih temeljnih principa, te da idealna komunikacijska situacija na nivou države ne postoji, već da se najbolje realizira u određenim lokalnim zajednicama koje mogu preuzimati modele iz drugih zajednica.\nNa kraju predavanja fokus je stavljen na sporna pitanja Habermasove teorije komunikativnog djelovanja (distinkcija između privatne i javne sfere, problem homogenizacije javne sfere, etika diskursa vs. etika konteksta).\nNebojša Jovanović je predavanje Magistralni marksistički meandri počeo pregledom odnosa Marksa i tzv. marksističke vulgate, odnosno kasnijih interpretacija marksističkih teorija i konceptualizacija ideologije, čija je glavna uloga suprotstavljanje buržoaskoj misli. Analizirano je djelo Stuarta Halla, “The problem of ideology: Marxism without guarantees“, te je zaključeno da se, iz svega što je Marks mislio, izdvaja stanovište da se ekonomska pozicija nužno poima kao klasna pozicija. Na tom tragu, objašnjen je pojam ekonomskog redukcionizma gdje se svi društveni problemi/antagonizmi na kraju svode na ekonomske.\nUčesnice_i su se osvrnule_i na Gramscijev pojam hegemonije u kojem je ključno oruđe nenasilni pristanak onih koji se nalaze u ideološkoj borbi, odnosno ratu pozicija. Takođe je dat osvrt na svojevrsnu shizofreniju Thatcherizma, pri čemu je potvrđeno da su sve tradicionalne vrijednosti po pravilu komunitarne, te su, u tom smislu, analizirani ključni momenti uspjeha politike(a) Margaret Thatcher u kojima je, prvobitno otkrivajući formulu zajednice, stvarno nametnula neoliberalizam koji je isključivo fokusiran na sposobnosti pojedinca bez uplitanja/pomoći države. Predavač je posebno ukazao i da se cilivno društvo danas često javlja kao domena u kojoj se održava i obnavlja, odnosno reproducira hegemonija.\nOno što se nametnulo kao zaključak je da, po pravilu, u svim društvenim koncepcijama ideologije iznova nalazimo rod, kao uvijek problematičan i neadekvatno regulisan.\nU subotu, 7. novembra predavanja počinju u 12h. U okviru Modula 4, Damir Banović će govoriti, u kontekstu politika identiteta, o vezi(ama) roda, identiteta i seksualnosti. U okviru Modula 3, Nebojša Jovanović će govoriti o Foucaultovoj intervenciji.\nPregled predavanja Feminističke škole: 17. oktobar 2015.


Perma white (protiv buđi) 1l\nERMA-WHITE® – pruža lep , dugotrajan završni premaz\nPERMA-WHITE® – je sam sebi podloga.\nBoja visokih performansi, na lateks – akrilnoj bazi koja pruža efikasnu zaštitu od buđi.\nBoja PERMA-WHITE® je idealna za: stanove, podrume, pekare, mlekare, bolnice, hotele, bazene, proizvodne hale,\nmagacine i sve prostorije u kojima je potrebno prati zidove (kao što su objekti u kojima se proizvode prehrambeni proizvodi).


Standardom ISO 9001 specificiraju se zahtevi za sistem menadžmenta kvalitetom onda kada organizacije treba da pokažu svoju sposobnost da konzistentno obezbeđuju proizvode i usluge koji ispunjavaju zahteve korisnika i primenljivih zakona i propisa, kao i kada imaju za cilj da povećaju zadovoljstvo korisnika efektivnom primenom sistema. Standard ISO 9001 se može primeniti na sve organizacije:\nbez obzira na njihovu vrstu\nbez obzira na proizvode / usluge koje obezbeđuju.\nZahtevi standarda ISO 9001 postavljeni su tako da stvore jedinstvenu klimu za organizaciju koja ga se pridržava, poštujući pri tom organizacionu strukturu, resurse kojima raspolaže i tržište na kojem posluje. Shodno tome, svaka organizacija kreira sebi svojstven sistem menadžmenta kvalitetom a ne, uprkos opštem mišljenju, nameće uniformnost u strukturi ili dokumentaciji sistema menadžmenta.\nSistem menadžmenta kvalitetom je način na koji organizacija upravlja kvalitetom. Cilj je upravljanje kvalitetom primenom procesnog pristupa, kroz menadžment svim procesima i aktivnostima, kako bi se ispunjavanjem zahteva korisnika povećalo zadovoljstvo korisnika. Procesni pristup podrazumeva definisanje i menadžment procesima kao i njihovo međusobno delovanje da bi se ostvarili predviđeni rezultati u skladu sa politikom i strateškim usmerenjem organizacije.\nPri tome se pod pojmom kvaliteta ne podrazumeva samo kvalitet proizvoda ili usluge koja se pruža korisnicima već i promovisanje kulture koja rezultuje kvalitet poslovanja i kvalitet same organizacije (odnos sa zaposlenima, radna kultura, odnos prema materijalnim resursima itd.). Upravljanje kvalitetom u svim procesima, kroz stvaranje jednog sistema menadžmenta kvalitetom po zahtevima standarda ISO 9001 omogućava zadovoljenje potreba i očekivanja korisnika i drugih relevantnih zainteresovanih strana.\nMnoge organizacije odlučuju da implementiraju i sertifikuju sistem menadžmenta kvalitetom prema zahtevima standarda ISO 9001, jer na ovaj način pokazuju svojim korisnicima/kupcima sposobnost da konzistentno obezbeđuju proizvode i usluge koji ispunjavaju njihove zahteve i primenjive zahteve zakona i propisa.\nZbog toga, od mnogih organizacija, sami njihovi isporučioci zahtevaju sertifikovan sistem menadžmenta kvalitetom\nOrganizacije koje su implementirale sistem menadžmenta kvalitetom prema zahtevima standarda ISO 9001 su utvrdile da efikasan sistem menadžmenta kvalitetom obavezno vodi do smanjenja troškova i veće operativne margine.\nDva glavna razloga za implementaciju sistema menadžmenta kvalitetom prema zahtevima standarda ISO 9001 su:\nPoboljšana efikasnost rada: niži proizvodni troškovi zbog manje neusaglašenih proizvoda (manji škart), manja dorada, niža stopa odbacivanja i manji broj grešaka zbog unapređenih poslovnih procesa\nPristup novim tržištima i uvećanje udela na postojećem tržištu.\nOstale koristi odnose se na:\nsticanje i/ili učvršćivanje poslovnog poverenja kod poznatih i kod potencijalnih korisnika;\npostizanje lojalnosti korisnika;\npovećanje zadovoljstva korisnika;\npružanje uverenja da je željeni nivo kvaliteta postignut i da se održava;\npoboljšanje poslovne sposobnosti i produktivnosti;\nveći profit kao rezultat povećanja produktivnosti;\nracionalnije iskorišćenje vremena i raspoloživih resursa;\noptimizacija postojećih procesa sa stanovišta produktivnosti;\nveća konzistentnost i sledljivost proizvoda i usluga;\nznačajno smanjenje gubitaka;\nusaglašenost sa zakonskom regulativom;\nusmerenost na ostvarivanje poslovnih ciljeva i očekivanja klijenata;\ndelegiranje odgovornosti od rukovodstva firme ka neposrednim izvršiocima;\npovećanje svesti zaposlenih o kvalitetu;\nučešće zaposlenih u procesu kontinualnog unapređivanja kvaliteta;\npoboljšanje internih odnosa;\nuvećanje potencijala zaposlenih kroz stalne obuke i učenje;\nusaglašenost sa zahtevima međunarodnog tržišta;\nmeđunarodna verifikacija dobre poslovne prakse.


Štampa doktorskih disertacija i master radova - Print Plot studio\nOblast kojoj pridajemo veliki značaj je izrada master i diplomskih, seminarskih, specijalističkih i drugih radova, kao i doktorskih disertacija. Svesni smo važnosti ovih radova koji predstavljaju krunu dugogodišnjeg rada i školovanja, pa u štampariji Print Plot studio možete pronaći najkvalitetniju štampu kako doktorskih i master, tako i drugih sličnih radova.\nPouzdana štampa i profesionalan pristup\nKada je u pitanju izrada (štampa) master, seminarskih i drugih radova, kao i doktorskih disertacija, veliku važnost ima kvalitet štampe i papira koji se koristi. Štampa se radi na odgovarajućim produkcionim mašinama za lasersku – digitalnu štampu, tako da je brzina izrade velika, cena otiska povoljna, a kvalitet štampe zagarantovan.\nPapir na kome štampamo je prvoklasni Double A 80 gramski papir, koji je u potpunosti beo, gladak i pod rukom deluje kao da je za nijansu deblji od drugih standardnih 80g papira (dosta podseća na 100 gramske kvalitetne mat papire). Samim tim odštampan rad odaje utisak kvaliteta i ekskluzivnosti, na Vaše i naše zadovoljstvo.\nTako odštampan materijal je potrebno uvezati. Kod ovih radova najčešće se koristi tvrdi povez, koji je ujedno i najkompleksniji za izradu.\nOvom postupku takođe pridajemo veliki značaj, naročito jer je u velikoj meri u pitanju i ljudski faktor.\nVeliko iskustvo koje posedujemo u ovim knjigovezačkim poslovima, kao i pažljiv rad i posvećivanje pažnje sitnim detaljima, daje kao rezultat vrhunski proizvod koji ćete sa ponosom prezentovati na odbrani Vašeg rada.\nPristupamo radu vrlo odgovorno i posvećeno, uz primenu sveobuhvatnog iskustva koje posedujemo, a koje objedinjuje sve postupke u izradi doktorata, master i drugih radova. Rezultat je uvek kvalitetan, lep i postojan proizvod.\nTvrdi povez i tehnike štampanja na koricama\nKada je reč o tvrdom povezu, česta tehnika kojom se ispisuju informacije na korici je zlatotisk. To su slova koja se presijavaju, blago utisnuta u samu koricu, a najčešće se koriste zlatne ili srebrne folije u toku izrade, pa se sam tekst na korici presijava u zlatnom ili srebrnom tonu. Ova tehnika ispisivanja na koricama se koristila i u davna vremena, a i danas se smatra neprevaziđenom, jer je oduvek pružala poseban efekat luksuznosti.\nU situacijama kada je na koricama potrebno ispisati (odštampati) neke netekstualne simbole (npr. grb fakulteta), onda koristimo tehniku sito štampe za ispisivanje svega onoga što je potrebno na koricama. Najčešće se ovo primenjuje kod korica za doktorske disertacije, jer je u većini slučajeva (u našoj zemlji) zadata propozicija da se tekst, odnosno informacije na korici, odštampaju tako da izgledaju u potpunosti isto kao i na prvoj strani rada.\nTu se često nalazi i grb fakulteta, a da bi se tačno ispoštovao oblik i veličina fonta koji je korišćen, jedina opcija je primena sito štampe. Razlika u odnosu na zlatotisk je ta što tekst nije utisnut, već je boja nanešena na koricu, a prednost je što imate još veći izbor boja za ispisivanje. I ova štampa na koricama je jako precizna, efektna i zadovoljava najviše estetske kriterijume.\nVeliki je izbor knjigovezačkih materijala za oblaganje korica. Najčešće se koriste tonovi teget, borde ili crne obloge, a po všoj želji moguć je izbor raznih opcija, boja, teksture, imitacija kože i sl. Ukoliko imate potrebu, korice mogu da budu i u ful kolor varijanti, plastificirane.\nPo potrebi, možete se odlučiti i za druge opcije poveza kao što su meki povez i spiralna koričenja. Često se probni primerci koriče u nekoj od ovih tehnika, a krajnja štampa u tvrdom povezu.\nCENA IZRADE MASTER I DOKTORSKIH RADOVA\nCena štampanja doktorata i drigih radova u Print Plot studiju je jako povoljnja u odnosu na maksimalni kvalitet izrade koji nudimo. Cena zavisi od nekoliko faktora, a to je ukupan broj strana koji se štampa, tj. broj crno belih i kolornih otisaka, kao i broj poveza koji se izrađuje.\nTakođe postoje i male razlike kod zlatotiska u tome koja količina informacija se ispisuje, kao i posebna cena kada se primenjuje tehnika sito štampe za ispisivanje na koricama.\nŠtamparija Print Plot studio Vam stoji na raspolaganju za sve vaše upite, a možete nas i posetiti kako bi u kratkom roku napravili probni primerak. Na osnovu toga ćemo definisati odgovarajuću ponudu i po dogovoru, u kratkom roku realizovati vaše zahteve.


Tvoja Stipendija – Svetionik\nU cilju podsticanja kontinuiranog učenja udruženje “Svetionik” dodjeljuje stipendije studentima osnovih akademskih i mater studija kao i učenicima srednjih škola sa teritorije Sandžaka. Projekat funkcioniše tako što udruženje “Svetionik”novčane donacije dobijene od strane ljudi iz našeg regiona, nakon detaljnog filtriranja, prosleđuje prijavljenim kandidatima koji zadovoljavaju kriterijume.\nI- USLOVI ZA DODJELU STIPENDIJA\nPravo na stipendiju, imaju učenici srednjih škola, osnovnih i master studija.\nNa konkurs za dodjelu stipendija mogu se prijaviti učenici od I do IV razreda srednje škole, studenti od I do IV godine osnovnih studija kao studenti na master studijama.\nKandidati iz osjetljivih društvenih grupa:\nKandidati iz osjetljivih društvenih grupa (materijalno ugrožene porodice, djeca bez roditeljskog staranja, jednoroditeljske porodice, lica sa invaliditetom, lica sa hroničnim bolestima) imaju pravo da podnesu zahtjev da se posebno rangiraju.\nBroj stipendija utvrđuje se prema raspoloživim sredstvima u budžetu udruženja za odgovarajuću godinu.\nII- POTREBNA DOKUMENTA\nZa apliciranje na konkurs „Tvoja stipendija“ neophodno je u prvom krugu dostaviti prijavni formular i kopiju lične karte.\nKandidat koji je bio korisnik stipendije i prethodne godine, od dokumenata će podneti samo potvrdu o upisu na tekuću godinu srednje škole, fakulteta ili master studija.\nUkoliko im bude odobrena stipendija moraju dostaviti dokumenta koja će potvrditi navedene podatke o školovanju i porodičnim primanjima.\nOsim napred navedenih dokumenata, podnose i dokumentaciju kojom dokazuju pripadnost osetljivoj društvenoj grupi, i to:\n1.Učenici bez roditeljskog staranja – potvrdu da su na evidenciji Centra za socijalni rad ili umrlice preminulih roditelja.\n2. Kandidati iz jednoroditeljske porodice – izvod iz matične knjige umrlih za preminulog roditelja ili izvod iz matične knjige rođenih ukoliko je roditelj nepoznat;\n3. Liica sa invaliditetom i lica sa hroničnim bolestima –mišljenje Interresorske komisije ili potvrdu udruženja invalida.\nIII- KRITERIJUMI ZA UTVRĐIVANJE REDOSLEDA KANDIDATA\nRedosled kandidata za dodjelu stipendije utvrđuje se na osnovu:\n1) uspjeha ostvarenog u prethodnom školovanju, i to:\n– opšteg uspjeha od V do VIII razreda osnovne škole – za učenike I razreda srednje škole, odnosno opšteg uspjeha iz prethodno završenih razreda srednje škole – za učenike ostalih razreda srednje škole,\n– Na osnovu uspjeha u predhodnim godinama osnovnih studija, tj. na osnovu uspjeha u srednjoj školi za studente I godine osnovnih studija.\nSocijalno-ekonomski status porodice utvrđuje se na osnovu proseka ukupnih mjesečnih prihoda po članu porodice učenika.\nKandidat za dobijanje stipendije podnosi prijavu sa potrebnom konkursnom dokumentacijom.\nKonačna rang-lista kandidata se prosleđuje na mail svim učenicima koji su konkurisali za stipendiju, i izdaje se javno saopštenje na stranicu udruženja. Stipendija se dodjeljuje bez obaveze vraćanja.\nKorisniku stipendije obustavlja se isplata odobrene stipendije u slučaju netačno prikazanih podataka ili usled prekidanja redovnog školovanja.


MINI VIP Challenge: Katarina Srećković (VIDEO) | TopSpeed – Telegraf.rs\n13. Januar 2018. | 11:35\nMINI VIP Challenge: Katarina Srećković (VIDEO)\nPonekad je u životu potrebno imati i sreće, baš kao Katarina Srećković, naša poznata TV prezenterka, koja je u MINI VIP Challenge opravdala svoj nadimak\nNajkraća najava za našu gošću bila bi da je poznato TV lice, tačnije prezenter i promoter. Međutim, još jednostavnije je ako uz nadimak „Srećkovićeva” dodate i PR kluba Crvena zvezda. U svakom slučaju, devojka koja voli sport i ima iskustva sa vožnjom automobila, ali i kartinga na stazi Autokomerc karting centra…\nKatarina Srećković vozi već 15 godina i smatra da je sasvim dobra. Ne voli one predrasude u vezi polova, odnosno žena za upravljačem, jer sasvim ispravno smatra da postoje samo dobri i loši vozači. Naravno, shvatila je da sve što je videla na multiVISION displeju treba da primeni na stazi, mada su joj ipak bila potrebna izvesna dodatna “pojašnjenja”.\nNajpre se zabrinula kako će joj stajati kaciga, ali kada je videla da je sve u redu, rekla je da će razmisliti o tome da je češće nosi. Potom, tu je i onaj famozni šestostepeni automatski menjač, pa još u manuelnom modu, čije su komande iza upravljača. E, za to će biti potreban period privikavanja!\nMeđuitm, naša gošća se ubrzo našla na mestu suvozača i nešto se ućutala… Tvrdi da se fokusirala na vožnju, te da joj se dopalo kako to Andrej okreće MINI Cooper SD po stazi. Čak je predložila i da zamene uloge, pa da ona bude voditelj, ali ovaj predlog Katarine Srećković nismo usvojili, već smo joj savetovali da i sama isproba performanse ovog automobila. Recimo, ako već ne može da dostigne maksimalnih 225 km/h na ovoj stazi, onda ubrzanje do “stotke” za 7,2 sekunde već može.\nI kada se Katarina pravilno smestila za upravljačem, što nije bio neki problem, jedina poteškoća bio je taj “manuelni” mod menjača i negove komande. U početku, naša gošća kao da je stalno nešto tražila, što joj je odvlačilo pažnju od idealnih putanja i činjenice da treba da koristi celu širinu staze. Zbog toga i nije kočila dovoljno intenzivno, tako da je ulazila previše brzo u krivine, pa je i vreme bilo prilično loše, budući da se u jednom momentu našla i van staze.\nA onda, u drugom krugu, kako sama tvrdi, imala je mnogo bolji osećaj. Iako nije menjala stepene prenosa, već vozila isključivo dugom, Katarina Srećković je bila dovoljno hrabra i odvažna da poboljša svoje vreme za čitavih deset sekundi i postigne 1 min 05,814 sek.\nZbog izuzetne borbenosti, tj. neviđene “borbe žene i mašine”, dobila je i bonus krug u kojem je postigla slično vreme, ali i dalje bez upotrebe komandi menjača. MINI VIP Challenge je uopšte nije umorio, već je bila spremna da nastavi vožnju, što smo joj i omogućili… Doduše, u kartingu!\nPogedajte nastup Katarine Srećković u emisiji TopSpeed Challenge, samo na Televiziji N1, u subotu, 13. januara u 17,15 časova.\nTagovi: autokomerc, cooper sd, katarina srećković, mini, vip challenge


Ovaj uređaj nikako ne smete da utaknete u produžni kabl - a zimi to redovno radite - Telegraf.rs\n15/12/17 | 09:31 ≫ 14/12/17 | 17:32\nOvaj uređaj nikako ne smete da utaknete u produžni kabl - a zimi to redovno radite\nVećina domova kada dođu hladni dani greje se uz pomoć kvarcnih grejalica i sličnih uređaja\nOvi kućni aparati mogu da vas UBIJU ako ih ne koristite pravilno\n1. nikada ne ostavljajte grejalicu uključenu bez nadzora;\n2. nemojte da spavate dok vam grejalica radi;\n3. držite grejalicu oko udalčjenu od nameštaja, ćebadi, odeće i zavesa najmanje jedan metar.\nOvi ljudi u Srbiji su umrli na najčudniji način: Neke je ubila struja, a neke žestoki seks!\nU ovoj zemlji je 24 godine sve bilo besplatno - struja, gas i voda! Sada je tome zvanično došao kraj\nKako sprečiti da vam se zamrznu stakla na automobilu\nVozaču kamiona koji je danas usmrtio devojčicu na Novom Beogradu određeno zadržavanje\n15. decembar 2017 | 17:49\nLjudi kupe produženi kabal, najčešće kod Kineza, koji nije ni za mikser, a uključe grejno telo, i eto problema! Prilikom kupovine treba obratiti pažnju na kvadraturu provodila, a ne na spolni prečnik kabla.\n15. decembar 2017 | 15:50\nPrvo, ne kaže se "voltaža" već "napon". Drugo, napon je standardizovan i, u principu, svuda isti. To nije problem kod produžnih kablova. Ono što jeste problem je maksimalna jačina struje (meri se u amperima) ili snaga (meri se u vatima) - nisu svi produžni kablovi napravljeni za maksimalnu jačinu struje ili snagu koja je obično potrebna grejalicama. Dalje, problem je I kvalitet kontakata. Loš kontakt će se pregrevati i tako mogu uzrokovati požar. Svaki spoj utikača i utičnice je kontakt sa potencijalnim problemom. Na kraju, produžni kablovi su često i razvodne kutije (kao na slici). Time omogućavaju da se priključi više potrošača sa većom ukupnom snagom nego što to može da izdrži sam produžni ili kućne instalacije. Osigurač služi da proradi u ovom slučaju ali svašta sam video kod nas. Morate obratiti pažnju da svi uključeni potrošači na jednom osiguraču zajedno ne pređu jačinu struje za koji je namenjen osigurač i instalacije (provodnici) do potrošača. Ako ne znate koliko ampera neki potrošač vuče, podelite njegovu snagu (u vatima) sa 220V. Ako je snaga izražena u kilovatima ne zaboravite da je pomnožite sa 1000 da bi dobili snagu u vatima. Recimo 2.2 kW = 2200 W. Zatim 2200 W / 220 V = 10 A.\nBroj slučajeva kovida u svetu premašio 350 miliona: Porast i obolelih i preminulih\nBelivukovom saradniku ponavlja se suđenje: Gostu kluba Tilt nanete povrede od kojih je preminuo\nSudoku za sredu 26.01.2022.\nUžasan prizor na stovarištu u Plavim horizontima: Pronađena obešena osoba rano jutros\nNa jedno pravilo u vezi sa testiranjem na koronu lekari se podsećaju ovih dana: Tiče se brzog testa i 5 dana


Preminula književnica Grozdana Olujić | RIC\nKnjiževnica, romansijer, bajkopisac, esejista i prevodilac Grozdana Olujić preminula je u 85. godini života juče u Beogradu, saopštilo je Udruženje za kulturu, umetnost i međunarodnu saradnju „Adligat“.\nGrozdana Olujić rođena je 30. avgusta 1934. u Erdeviku, završila je gimanziju u Bečeju, a diplomirala je i magistrirala engleski jezik i književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu.\nPrvi roman, „Izlet u nebo“, objavila je 1958. Usledili su romani „Glasam za ljubav“ iz 1963, „Ne budi zaspale pse“ (1964), „Divlje seme“ (1967), „Glasovi u vetru“ i „Preživeti do sutra“ iz 2017. Godine. Objavila je zbirke bajki „Sedefna ruža i druge bajke“, „Nebeska reka i druge bajke“, „Kamen koji je leteo“, „Snežni cvet“, „Jastuk koji je pamtio snove“ i roman bajku „Zvezdane lutalice“.\nGrozdana Olujić je decenijama zastupljena u domaćoj lektiri za osnovce, ali i u lektiri za studente komparativne književnosti na nekoliko američkih univerziteta. Zbog visokih umetničkih dometa proglašena je počasnim građaninom Osla i nosilac je danskog Viteškog ordena Daneborg.\nSve njene kratke priče iz zbirke „Afrička ljubičica“ uvrštene su u antologije širom sveta (u Nemačkoj, Izraelu, Rusiji, Indiji, Engleskoj, SAD, Engleskoj…), a njena priča „Igra“ nagrađena je na konkursu za najbolju svetsku kratku priču u Nemačkoj.\nPored svih najvažnijih domaćih nagrada – tri nagrade Zmajevih dečijih igara, priznanja „Politikinog zabavnika“, „Mlado pokolenje“, „Zlatni leptir“, „Stara maslina“, NIN-ova nagrada, nagrada „Bora Stanković“ za celokupno delo, Grozdana Olujić dobila je i nagradu Svetske akademije za umetnost i kulturu (World Academy for Art and Culture, USA).\nNjene knjige prevedene su na 36 jezika. Predajući joj Povelju za životno delo Udruženja književnika Srbije 2004. godine, tadašnji predsednik Slobodan Rakitić je istakao da je književno delo Grozdane Olujić od izuzetnog značaja za srpsku kulturu i „baština srpskog naciona“. Bila je članica Udruženja književnika Srbije i Udruženja za kulturu, umetnosti i međunarodnu saradnju „Adligat“ kojem je poklonila svoju biblioteku. Ova dva udruženja pokrenula su, kako stoji u saopštenju udruženja, inicijativu da slavna književnica bude sahranjena u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.\nTags: Grozdana Olujić, književnica, smrt\nPrethodna vest Beovizija 2019: Nevena krunisana, Tel Aviv čeka kraljicu!\nSledeća vest Protesti u Srbiji: „Pet minuta“ na RTS-u, hapšenja, čekanje predsednika


napadnut | Tuzlanski.ba\nSergeju Trifunoviću povrijeđena glava, demonstranti ga napali na protestu\nNa jednom od video-snimaka objavljenom na društvenim mrežama vidi se kako Trifunović bježi i dobija udarac foto-aparatom u glavu Grupa mladića koji su večeras došli na proteste ispred Skupštine Srbije napala je lidera Pokreta slobodnih…\nMessi napadnut na Ibizi: Osiguranje brzo reagovalo (VIDEO)\nJedan od najboljih fudbalera svijeta, Lionel Messi nalazi na odmoru na otoku Ibiza. Ipak, proteklog vikenda doživio je jedan incident. Naime, argentinskog napadača je napao nepoznati muškarac, verbalno, a onda i fizički, međutim Messijevo osiguranje…\nAktivista Mreže NVO i novinar Husein Oručević jutros je napadnut u 9:30 sati na parkingu iza Gradske vijećnice u Mostaru. Oručevića su, kako nam je rekao, dvije nepoznate osobe koje su se nalazile u “Golfu”…


Senzacija! Šampioni ispali, Lebron i Lejkersi neće na Jokića: Nevjerovatni Buker im ubacio 47 poena za kraj! (VIDEO) | Košarka\nSenzacija! Šampioni ispali, Lebron i Lejkersi neće na Jokića: Nevjerovatni Buker im ubacio 47 poena za kraj! (VIDEO) | MONDOBA\nSenzacija! Šampioni ispali, Lebron i Lejkersi neće na Jokića: Nevjerovatni Buker im ubacio 47 poena za kraj! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nebojša Marković 04.06.2021. / 09:27\nTo su Finiks Sansi, koji su u šestom meču uspeli da upišu četvrtu pobjedu i tako kažu zbogom šampionima - Los Anđeles Lejkersi i Lebron Džejms su završili sezonu!\nUspjeli su Lejkersi da od 0:1 stignu do 2:1 u pobjedama, ali poslije toga više nisu imali snage. Lebron Džejms i ostatak tima jednostavno nisu mogli da se nose sa nevjerovatnim Devinom Bukerom - 4:2 za Finiks!\nBuker je meč završio sa 47 poena i 11 skokova, šutirajući nevjerovatnih 8/10 za tri poena! Tako je na brutalan način odveo Finiks u polufinale Zapada na megdan Jokićevom Denveru, porazivši oslabljenog šampiona.\nU prvih 12 minuta Sansi su stigli do 36:14 uz nevjerovatnih šest trojki Devina Bukera samo u toj dionici. Uspjeli su Lejkersi do kraja meča tek da prepolove tu prednost u pojedinim trenucima, ali nijednog trenutka nisu uveli meč u neizvjesnost.


Tadić predavao mladim liderima : Nadlanu.com\nTadić predavao mladim liderima\nObjavljeno 4. sep 2013. / 20:39:03\nTema predavanja je bila "Više od susedstva-Evropska perspektiva Balkana", saopštila je DS.\nOn je, pred 300 mladih lidera iz EU, Istočne Evrope i Kavkaza, govorio o političkoj situaciji na Balkanu i jugoistočnoj Evropi, o svojim iskustvima u vodjenju i uspostavljanju politike pomirenja i ulozi lidera u politici.\nTadić je tom prilikom ocenio da je i Srbiji i ostalim zemaljama na Balkanu potrebno jako liderstvo koje će nositi pečat promena i akcija za koje se zalaže, ali i ekonomski razvoj i nove investicione strategije kao i jasan cilj i jasna i transparentna spoljnopolitička orijentacija.\nOn će, na centralnom forumu sutra učestvovati na panelu „Zašto je Evropi potrebna istorija", gde će sa ostalim učesnicima diskutovati o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Evropi u širem istorijskom kontekstu.\nOvogodišnji ekonomski forum je 23. po redu i, kao najveći ekonomski forum centralne i istočne Evrope, ove godine je okupio oko 3.000 lidera iz sveta politike, ekonomije, nevladinog sektora i akademskih krugova.\nPredavanjima i izložbom u Beogradu traje obeležavanje 100.…\nĐORĐIJE PETKOSKI: Srbija treba da ulaže u znanje i ljude, a…\nMARINA MALJKOVIĆ KAO POKRETAČ USPEHA: Održano prvo…\nMoto ovogodišnjeg foruma je „Ka novom dogovoru“, a diskusije su usmerene na ekonomsku, društvenu i političku transformaciju koja je rezultat globalne ekonomske krize.\nTadić sa ostalim učesnicima foruma diskutuje o činjenici da se Evropa suočava sa potrebom za izgradnjom novog medjunarodnog poretka, budući da se pokazalo da dosadašnje mere i akcije institucija nisu bile dovoljne za prevazilaženje krize.\nNa ovom forumu će se razmatrati i redefinisanje ustanovljenih pravila i fundamentalne promene u percepciji ekonomskih teorija, ekonomije, društva i demokratije.\nU okviru ekonomskog foruma održava se i osmi Ekonomski forum mladih lidera, na koji je ove godine Tadić pozvan kao specijalni gost, navodi se u saopštenju.


ZAKON O FONDOVIMA RIZIČNOG KAPITALA OČEKUJE SE DO KRAJA GODINE\nVećina malih i srednjih preduzeća (MSP) prestane sa radom u prve tri godine od osnivanja, i da bi se to izbeglo potrebno je uz državnu, obezbediti i podršku razvojnih fondova i dodatne izvore finansiranja, ocenili su učesnici okruglog stola u Privrednoj komori Beograda.\nPredsednik Privredne komore Beograda, Milan Janković, smatra da je jedan od problema taj što banke imaju najveće kamate u regionu i Evropi, da ne razumeju i ne podržavaju preduzetnike, već "gledaju isključivo svoj finansijski interes" i zato nisu jedina kategorija na koju se treba osloniti.\nOn je ocenio da je jedna od vodećih evropskih institucija za finansiranje, EBRD, skoro nepoznata malim i srednjim preduzećima, dodavši da će ta banka u saradnji sa Komorom ponuditi finansiranje projekata i učestvovati u edukaciji privrednika u saradnji sa vladom i ministarstvom.\nDirektor Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Mateo Patrone, najavio je veću podršku u narednom periodu za MSP, čije će projekte finansirati u iznosima od jednog do 10 miliona evra.\nOn je naveo da je EBRD od 2001. godine u Srbiju uložila tri milijarde evra, i to više u javni nego u privatni sektor.\nNova strategija za Srbiju podrazumevaće da privatni sektor zauzme centralno mesto - poljoprivreda, mehanička industrija, IT, proizvodnja, naveo je Patrone.\n"Malim i srednjim preduzećima ćemo takođe pomoći kroz usluge savetovanja, kako bi bolje razvili biznis i marketing planove i poboljšali finansijsko upravljanje", dodao je on.\nPomoćnica u Ministarstvu finansija i privrede, Nina Samardžić, mišljenja je da malim i srednjim preduzećima glavni problem više nije rast i razvoj, nego finansiranje i opstanak.\n"Retka su MSP koja se mogu pohvaliti planovima koji se odnose na razvojne aktivnosti, inovacije, proširenje kapaciteta, već uglavnom razmišljaju kako da skupe dovoljno novca da isplate zarade zaposlenih i plate sve poreske dažbine", istakla je Samardžić.\nOna je kazala da je neophodno da se država i privatni sektor "pogledaju u oči" i kažu šta žele jedni od drugih.\nMSP najviše preferiraju državne izvore finansiranje, ali, s druge strane, kada država insistira na finansijskoj i poreskoj disciplini, oni to treba da ispoštuju, smatra Samardžić.\nPrema njenim rečima, banke do sada nisu bile toliko zainteresovane da finansiraju MSP zbog visokog kreditnog rizika, visokih troškova obrade zahteva, a malog iznosa kredita, što im nije profitabilno, pri čemu najveći broj kredita u Srbiji iznosi do 25.000 evra.\nSamardžić je kazala da, iako statistika pokazuje da većina preduzeća opstane do tri godine, potrebno im je pomoći ne samo da prežive, već da zaposle što više ljudi.\n"Moramo da unapređujemo poslovni ambijent, da što pre prevaziđemo predrasude i uspostavimo sve moguće mehanizme koji su primereni našem finansijskom tržištu, koje će ga unaprediti", navela je i dodala da su potrebne i finansijske institucije koje će ponuditi pristup fondovima za MSP.\nSamardžić je dodala i da će Ministarstvo do kraja godine Skupštini dostaviti Zakon o fondovima rizičnog kapitala.\nIzvor: RTV, 5.8.2013.


Tema: Uputstvo za upotrebu glasackog listica\n21.01.2007., 01:56 #1\nBiljana Srbljanović (18 Januar, 2007 - 22:23)\nIako smatram da blog nije zvanični medij i da izborna ćutnja za nas nije obavezujuća, poštujem molbu Dejana Restaka, da mu lažni legalisti ne zajašu za vrat. Sad kada im je vreme da sjašu.\nPa, pre nego što nam zalepe usta, a naivno na javnom servisu, na primer, puste remek delo državnog reditelja (i to svake države sa dovoljno novca za svoje miljenike, od mitinga na Gazimestanu na ovamo), filma u kojem neki prkosni Srbin prkosno pokazuje svoje prkosno dupe neopisivo glupom neprijatelju i time pokaže kako Srbin Kosovo u stvari ne da i onda kada ga upravo daje, da kažem šta ja mislim. Mislim da su izbori važni, jedni od najvažnijih do sada. Mislim da je glasački listić najače sredstvo borbe. Mislim da je svaki glas važan, svaki je odlučujući. I mislim da treba da glasamo po sopstvenoj savesti, ali svesni potpuno posledica. Ovo nije šala. Ovo nije detinjasto prepucavanje oko video spotova, viceva, i-tube zajebancija. Ovo je pitanje opstanka naše zemlje.\nKo smatra da je Kosovo naše, uprkos izgubljenom ratu i kapitulaciji koju smo potpisali, uprkos tome što tamo vec sedam godina o svemu odlučuju inostrane trupe, tamo gde srpski premijer, a ni predsednik, ne mogu ni nogom da kroče, a da predhodno ne potraže i ne dobiju neizvesnu dozvolu od medjunarodne komande nekadašnje srpske pokrajine, neka glasa tako kako misli.\nKo smatra da zavlačenje, laganja i varanje jadnih ljudi koji su ostali da žive u srpskim etnički čistim enklavama, bez ikakve želje, a ni mogućnosti da ikada obnove pokidane veze i ponovo započnu suživot sa većinskim stanovništvom teritorije koju smo, de facto, izgubili kumanovskim sporazumom, ko smatra da je podlo laganje Srbima sa Kosova u lice, da će teritorija na kojoj žive ipak jednom ponovo postati Srbija, ko smatra da je dozvoljeno lagati te ljude, a u svrhu sopstvenog održanja na vlasti, neka tako glasa.\nKo smatra da je premijer Djidjić ubijen "jer se mača laćao", ko smatra da je posao ministra unutrašnjih poslova i generalnog direktora javnog servisa ogleda i u poverljivim, tajnim i protivzakonitim razgovorima sa prvooptuženim za mučko ubistvo njihovog najvećeg političkog konkurenta, neka tako i glasa.\nKome je Ceca slika naroda, ko razume pijane majmune, kako toksinirani pilje u pikslu i dižu ruke u V, samo da mu u Guči na uvo zapišti truba, da mu zasvira možda upravo onaj čiju je cigansku majku psovao, pljuvao, često i batinao na ulicama ama baš svih gradova Srbije, taj neka tako i glasa.\nKoga nije bilo sramota Borine pesme, neka glasa, ako ume.\nAli, kome nije bilo dovoljno samo da mu se kaže - ja s pesmom nemam ništa, ja osudjujem bezobzirno vredjanje, a da istovremeno otvoreno planira paktiranje sa onima koji su - baš tako kako su nakaznu pesmu poručili i platili i to Kosovo već odavno svojom impotentnom i kukavičkom politikom prodali, ljude iz ove zemlje najurili, lopove, ubice i secikese veličali, a običan, normalan svet prezreli, taj opet nek glasa tako.\nKo hoće zemlju bez Ratka Mladića, neka glasa tako.\nKoga je sramota tuče na Australian Openu, prvog nasilja medju navijačima u istoriji tenisa, zbog koje nas od juče čitav svet ponovo gleda sa neskrivenim gadjenjem, neka glasa tako.\nKo misli da je hrabrost, odgovornost i obaveza reći - Srbija je mala, jer smo je mi sami rasparčali, neka glasa tako.\nKome je dosta laži i ko bi da više proguta tu najveću žabu i to odmah, pa da se i to mučenje završi, pa da mu dete možda ipak zauvek ne ode iz zemlje, neka glasa za ono što mu je važnije.\nMoj otac, moja majka, moje kolege i prijatelji, gomila normalnog, običnog sveta oko mene, zgrožena nad idejom da u budućoj vladi mogu, uz pobednike, da sede i glavni predstavnici ove, sadašnje vlasti na izdisaju, glasaće u nedelju vodjeni time.\nMoja majka ne hrani nos, moj otac ne hrani venu. Oni u nedelju izlaze da spreče paktiranje sa Legijinim poverenicima, sa plaćenicima sopstvene sujete, sa onima koji će da žrtvuju narod, da bi nebesku Srbiju spasli.\nSedim ovde, u ovoj lepoj zemlji, u koju se nikada ne bih preselila, da sam ikako drugačije mogla i koja mi nikada, nikada, nikada neće zameniti tu, tamo, usranu i moju. Sedim ovde i nadam se.\nPoslednji put ažurirao/la endless loop : 21.01.2007. u 02:03\n21.01.2007., 02:39 #2\nRe: Uputstvo za upotrebu glasackog listica\n21.01.2007., 02:47 #3\nKad sam video temu mislio sam da će pisati otprilike:\n1. Uzeti glasački listič\n2. vešto se sakriti od radoznalih pogleda\n3. uzeti hemijsku olovku jednom rukom, drugom pridržavati listić\n4. kružnim pokretom zaokružiti broj 1 (2, 3 ili već koji),\n5. listić saviti, ne zgužvati i laganim i neupadljivim koracima otići do glasačke kutije i ubaciti listić unutra,\n6. na vratima zastati, okrenuti se i viknuti određenu parolu u skladu sa stavom voljene vam stranke (Srbija se saginjati neće ili sličnu glupost),\n7. Trčećim korakom pobeći u nepoznatom pravcu...\n21.01.2007., 02:50 #4\n.......zamisli lika koji zastaje na vratima, okrece se, i vikne :" 50 + 1"\n21.01.2007., 02:51 #5


Neke usluge, kao što su Outlook Anywhere potpuno migriraju u Office 365, a Exchange ActiveSync zahteva da se certifikati konfigurišu na Microsoft Exchange Server 2007 serveru. Ovaj članak vam pokazuje kako da konfigurišete SSL certifikat nezavisnog autoriteta za izdavanje certifikata (CA).\nDodavanje na SSL certifikata u Microsoft Exchange Server 2007 je proces od tri koraka.\nPravljenje zahteva za certifikat\nProsleđivanje zahteva autoritetu za izdavanje certifikata\nDa biste kreirali zahtev za certifikat u Microsoft Exchange Server 2007, koristite komandu Novo ExchangeCertificate . Da biste pokrenuli komandu New-ExchangeCertificate , nalog koji koristite mora biti u ulogu administratora Exchange servera i lokalne grupe "administratori" za ciljni server.\nDa biste kreirali zahtev certifikata\nOtvorite komponentu Exchange Management Shell na lokalnom serveru.\nNa komandnoj liniji otkucajte:\nU komandu navedenom primeru servername predstavlja ime servera, contoso.com je primer imena domena, a certlocation putanju datoteke na lokaciju gde želite da uskladištite zahtev kada generiše se. Zamenite ove čuvare mesta informacije koje odgovara naMicrosoft Exchange Server 2007.\nU DomainName parametru dodajte imena domena za zahtev za certifikat. Na primer, ako ste konfigurisali unutrašnje i spoljašnje URL adrese tako da budu iste, ime domena za Outlook Web App (kada mu se pristupi sa interneta) i Outlook Web App (kada se pristupa iz intraneta) bi trebalo da izgleda kao owa.servername. contoso.com.\nKoristite SubjectName parametar da biste naveli ime teme na dobijenom certifikatu. Ovo polje koriste usluge koje uzimaju u obzir DNS i ono povezuje certifikat sa određenim imenom domena.\nMorate navesti parametar GenerateRequest kao $true. U suprotnom ćete napraviti samopotpisani certifikat.\nKada pokrenete gorenavedenu komandu zahtev za certifikat se čuva na lokaciji datoteke koju ste naveli pomoću parametra Path.\nKomanda New-ExchangeCertificate pravi i Thumbprint izlazni parametar koji koristite kada prosleđujete zahtev nezavisnom autoritetu za izdavanje certifikata u sledećem koraku.\nKada sačuvate zahtev za certifikat, prosledite zahtev autoritetu za izdavanje certifikata. To može biti interni autoritet za izdavanje certifikata ili nezavisni autoritet za izdavanje certifikata, u zavisnosti od organizacije. Klijenti koji se povezuju sa serverom „Klijentski pristup“ moraju imati poverenja u autoritet za izdavanje certifikata koji koristite. Možete da pretražite CA veb lokaciju da biste dobili određene korake za podnošenje zahteva.\nKada primite certifikat od autoritet za Certifikaciju, koristite komandu Uvoz ExchangeCertificate da ih uvezete.\nDa biste uvezli zahtev za certifikat\nOtvaranje Exchange Management Shell na lokalnom serveru.\nGorenavedeni filepath parametar određuje lokaciju na kojoj ste sačuvali datoteku certifikata koji je pružio nezavisni autoritet za izdavanje certifikata.\nKada pokrenete ovu komandu, ona pravi izlazni parametar Thumbprint koji koristite da biste omogućili certifikat u sledećem koraku.\nDa biste omogućili certifikat, koristite komandu Omogući ExchangeCertificate . Na komandnoj liniji otkucajte:\nParametar Thumbprint navodi onaj koji ste primili kao izlaz kada ste pokrenuli komandu Import-ExchangeCertificate.\nU parametru Services navedite usluge koje želite da dodelite ovom certifikatu. Trebalo bi da navedete barem SMTP i IIS.\nAko primite upozorenje Zamenite postojeći podrazumevani SMTP certifikat?, otkucajte u A (da za sve).\nBlog članka o dodavanju na SSL na Exchange Server 2007


ZA I PROTIV ŠKOLSKIH UNIFORMI – Radio Herceg Novi\n23. Januar, 2020 7:12 pm\nHomeDruštvoZA I PROTIV ŠKOLSKIH UNIFORMI\napr. 14, 2017 at 12:00 am\nZA I PROTIV ŠKOLSKIH UNIFORMI\nprije 3 godine nema komentaraOŠ "Dašo Pavičić"OŠ "Milan Vuković"školske uniforme\nMnogi smatraju da je uvođenje školskih uniformi dobra ideja, ali i oni koji je podržavaju nemaju odgovore na pitanja poput onog kako bi te uniforme ili kecelje trebalo da izgledaju, da li treba osmisliti najmanje dvije varijante – ljetnu i zimsku, ko bi finansirao kupovinu koju praktično treba obnavljati svake godine, jer djeca rastu… Mišljenja su podjeljena i u novskim osnovnim školama.\nTako u Osnovnoj školi Milan Vuković nisu za uvođenje uniformi, dok u školi Dašo Pavičić blagu prednost imaju oni koji smatraju da školarci treba da budu uniformisani. Ovo su odluke Savjeta roditelja u ovim ustanovama.\nVelikom većinom roditelji đaka škole Milan Vuković izjasnili su se da protiv uvođenja uniformi, odluku je usvojio Savjet roditelja, a da bi validna odluka bila proslijeđena Ministarstvu prosvjete, saglasnost je trebalo da daju i ostala dva tijela, Nastavnički i Školski odbori koji su jednoglasno bili protiv uniformisanja, potvrdio nam je odluku direktor škole Željko Bojović.\nU Osnovnoj školi Dašo Pavičić situacija je drugačija. Nakon pojedinačnog izjašnjavanja roditelja u svim odjeljenjima, u blagoj većini su oni koji su za uvođenje uniformi, potvrdila nam je predsjednica Savjeta roditelja Slađana Vujović.\nSve ustanove za osnovno obrazovanje u Crnoj Gori imaju rok da se, prema predlogu Ministarstva prosvjete, izjasne do 15. aprila.\nSuština ideje je da se obezbijedi prepoznatljivost učenika i osjećaj pripadnosti ustanovi koju pohađaju, a u fokus stavi znanje kao jedina prava vrijednost koju treba njegovati.\nTagovi:OŠ "Dašo Pavičić"OŠ "Milan Vuković"školske uniforme\nLOKALNI IZBORI 2017: SAOPŠTENJE – DEMOKRATE CRNE GORE: SAOPŠTENJE DPS VRVI OD NEISTINA


Diktatura krupnog kapitala: u Francuskoj pobune u najavi, u Grčkoj polu-rat, u Španiji polu-mir, a šta čeka Srbiju?\nOno što su danas neprikosnoveno egzaktne ekonomsko finansijske nauke, kao što su: nabeđeno berićetni liberalizam bez granica, ludilo stranih investicija po svaku cenu ili raspuštena rasprodaja svenarodne baštine, (od zemlje i industrije do vode i vazduha), uskoro se može pokazati kao kapisla za novu bunu. U EU već smišljaju plan da se izigra volja naroda koja treba da se iskaže 25 maja. Iako u ovom trenutku rezultati glasanja nisu poznati jedno je sigurno: -Biće novih otpuštanja s posla, tradicionalnih smanjenja plata i penzija i ostalih bolnih reformi i tako sve dok oni gore ne ukinu narod il dok narod odozdole ne poludi i ukine ta ekonomska oruđa svojim klasičnim oružjem, usranim motkama kad se već glasanja ne važe.\nNa ekranu RTS-a i to onog za pečalbare, preko satelita ili neta, stigla nam je slika za plakanje. Čovek drhti kao prut , samo što ne zasuzi, dok prima teret odgovornosti jedne države na svoja junačka pleća. Vidi se da ga bole sve bolne reforme koje treba da izgura, da ga tišti nadolazeća i još veća beda širokih narodnih masa, srce i usta mu se naduli što će morati da prizna sve što niko priznao ne bi. Saučešće Predsedniče!\nVlada je nova i gotovo da nema veze sa prethodnom sem što su isti ljudi opet na vlati. Kad se menja i ovde sve mora da ostane isto. Kako je ekonomija jedina grana diktature koja zanima raju tako smo i mi najviše zagledani u naše malo ministarče ekonomije koji obećava narodu veliki boljitak, al tek za dve duge godine. Ne može ranije! Tako on ceni, onako od oka i usput daje cenu akcije gladovanja koju moramo da platimo da bismo izašli iz rupe u kojoj smo, kaže. I to kaže u množini.\nKao i on je barabar u toj jami uz nas. Još dodaje da ima viziju Srbije za narednih pet godina, čovek vidi iz rupe ko da je Tarabić a ne Krstić. Prema njegovim rečima, da bi se iz naše domaće provalije krenulo ka suncu treba da se iz temelja izmeni zakon o radu. U prevodu ; da se zakon ukine i zameni nečime što bi bilo pola gulag, pola goli otok ili bar neka vrsta imitacije divljeg zapada prošlih dana ili kopija engleskog zakona o radu koji garantuje nula funti mesečno svakom zaposlenom. Nema posla - nema plate al ide radni staž.\nPenzija pred smrt da država ostane kompetitivna. Da Srbija postane Kina na Balkanu. Jeftina zemlja sa kvazi besplatnom radnom snagom. Jer, ovaj naš važeći zakon o radu i nije nešto fleksibilan, bar ne onoliko koliko to traži zapad. Na zaostalom Balkanu radnici još uvek oće i poso i platu i pride plaćen godišnji odmor. E pa dalje neće moći! Našeg Lazu i njegovog gazdu Vučka podržavaju i Stejt Deparment i Svetska banka koja će nam preko te Jejlske veze ugraditi novu kredu povrh ovih koje već ne možemo da vratimo.\nNaravno, pod uslovom da se budžet ostvari i da se rasprodaju sva otpisana preduzeća. Ljubav za ljubav a sir za pare. Treba samo da povijemo glave, poturimo leđa ili napravimo lopovske merdevine da se ekonomija ispentra iz rupe deficita i krene ka brdu profitabilnog boljitka. Naravno, usput treba i da malo spustimo pantalone u ime liberalizma i nevidljive ruke koja će automatski da nam pomazi i reguliše ekonomiju po evropskim standardima a domaćim cenama. Blago si nama! To je teorija sa Jejla al ima i druga, seljačka, ekološka i neprskana koja je povod ove vidljive priče o nevidljivoj ruci.\nPajaci na vlasti\nPre svega i onako među nama nezvanično napomenimo da ekonomija nije prirodna nauka, već jedna neprirodno masonsko-protestanstka religija mondijalističkog smera. Pogotovo njena filijala liberalizma u senci takozvane nevidljive ruke. Ovu finansijsku farsu je još u18. veku smislio škotski mason Adam Smith. Ta slobodna razmena bez granica i morala nije smišljena da se mršavi ugoje, nego da se debeli još više nafatiraju. Kako tada nije bilo ni TVa ni Interneta, raja je bila zatucana i bankari su mogli su da joj prodaju svakakve budalaštine za male pare. Škola masonske političke ekonomije i njeno istureno odelenje zvano liberalizam su od tada izrasli u jednu veliku džunglu na asfaltu Volstrita. U principu svi zakoni koji ovde važe, važeći su i u prašimi Amazonije.\nPravo jačeg je univerzalni prirodni zakon koga su slobodni zidari nazvali nevidljiva ruka. Ko što svaka slobodna lisica sme da pojede bilo koju slobodnu kokoš u otvorenom kokošinjcu, tako i u liberalnoj ekonomiji finansijske lije mogu zakonski da nas očerupaju. Nevidljiva ruka, kojoj je povereno da vodi svet u bolje sutra, svojim gramzivim prstima napravila je planetarni darmar. Ne tvrdi to samo jedan skromni dopisnik anti-mondijalista, već je to zvaničan stav mnogo bistrijih umova koji ekonomiju imaju u malom prstu i koji ne piju vodu s dlana Velikog brata. Najveći ekonomisti, kao što su Wilhelm von Humboldt, Frédéric Bastiat, Herbert Spencer, Ludwig von Mises, Gustave de Molinari, Murray Rothbard David Friedman, kao i sam Štiglic, ne veruju da je ekonomija prirodna nauka, a još manje veruju da liberalizam sam sebe gladi mazi i šteluje nekom nevidljivom rukom. Zna se kako se zove ta igra kad neko sam sebe reguliše nevidljivom rukom ispod jorgana.\nTo, zapravo, pajaci na vlasti nama rade, jer da uistinu postoji neki čarobni nevidljivi ud, koji verbalno onanisanje pretvara u u ekonomski boljitak to bi se pročulo po globalnom selu i konkretno osetilo bar negde u svetu. Ta ruka nije nevidljiva već samo providna, i u narodu poznata kao velika leva ruka za duboki desni džep. Sad ga vidiš, sad ga ne vidiš. Ako postoji neki zakon liberalizma, onda je to pravilo po kome je, u svakoj državi ponaosob, sve više bede i sirotinje, ali su zato bogati sve bogatiji. Ovo nije samo izvod iz marksizama već i prirodni zakon spojenih sudova po kome je ekonomska politika takođe neka vrsta presipanja iz šupljeg u prazno.\nDa su naši vladari prelistali Marksa znali bi da je omrznuta komunjara bar tu bio u pravu ako je za sve ostalo glavni krivac. Ekonomija je bliža retorici nego matematici. Pričam ti priču i džeparim te ko neki klinac u tranavaju a ti misliš da sam naučnik, jer sam studirao na Jejlu. U stvari ekonomija, (na starogrčkom/ oikonomía), znači umetnost jedne domaćice da održava urednu kuću.\nOvde se treba ograditi od starih i izumrlih Grka i prisetiti se da u vreme Aristotela nijedna nauka nije bila tačna. Doduše ni kasnije, u srednjem veku, u renesansi ili u doba velike industrijske revolucije nijedna nauka nije bila tačnija gledano sa današnjeg stanovišta. Od matematike i fizike do Istorije i Geografije svaka je teorija pretrpela izmene i dopune da bi se nauke danas opet smatrale kao najzad potpuno tačne. E pa sad, ako je tako bilo nekad, možda ni danas nije drugačije. Ideologija liberalizma nije nova teorija zakona tržišta već više nova teorema zavere protiv sirotinje. Sama ideja ima 300 leta i vrlo je prosta pa čak bi se moglo reći i pomalo prostačka.\nPrincip je kao u filmu Ko to tamo peva, pustiš volan, zatvoriš oči i vozi Miško. Autobus sam bira najbolji put ili u prevodu, slobodna ekonomija tržišta reguliše samu sebe. Tu je nevidljiva ruka koja će stvoriti nacionalno bogatstvo i demokratski raspodeliti svakome po zasluzi ili boji očiju. I što se pojedinci budu više bogatili to će i država takođe biti bogatija. Tako su učili na "Jejlima" i tako sada naš samozvani Tesla nama prodaje znanje.\nAmerički recept za domaću upotrebu. Internacionalizam. Šije mi ga Laza. Na kraju takve politike čeka nas bar grčka sudbina. Od svih zemalja Evrope nama je Grčka najbliža. Ako je ta Grčka propala jer je verno slušala EU, MMF, Štros-Kana i ostale svetske bankstere, šta li se onda nama sprema. Bićemo li neka super Grčka na kvadrat ili možda nova Vizantija iz 15 og veka?\nU različitim prilikama, kao što su Bolkesteinova direktiva, ili za vreme referenduma o evropskom ustavu iz 2004, protivnici liberalne ekonomije su okarakterisali ovu nauku kao veliku zaveru protiv malih naroda a za nevidljivu ruku tvrdili su da je više program za ulazak u neki novi rat nego neki vajni zakon ekonomije.\nFrancuski filozof Michel Onfray je posvetio celu jednu knjigu ovoj kobnoj zabludi koja ukida zdravu pamet i stavlja svet pred nerešiv problem. Slično govori i bivši ministar Jean-Pierre Chevement ali i mnogi drugi politički nepodobni mozgovi.\nAh, šteta što i mi nemamo takve ljude koji bi adutima mogli da dokažu narodu da ni bradati student sa Jejla kao ni gojazni ekonomski legionar i nesuđeni francuski predsednik Štros Kan ne znaju šta rade. Ili možda i znaju al onda to nije nehotična tragedija već uništenje ekonomije s predomišljajem. Nije nikakva tehnika udarati harač raji, to su i Turci radili. Pa gde im je sada carstvo? Bleje i kukaju da ih prime u Evropsku mafiju kao i svi ostali delovi toga nekada silnoga carstva. Nauka zaboravlja da narod ima granicu izdržljivosti. Granicu otpora na pritisak, istezanje ili smicanje. Kad pukne, on poludi. U Grčkoj je polu rat u Španiji polu mir a u Francuskoj su već tri nova harača povučena pred plamenom narodnih demonstracija i ko zna šta će još biti do leta.\nMnogi stručnjaci takođe upozoravaju da ovo više nije stezanja kaiša nego navlačenje omče oko vrata. Glavna zvezda novog kanskog festivala i svetska porno zvezda Štros Kan, je jedino bio u pravu kada je izjavio da se sve više plaši za civilni mir u Evropi ukoliko se nastavi ovaj tempo novih harača i poskupljenja raznih globa. Ovaj nadri-ekonomista ne kaže na čiju revoluciju on to misli ni gde treba da se dogodi.\nTamo gde radi, tamo odakle je najuren s posla ili tamo gde je izvisio za predsedničku fotelju? Ipak i pored ovakvih upozorenja na svim merdijanima ništa novo se neće dogoditi: porez će biti sve veća, izbacivanja s posla sve žešća, plate sve manje penzije sve tanje. To je jedino što znam, al u to sam siguran, jer počinjem da ih znam.


Stara vremena zamirisala Modričom | Republika Srpska | Novosti.rs\nStara vremena zamirisala Modričom\nVID BLAGOJEVIĆ | 07. decembar 2018. 15:28 | Komentara: 0\nU Modriči završen 11. sajam rukotvorina „Tradicija i ja“\nFoto: V. Blagojević\nOtkrivena veća količina mina u Modriči\nSlike od kamena sa barskih plaža\nUNIKATNI RUČNI RADOVI KAO DAROVI DELEGACIJAMA: "Lenkini" pokloni gostima Srbije\nPožar u stambenoj zgradi, meštani ogorčeni (FOTO)\nModriča: Briga o talentovanoj deci\nMODRIČA - Jedanaest godina za redom u Modriči se održava zanimljiva sajamska manifestacija rukotvorina ''Tradicija i ja''. Ove godine na sajmu je učestvovalo 43 izlagača iz 10 gradova Republike Srpske i Federacije BiH. Najviše pažnje posetilaca privukli su štandovi sa tradicionalnom hranom i narodnim nošnjama, vunenim čarapama i starim vezom. Zatim tu su bili stari alati, ukrasni predmeti izrađeni od vune, platna, stakla, drveta i kože. Nekoliko hiljada raznih eksponata privuklo je pažnju brojnih posetilaca, jer je njihova izrada prava umetnost. Baka Milosava sa 80 godina bez naočara pravi najbolje vunene čarape.\n- Kakve naočare, to mi još ne treba.Sve to mogu raditi na pamet. Imam ovdje čarape, pape, srdžade, zidnjake. Svakog dana prodajem na pijaci u Modriči. Ovih vunenih čarapa ne mogu naplesti. Još ih mogu isplesti za jedan dan. Kupuju ih i mlade ali kao stide se, pa pošalju majku da kupi za njih. – priča baka Milosava Bošnjak iz Modriče.\nDanica Blagojević se bavi vezom, izložila je prelepe stolnjake. - To su stolnjaci za slave, radim još zlatovez, razne cvjetne detalje, slike. Vilerovi goblene više niko ne radi. Sve manje je devojaka koje se intresuju za vez. – priča Danica. Na štandu Slavka Marjanović iz Banjaluke su ploske koje su izazvale posebnu pažnju.\nPROČITAJTE JOŠ - Modriča ima šta da ponudi\n- Slučajno sam sa prijateljem počeo da se bavim ovim poslom i krenulo je.Radimo još suvenire za kojima je potražanja. Ploska simbolizuje dom, porodicu, krsnu slavu, svadbu, sve što ide na veselje i zato je sve više tražena. Izradimo je za sedam dana- naglašva Slavko. Na štanadu žena kulturno umetničkog društva „Aktvia 4“ iz Modirče posjetioci su dobili sliku o tome šta se nekad spremalo za jelo.\n- Izložili smo starinska jela kao što su prpa(piletina sa drobljenim hlebom), dolma, burek, sirnica, tirit pite, kolači, patišpanja, hormašica, tufahije, baklave. Narodne nošnje i stara hrana kod nas starijih budi uspomene na neka prošla a lijepa vremena.- priča Azra Efendić.\nDesetak proizvođača meda sa ovog prostora uzelo je učešće na sajmu tradicije. Kako su rekli ovakvi sajmovi čuvaju tradiciju proizvidnje pravog i ekolški čistog meda. Mirko Janković pčelar iz Modriče smatra da pčelarstvo može opstati samo ako se budemo pridržavali tradicije u proizvdnji meda.\n- Onaj ko nema svoju prošlost odnosno tradiciju nema ni budućnosti, i zato su običaji i tradicija ovih prostora prepoznati u Evropi i uvršteni su svetsku kulturnu baštinu. Mi smo sa ovakvim i sličnim sajmovima napravila je pravi turistički proizvod koji sve više privlače turiste – rekao je Mladen Krekić načelnik opštine Modriča.\nSandra Tošanović direktorka Turističke organizacije u ime organizatora sajma naglašava: - Zadatak sajma rukotvorina je njegovanje tradicije i običaja, te promocija ručne radinosti i očuvanje kulturno-istorijskog nasleđa.Osnovni cilj je prenošenje starih zanata i starina na mlade. - U okviru sajma održana je radionica na temu izrade predmeta od pruća. Sajam je trajao dva dana a završen je takmičenjem kulturno umetničkih durštava. Sajam je posjetilo preko hiljadu građana koji su uživali u izložbi narodnih rukotvorina i starih predmeta.\n00:13 Džoni Dep u Crnoj Gori povredio vrat,...\nSasvim sam siguran 20.91%\nPlašim se i da razmišljam o tome 2.13%


Kako je rana u širem smislu reči prekid kontinuiteta tkiva, zato je dužina trajanja procesa zarastanja rane (ili saniranja prekinutog kontinuiteta tkiva) jedan je od bitnih pokazatalja na osnovu kojeg se rane dele na:\nAkutne rane – čiji proces zarastanja traje u očekivanom proseku od 21 dan.\nHronične rane – koje ne zarastaju očekivanom dinamikom, odnosno čije zarastanje traje duže od 6 do 8 nedelja, uprkos standardnom medicinskom postupku. Hronične rane mogu bititipične (ishemijske, neurotrofičke i hipostatske rane) i atipične. Tipične rane se javljaju u 95% slučajeva hroničnih rana.\nHronična rana izazvana dugotrajnim pritiskom na kožu, koji dovodi do ishemijske nekroze kože i mekih tkiva ispod nje. Obično je posledica pritiska samog tela na podlogu, ali i bilo kakvog drugog produženog pritiska koji može dovesti do pojave dekubitusa. Na mestu pritiska dolazi do nakupljanja bakterija. Uglavnom kod većine pacijenata javlja se mešani tip infekcije stafilokokusom aureusom, proteusom, a u poslednje vreme veoma često i MRSA.\nJedna je od mnogobrojnih komplikacija šećerne bolesti i predstavlja skup koštanih i mekotkivnih promena na stopalu dijabetesnih bolesnika. Nastaje kao posledica neuropatije i ishemije (oboljenja živaca i nedostatka krvi u stopalu zbog oboljenja arterija nogu), koje se mogu dodatno iskomplikovati i infekcijom. Blaži stepen neurovaskularnih promena na donjim udovima obično je bez ikakvih kliničkih simptoma. Ako proces napreduje, bolesnik se žali na hladnoću u nogama, smanjenje mišićne sposobnosti, smetnje u senzibilitetu i pojavu dijabetesnih čireva.\nTags: Dekubitus dijabetesno stopalo ispucale vene opekotine posekotine rane\nVirak kapi VIRAK BILJNE KAPI – PRIRODAN PREPARAT ZA ŽENE ... 68.449 views\nMed i vosak-nepobedivi tandem Saće je u osnovi pčelinji dom, pčele u njega donose svo... 43.521 views\nKako hranom lečiti kamen u žuči Uzroci stvaranja kamena u žuči Kamen nastaje kada se... 10.712 views


PROGLASENJE POBEDNIKA - MLADEN VULETIC POBEDNIK 7. SEZONE PAROVA! #parovi #parovi7 Najbolji i najgledaniji Reality Show ikada!!! Ekskluzivno gledajte 2 oficijelna live stream-a Parova! Live stream kanal 1 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA Live stream kanal 2 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA "/> #parovi #parovi7 Najbolji i najgledaniji Reality Show ikada!!! Ekskluzivno gledajte 2 oficijelna live stream-a Parova! Live stream kanal 1 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA Live stream kanal 2 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA "> #parovi #parovi7 Najbolji i najgledaniji Reality Show ikada!!! Ekskluzivno gledajte 2 oficijelna live stream-a Parova! Live stream kanal 1 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA Live stream kanal 2 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA " /> #parovi #parovi7 Najbolji i najgledaniji Reality Show ikada!!! Ekskluzivno gledajte 2 oficijelna live stream-a Parova! Live stream kanal 1 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA Live stream kanal 2 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA "/>\nPROGLASENJE POBEDNIKA - MLADEN VULETIC POBEDNIK 7. SEZONE PAROVA!\n#parovi #parovi7 Najbolji i najgledaniji Reality Show ikada!!! Ekskluzivno gledajte 2 oficijelna live stream-a Parova! Live stream kanal 1 ► https://www.youtube.com/channel/UCUwP9j-HbNXVeg2H9teHvhA Live stream kanal 2 ► https://www.youtube.com/chann


Lokalni front Kraljevo: Spremamo se za izbore, ali i za bojkot | Novinska agencija Beta\n12:05 - VestiOnlajn sahrana gradonačelnika Seula zbog korona virusa\n12:00 - VestiU Novom Pazaru troje preminulo, na odeljenjima 307 pacijenata\n11:55 - VestiU Rusiji novi protesti zbog hapšenja guvernera\n11:55 - VestiU Hrvatskoj oko 5.000 turista iz Srbije\n11:50 - VestiPolicija uhapsila napadača na novinara televizije N1\n11:15 - VestiBorel: Normalizacija odnosa Beograda i Prištine zahteva političku hrabrost obe strane\n11:00 - VestiDačić: Odluke o otvorenim granicama za državljane Srbije menjaju se iz dana u dan\n10:50 - VestiĐukanović: Odnosi sa Beogradom nisu dobri\n10:45 - VestiPolicija uhapsila nekoliko demonstranata nakon protesta\n10:15 - VestiPoljaci nakon brutalne kampanje danas biraju predsednika u drugom krugu\n10:00 - ZanimljivostiNa današnji dan 12. jul\n10:05 - VestiBajden i Tramp pobedili u trci za predsedničkog kandidata svojih stranaka u Luizijani\n10:00 - VestiNaslovne strane za nedelju, 12. jul 2020. godine\nPOLITIKA | 30.08.2019 21:05 > 30.08 21:07\nLokalni front će zauzeti stav koji je u prirodi zajedničkog cilja, a to znači da ukoliko svi odluče da idu na bojkot idemo i mi, a ako se ne ide nećemo ni mi, rekao je aktivista Lokalnog fronta iz Kraljeva Vladan Slavković.\n"Stoga, spremamo se za izbore kao da ćemo da pobedimo, ali spremamo se i za bojkot“ rekao je Slavković na četvrtoj tribini „Slobodno na Trgu slobode“ koju organizuje udruženje „Kragujevac slobodno“.\nPrema njegovim rečima, ukoliko bojkot izbora uspe trebalo bi da imamo nove izbore za tri meseca, koji bi bili slobodni i sa svim demokratskim principima koji sada nedostaju.\nDodao je da je pitanje bojkota pitanje skupa odluka i skupa dešavanja koja „moramo svi zajedno da sprovedemo“.\n„Znači, hoće li to biti sve moguće varijante gradjanske neposlušnosti kojima ćemo ometati izborni proces, hoćemo li mi koji imamo članove izbornih komisija povlačiti te članove, ili ćemo im dati konkretne instrukcije šta tačno da rade, da kontrolišu sam sistem bojkota o tome treba razgovarati“, rekao je Slavković.\nOn je upozorio i da ukoliko bojkot ne uspe, odnosno ne postoji rešenje sledećeg dana, onda će ova vlasti imati nove četiri godine da radi „možda i gore stvari“.\nS druge strane, kaže, treba znati i šta može da se desi posle čina bojkota i „prepuštanja scene samo njima“.\n„I može da se desi da neki Čeda, Čanak,Tadić ili ne znam ko stvore ujedinjenu opoziciju i da naravno daju legitimitet izborima na kojima neće biti ostalih. Može da se desi da postoji dogovorena varijanta izmedju postojeće opozicije i svih ostalih da glume za Evropsku komisiju opoziciju i ne znam šta i da se time naredne četiri godine učini svaka vlast legitimnom, a da svi mi naredne četiri godine i dalje ovo radimo“ rekao je Slavković.\nAktivista Lokalnog fronta Vladimir Marović je rekao da bojkot ne treba vezivati za „borbu“ protiv političke organizacije.\n„Trebalo bi postići saglasnost o tome da čitav spektar organizacija i stranaka koje ni u kom slučaju ne prihvataju trenutno stanje za svog protivnika nemaju političku organizaciju već prvenstveno organizovani kriminal. To je prva stvar oko koje treba da se postigne saglasnost na opozicionoj sceni Srbije“ rekao je Marović.\nDodao je da ukoliko se to dogodi, ono što sledi jeste prelom široko organizovanje gradjanstva oko pitanja opstanka države.\nDačić: Odluke o otvorenim granicama za državljane Srbije menjaju ...\nNaslovne strane za nedelju, 12. jul 2020. godine\nBorel: Normalizacija odnosa Beograda i Prištine zahteva političku ...\nBajden i Tramp pobedili u trci za predsedničkog kandidata svojih ...


PREMINUO BIVŠI GRADONAČELNIK VALJEVA Slobodan Đukić, organizator prenošenja moštiju Nikolaja Velimirovića u Srbiju - Informer\nPREMINUO BIVŠI GRADONAČELNIK VALJEVA Slobodan Đukić, organizator prenošenja moštiju Nikolaja Velimirovića u Srbiju\nJedan od najuspešnijih gradonačelnika u istoriji Valjeva Slobodan Đukić preminuo je u 78. godini nakon kraće bolesti\ngradonačelnik Valjevo Vladika Nikolaj velimirović Nikolaj Velimirović Slobodan Đukić\nMASKIRANI I NAORUŽANI UŠLI U ŠKOLU, PUCALI U VAZDUH, A ZATIM JEDNOJ DEVOJČICI POKLONILI CVET! Policija u Čačku traga za dvojicom tinejdžera!\n08:57 Društvo 10\nSKANDAL U PRVOJ OSNOVNOJ ŠKOLI U VALJEVU! Dečaka (9) tukla tri vršnjaka, UČITELJICA GA POSLALA U ĆOŠAK, a direktorka kaže da je sve bila DEČJA IGRA?!\nAKCIJA MUP U VALJEVU! Uhapšeni maloletnici koji su ispisivali grafite na zgradama, spomenicima...


01 Beograd 202 – novo na programu | Beograd202\nPiše: Milena Milićević Zlatna crtica Opština Trstenik odlučila je da okupi sve parove na jednom mestu koji ove godine slave „zlatnu svadbu“, odnosno pola veka braka kako bi zajedno proslavili jubilej. Tako se 27 parova ponovo našlo u sali za … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno 14 septembra, 2017 od strane darkok\npiše: Dejan GRUJIĆ Početkom osamdesetih godina prošlog veka, video rekorder je bio san i stvar prestiža. Sećam se da sam dobivši prvi video pomislio da više nikada neću gledati sneg na TV ekranu. To su znali i pametni privatni … Nastavite sa čitanjem →


„Inzkov zakon o zabrani negiranja genocida“ bosanskohercegovačke Srbe je podigao na noge bez obzira na kulturnu, intelektualnu, ideološku, klasnu…pripadnost. Milorad Dodik s najviše pozicije u državi traži povlačenje Inzkovog zakona, „u inat Valentinu Inzku“, iznova negira genocid u Srebrenici i prijeti konačnim razlazom nakon što je navodno visoki predstavnik sam zabio „posljednji klin u kovčeg već davno umrle države“.\nDok se nezapamćena frka u zemlji već digla, diže se i još će se zadugo dizat, dobro obaviješteni srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić mudro stišava strasti porukama kako „nije pristalica nametnutih odluka (EPA)\nRusko-evropski odnosi: Ni korak naprijed, dva koraka nazad\nVeć sedam godina Evroipska unija obnavlja sankcije prema Rusiji, a od 2016. zvanična Moskva uzvraća sličnim mjerama, iako i jedna i druga strana u mnogim oblastima ovise jedna o drugoj.\nDa ne mora biti baš sve kako Amerika kaže, Evropska unija je, na ne baš dobrom primjeru, pokazala prošlog vikenda na samitu u Briselu.\nDok se američki predsjednik Joe Biden na vlastitu inicijativu 16. juna sastao s ruskim liderom Vladimirom Putinom, uprkos sankcijama protiv Rusije, koje Bijela kuća stalno pooštrava i uprkos animozitetima, obostrano prljavim taktikama i međusobnim optužbama za “urušavanje svjetskog poretka”, evropsko-ruski samit je za sada nezamisliv.\nTako su odlučile prvenstveno zemlje Višegradske četvorke (Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska) i bivše sovjetske republike, koje su upravo iz strateških i geopolitičkih razloga 2004. godine i primljene u EU. Odnosi Evropska unija - Rusija napeti su od 2014. godine (EPA)\nU govoru o stanju nacije pred visokim dužnosnicima i zastupnicima oba doma parlamenta, Putin je rekao da Moskva želi dobre odnose sa svim zemljama i nada se da nijedna neće preći „crvenu liniju“. SAD i Rusija mogu sarađivati u mnogim područjima kada je to u interesu obje strane, rekao je Biden (EPA)\nEU-ruska prepucavanja preko 'leđa' BiH\nDa li još jedan očekivani krah evropske vanjske politike i najnovija svađa između Moskve i Brisela, koja je u stanju vruće-hladnog režima od 2014. godine, može odložiti ili ugroziti izbor zvaničnog njemačkog kandidata Christiana Schmidta za novog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini? Pitanje je lako, kao što su inače sva pitanja laka. Teški su obično odgovori, pogotovo kada se radi o međunarodnoj politici, u kojoj, često se toga podsjećam, ništa nije slučajno, pa čak ni navodne slučajnosti.\nAko bi se sudilo po aktuelnoj rafalnoj paljbi nediplomatskih javnih optužbi između Moskve i Brisela, dobri vojnik koalicionog saveza njemačke kancelarke Angele Merkel i “prava ruka za poslove na Balkanu“, dakle Schmidt, mogao bi bez oklijevanja raspakovati kofere.\nChristian Schmidt je njemački kandidat za novog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini (EPA)\nDrugi oktobar, crni dan za novinarstvo!?\nBez pretjerivanja, 2. oktobar bi se u novinarskom svijetu od ove godine mogao zvati danom tiranije protiv slobode medija ili crnim danom za novinarstvo.\nNa ovaj dan prije dvije godine na najsvirepiji način u novijoj historiji novinarske profesije, usred Konzulata svoje zemlje u Istambulu, nestao je internacionalno poznati saudijski novinar Jamal Khashoggi. Sve dosadašnje istrage govore da je nakon zvjerskog mučenja likvidiran a zatim je tijelo izmasakrirano kako bi posmrtni ostaci sve do danas ostali neotkriveni. Nezavisnim međunarodnim istragama je dokazano da iza svirepe likvidacije ovog poznatog novinara stoji Njegovo visočanstvo, saudijski princ prijestolonasljednik Mohammed bin Salman.\nSamospaljivanje Irine Slavine\nNa isti ovaj dan prošlog petaka ruska novinarka nezavisnog portala Koza Press, Irina Slavina, preminula je nakon samospaljivanja ispred ureda lokalne policije u Nižnjem Novgorodu, oko 400 kilometara udaljenom od Moskve. Na samoumorstvo se odlučila nakon što joj je policija prethodnog dana pretresla stan, držala je u kućnom pritvoru duže od četiri sata, a zatim zaplijenila računarsku opremu, novinarske bilježnice, mobitele, memorijske kartice i ostale „sumnjive predmete“. Dan ranije na Facebooku napisala je: „Za moju smrt okrivite Rusku Federaciju“!\nDok je Irenina duša ovog 2. oktobra zauvijek isčezavala iz ovozemaljskog svijeta bezumlja, nemorala i zla, gotovo u istim tim trenucima u Londonu je okončavano završno tronedjeljno sudsko ročište Julianu Assangeu, 49-godišnjem australskom izdavaču, istraživačkom novinaru i osnivaču Wikileaksa. Višemjesečna rasprava je vođena po zahtjevu američkog pravosuđa radi Julianovog izručenja Sjedinjenim Američkim Državama kako bi mu se sudilo za javnu objavu tajnih dokumenata i „špijunažu protiv američkih nacionalnih interesa“. Završno ročište je okončano odlukom britanske sutkinje Vanessa Baraister da se odbrani optuženog odobri dodatno vrijeme od četiri sedmice za podnošenje argumenata, a američkoj strani su odobrene dvije sedmice. Konačna odluka po zahtjevu za izručenje, kako je sama sutkinja najavila „najvjerovatnije će biti objavljena nakon predsjedničkih izbora“ u SAD-u zakazanim za 3. novembar.\nEvakuacija ranjenih novinara i oduzimanje akreditiva\nBudu li prihvaćeni navodi američke optužnice Julianu Assangeu prijeti neizbježno političko suđenje, sasvim izvjesna kazna od čak 175 godina, smrtna samica u nekom od najzloglasnijih zatvora SAD-a i konačno ugasnuće njegovog istraživačkog novinarskog bića.\nDok je završno ročište po američkoj tužbi protiv Juliana Assangea u Londonu još trajalo, francuska je vlada preduzimala „sve što je u njenoj moći“ kako bi ovog 2. oktobra evakuirala dva teško ranjena novinara pariškog Le Monda sa vatrenih položaja u Nagorno-Karabahu. Dvoje mladih novinara su rođeni 1989. i 1991. godine, a na bojištima bivših Sovjetskih republike snimali su civilne izbjeglice zajedno s grupom novinara u Martuniju, zapadno od Nagorno-Karabaha - samoproglašene republike na teritoriji Azerbejdžana s većinskom jermenskom populaciojom zbog koje su prije nekoliko dana Azerbejdžan i Jermenija započele ponovni rat. Istog dana, 2. oktobra ove godine, osporeni predsjednik Bjelorusije Alexandar Lukašenko naredio je privremeno oduzimanje akreditiva svim stranim novinarima i domaćim koleginicama i kolegama koji rade za strane medije.\nŠta je zajedničko svim ovim nedemokratskim udarima protiv novinara?\nInternacionalno poznatog novinara Jamala Khashoggia likvidirala je ruka arapskog monarha. Iskusnu rusku urednicu Irinu Slavinu u samospaljivanje natjeralo je svevlašće ruskog autokrate. Jednog od najpoznatijih svjetskih 'zviždača' protiv diktature američkog imperijalizma bezmilosno progone vlasti deklarativno demokratske Amerike. Dvojicu francuskih ratnih reportera teško su ranila oružja militarnih režima kojima je Bečka konvencija o zaštiti civila u ratu očigledno nepoznata. Naredbu o oduzimanju novinarskih akreditiva stranim dopisnicima i domaćim novinarima koji rade za strane medije izdao je šef države koji je na vlasti od 1994. godine i čiji legitimitet od izbora održanih 9. avgusta ne priznaju stotine hiljada građana ove zemlje, domaća opozicija i veći dio međunarodne zajednice.\nŠta je to onda zajedničko svim ovim 'udarima' protiv novinara i novinarstva kao profesije?\nZajednička je spoznaja da svijetom danas dominiraju ponovo imperatori s neograničenim ovlastima. U vladavini imperatora i svemoći vladara nema vladavine prava, pravne države niti ljudskih prava i građanskih sloboda!\nGdje su nestali čuvari demokratije?\nGdje se to onda nalazimo danas, u mjesecu oktobru 2020. godine u 21. stoljeću? Šta se to danas dešava s čuvarima Deklaracije o pravima čovjeka i građana iz davne 1789. godine, Univerzalne deklaracije Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima iz 1948., Evropske konvencije o ljudskim pravima iz 1950., Kairske deklaracije o ljudskim pravima u Islamu iz 1990., ili Povelje Evropske unije o osnovnim pravima iz 2000. godine?\nSvakim od ovih međunarodno priznatih i dan-danas važećih „svetih pisama“ o ljudskim pravima propisani su isti ili slični temeljni principi među kojima su i pravo na život, slobodu i sigurnost ličnosti, pravo na obrazovanje, pravo na rad i zaposlenje, pravo na puno učešće u kulturnom životu, sloboda od torture ili svirepog, nehumanog tretiranja ili kazne, te sloboda mišljenja, uvjerenja i vjeroispovijesti.\nAko je svega ovoga svakim danom u svijetu sve manje, a javne retorike o demokratiji „Globalnog sela“ sve više, čime se to onda danas uopće bave svi ti formalni čuvari vlastitih proklamacija o ljudskim pravima? Čime su to danas toliko zaokupljene svjetske poluge globalnog reda kao što su Ujedinjeni narodi (UN), Vijeće Evrope (VE), Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE), Evropska unija (EU)...ako ne znaju za sve ove i druge nedemokratske udare protiv novinara, građanskih prava i elementarnih ljudskih sloboda? Šta je danas posao javnih pravobranitelja, državnih tužilaštava i svih drugih čuvara demokratije?\nŠto više shvatam neke stvari, sve bih više volio da ih nisam shvatio"\nU traganju za odgovorima na sva ova pitanja, koje nisam u stanju ni samome sebi dati, često se prisjetim brijantnog zaključka slavnog Charlesa Bukovskog: "Što više shvatam neke stvari, sve bih više volio da ih nisam shvatio".\nI dosita! Zašto je Jamal Khashoggi otet, mazohistički izmučen i smljeven? Zašto je koleginici Slavina iz Rusije bilo draže gorjeti nego živjeti? Zašto Julian sedam godina morao provesti u ekvadorskoj ambasadi u Londonu, zašto i kako američko pravosuđe može, od Velike Britanije, zahtijevati izručenje jednog Australijanca a da pritom australsko pravosuđe, vlada, mediji, nevladine organizacije i većina australske i globalne javnosti šutke, mirne savjesti, započinju novi dan?\nNe znam zašto je na dan 2. oktobra ove godine šutjela i većina nacionalnih udruženja profesionalnih novinara širom svijeta, sve nacionalne akademske zajednice, većina neovisnih intelektualaca, mladih globalista, nobelovaca, pacifista i filantropa - od Balkana do Grenlanda?\nZašto smo se toliko navikli na nevidljivu ruku imperatora koja nas svakodnevno sprječava da se vlastitim stavovima, demaršima, uličnim demonstracijama i na svaki drugi zakoniti način protivimo diktaturi imperatora modernog vremena koji, korak po korak, nehajno gase ljudske slobode kao što se nehajno gase svijeće čija vam svjetlina više nije potrebna.\nBitka za turističku sezonu: Revanšizam pobijedio solidarnost\nOd početka globalne pometnje koju od kraja prošle godine bezmilosno nameće COVID-19, svakome je jasno da u tom svjetskom metežu, nesnalaženju i panici glavnu ulogu imaju odmetnuti finansijski diktatori, farmaceutska industrija, profesionalni špekulanti, bjelosvjetski muljatori i, naravno, dnevna politika. Biologija, epidemiologija i srodne struke, naučna zajednica, akademije i nobelovci su tek ikebana koju se katkad i posluša. Kad god se pandemija otme kontroli.\nAko na tlu cijele Evropske unije postoji region koji je od početka pandemije smatran uzorom po samoorganizaciji, onda je to Istra, smatra autor. (Srecko Niketic / PIXSELL)\n"Dobro jutro svima. Uspjeli smo! Evropa je snažna. Evropa je ujedinjena!", uskliknuo je predsjednik Evropskog vijeća Charles Michel, nakon što je u cik zore u utorak (21. jula) na svom Twitter profilu pod naslovom "Dogovor", objavio da su lideri Evropske unije, nakon četiri noći i pet dana vanrednog zasjedanja, postigli "historijski kompromis".\nNakon dva mjeseca nezapamćeno teških pregovora između "štedljivih", "rastrošnih", "suverenističkih"... članica EU-a, usaglašen je Fond za oporavak evropske ekonomije u novom dobu korona virusa, a nakon višemjesečnih međudržavnih i međuinstitucionalnih usaglašavanja, usvojen je redovni Višegodišnji finansijski okvir, kojim se utvrđuju prioriteti zajedničkih ulaganja u narednom sedmogodišnjem razdoblju 2021-27.\nNakon desetaka mukotrpnih sastanaka Evropskog vijeća i Evropske komisije, došlo se do 'uravnoteženog rješenja', piše autor (EPA)\nDok se političke 'usjedjelice' i 'junoše' svađaju, BiH čeka


Cena aplikacije Zum udvostručila se posle “veoma snažnog” starta na početku godine pošto se pandemija Kovida-19 nastavila.\nPlatforma za video pozive je doživela procvat tokom krize, jer su mnogi zaposleni morali da rade od kuće.\nProfit kompanije je bio 227 miliona dolara, što je za oko 27 miliona dolara više nego u prvoj četvrtini 2020. godine.\nAnalitičari su ranije govorili da će kompanija morati da se upusti u borbu kako bi ostala važna, jer će doći trenutak kada većina ljudi bude primila vakcinu, a mere u potpunosti ublažene.\nIz Zuma kažu da su za tri meseca, do 30. aprila, prihodi porasli sa 328 na 956 miliona dolara, koliko su zaradili u istom periodu godinu dana ranije.\nU utorak su predstavili celokupna očekivanja za predstojeću finansijsku godinu. Očekuju da će godišnji prihodi dostići 3,99 milijardi dolara. Prethodna procena je bila 3,76 milijardi dolara.\nPandemija, koja je preselila zaposlene širom sveta u Zum kancelarije, promenila je ovu video platformu praktično preko noći.\n“Posao se više ne vezuje za mesto. Želimo da pomognemo evoluciju i omogućimo rad koji nudi veću fleksibilnost, produktivnost i sreću kako u ličnim, tako i virtuelnim kontaktima”, rekao je Erik Juan, osnivač kompanije.\nIz kompanije su takođe saopštili da je porastao i broj korisnika koji plaćaju njihove usluge. U prvom tromesečju, preduzeća sa više od deset zaposlenih plaćala su 497.000 dolara, 87 odsto više nego u 2020. godini.\nAli kompanija je morala da troši više, jer se broj korisnika povećavao, te se i broj zahteva povećavao, pa su morali da zaposle više ljudi.\nU želji da ostanu relevantni kada se kancelarije budu ponovo otvorile, pokrenuće Zum Ivents, koji će služiti za organizaciju događaja tokom kojih će moći da se kombinuju uživo razgovori i razgovori na mreži.\naplikacija/posao/rad od kuće/zoom/zum\n19/12/2020 | 00:48\nKolone na granici: POHRLILI u Srbiju pre novih mera


Značaj dobrovoljnog davalaštva krvi - Health UP\nZnačaj dobrovoljnog davalaštva krvi\nSvjetski dan dobrovoljnih davalaca krvi obilježava se 14. juna, na dan kada je rođen austrijski biolog i doktor Karl Landštajner. 1930. godine Landštajner je dobio Nobelovu nagradu za otkriće krvnih grupa kod čovjeka.\n14 jun 2020\t0 comment\teditor\nDana 23. maja 2005. godine Svjetska zdravstvena organizacija usvojila je rezoluciju kojom se saglasila da se ovaj dan obilježava svake godine i preporučila zemljama članicama da postanu sastavni dio nacionalnih programa za povećanje broja dobrovoljnih davalaca.\nObzirom da jedan od načina prenosa zaraznih bolesti putem krvi, a da samo prisustvo bolesti ne mora neminovno uključivati simptome, testiranje na neke od njih, kao što su HIV, Hepatitis B, Hepatitis C i Sifilis, prilikom dobrovoljnog davalaštva krvi, zakonom su propisani. Na taj način obezbijeđuje se bezbjedna krv i eliminiše prenošenje zaraznih bolesti ovim putem.\nKoja je praksa u slučaju da se neka od ovih zaraznih bolesti otkrije prilikom testiranja krvi, koliki je procenat otkrivenih slučajeva HIV-a i hepatitisa među davaocima, šta predstavlja dobrovoljno davalaštvo, kao i koja je njegova ulga saznali smo u intervjuu sa direktorkom Zavoda za transfuziju krvi Crne Gore, prim.dr Gordanom Rašović.\n1. Šta podrazumijeva koncept dobrovoljnog davalašta?\nRašović: Dobrovoljno davalaštvo krvi je humani čin vođen altruističkim stavom pojedinca, zasnovan na principima dobrovoljnosti, anonimnosti i besplatnosti. Ovim činom, pojedinac daje svoj doprinos obezbijeđivanju krvi kao lijeka humanog porijekla za potrebe liječenja svojih sunarodnika a čiji je jedini izvor čovjek. Dobrovoljnim doniranjem krvi obezbjeđuje se dostupnost ovog lijeka svim pacijentima i ugroženima kojima je neophodan u spašavanju i očuvanju života. Ovim činom takođe, pojedinac daje svoj doprinos unaprijeđenju kvaliteta zdravstvene zaštite, omogućujući da se ispoštuje osnovno transfuziološko pravilo a ono glasi “ krv mora da čeka pacijenta, a ne pacijent krv”.\n2. Kako se obezbjeđuje bezbjedna krv?\nRašović: Imajući u vidu da je krv živo tečno tkivo, sama transfuzija krvi predstavlja transplantaciju živog tkiva. U skladu sa tim, bezbijednost krvi se obezbijeđuje sa više aspekata. Njena bezbijednost počinje od sigurnog davaoca koji u skladu sa usvojenim protokolima za selekciju davaoca propisuje da davaoc mora biti zdrava osoba koja ne pripada grupama ljudi sa rizičnim ponašanjem. Zatim, svaka jedinica krvi podliježe testiranju na krvno-grupnu pripadnost, skiningu na prisustvo iregularnih antitijela i testiranju na prisustvo uzročnika krvlju prenosivih bolesti – HIV,HBV.HCV i Sifilis što je utvrđeno Zakonom o obezbijeđivanju krvi. Nakon toga, iz svake jedinice donirane krvi se postupcima procesiranja izdvajaju komponente krvi, čuvaju u uslovima preciziranim važećim standardima i primjenjuju u liječenju po principima usmjerene hemoterapije u skladu sa indikacijama.\n3. Da li možemo reći da je Crna Gora dobar primjer u dobrovoljnom davalaštvu i da li je davalaštvo ravnomjerno raspoređeno u svim regijama Crne Gore?\nRašović: Kada je riječ o razvoju davalaštva krvi u Crnoj Gori, sa procentom od 3,1% možemo reći da Crna Gora, u ovom trenutku može da se osloni na sopsteven zalihe krvi potrebne za optimalno funkiconisanje zdravstvenog sistema. Ovaj procenat je rezultat brojnih kontinuiranih aktivnosti na polju edukacije, motivacije i organizovanja akcija dobrovoljnog davanja krvi u svim krajevima Crne Gore. Možemo reći da je davalaštvo krvi ravnomjerno razvijeno u svim krajevima države, sa nekim manjim odstupanjima, koja su nam jasan indikator za osmišljavanje budućih aktivnosti. Tako na primjer, ruralni krajevi su nešto malo manje zastupljeni u davalaštvu od urbanih, zbog čega su nam u planu posebne aktivnosti koje će za krajnji rezultat imati bolju informisanost i edukovanost o davalaštvu među stanovnicima ruralnih krajeva.\n4. Koji je protokol ukoliko se prilikom testiranja krvi utvrdi prisustvo HIV-a, hepatitisa ili nekih drugih zaraznih bolesti?\nRašović: Svaka donirana jedinica krvi koja je namjenjena liječenju pacijenata prema pravilima transfuziološke struke i Zakonu o obezbijeđivanju krvi podliježe testiranju na uzročnike krvlju prenosivih bolesti a to su HIV, hepatitis B, hepatitis C i Sifilis.\nPreliminarni testovi koji se koriste u transfuziološkim službama su skrining testovi koji se baziraju na vrlo osjetljivoj tehnici imunohemiluminiscencije i njihova svrha je otkrivanje prisustva ili odsustva antitijela ili antigena koji ukazuju na prisustvo navedenih uzročnika.\nPrema pravilima struke ustanovljeni su algoritmi, odnosno protokoli po kojima se izvode procedure testiranja.\nUkoliko se preliminarnim testiranjem dobije pozitivan tj, inicijalno pozitivan rezultat, na prisustvo uzročnika na koji se test odnosi, ili se vrijednost testa nalazi u tzv. sivoj zoni , takav uzorak podliježe daljnem testiranju.\nInicijalno pozitivan rezultat se u transfuziološkoj službi testira u duplikatu i ako je ponovno pozitivan šalje se na potvrdno testiranje tehnikama PCR ili Western blota u referentnu laboratoriju Instituta za javno zdravlje da bi se odredio konačan status donacije, odnosno davaoca krvi.\nO svim dobijenim nalazima preliminarnog i potvrdnog testiranja, davaoci krvi se obavještavaju i u savjetovalištu za davaoce krvi Zavoda za transfuziju krvi Crne Gore, dobijaju nephodna uputstva za dalje postupanje.\n5. Koji je ukupan broj davaoca krvi i koliko njih su namjenski davaoci krvi?\nRašović: Na kraju prošle godine ukupno je realizovano19.216 donacija krvi, od čega je 10.816 ili 56% bilo namjenskih, a 8.400 dobrovoljnih donacija krvi.\n6. Da li imate podatke o broju otkrivenih slučajeva HIV-a i hepatitisa među davaocima krvi?\nRašović: Vođenje evidencije o broju davaoca krvi pozitivnih na prisustvo nekog od uzročnika krrvlju prenosivih bolesti je obavezan postupak i sastavni dio sistema kvaliteta naše Ustanove.\nU 2019. godini u Zavodu za transfuziju krvi Crne Gore je na uzročnike krvlju prenosivih bolesti testirano 16 624 davaoca krvi, pri čemu je, otkriveno i potvrđeno: 12 davaoca pozitivnih na Hepatitis B odnosno 0.07%, 4 davaoca na Hepatitis C odnosno 0.02% i 2 davaoca na HIV odnosno 0.01%. Ono što je bitno napomenuti jeste da se radi o davaocima koji su prvi put donirali krv.\n„Kada je u pitanju populacija davaoca krvi, naši podaci o prevalenci krvlju prenosivih bolesti su u skladu sa vrijednostima za evropski region, odnosno Crna Gora spada u zemlje sa niskom prevalencom“, zaključila je Rašović.


Đokić: U BiH žele izazvati krizu | BN\nPredsjednik Socijalističke partije Petar Đokić izjavio je danas da je neprihvatljivo da se govori o "Dejtonu dva" i da ljudi koji govore o tome ustvari žele da nastane kriza u BiH.\nRepublika Srpska 24.12.2017 | 16:08\n"Apsolutno je neprihvatljivo da govorimo o Dejtonu dva, Dejtonu tri ili bilo kakvom drugom Dejtonu. Treba da se posvetimo i provedemo dosljedno sve ono što piše u okviru Dejtona", rekao je Đokić novinarima u Banjaluci.\nĐokić smatra da je temeljni Dejtonski sporazum dao jasan okvir kako se BiH može uspostaviti, kako se u njoj mogu graditi odnosi i kako se može obezbijediti trajna stabilnost i sigurnost, kako za svaki narod, tako za oba entiteta i za svakog građanina BiH.\n"Ta priča o Dejtonu dva je ustvari samo želja da ovdje nastane kriza. Oni koji se za to zalažu žele krizu i žele goru BiH nego što je danas imamo sa svim njenim problemima", ocijenio je Đokić.\nOn kaže da je Dejton otvorio mnogo mogućnosti - da BiH može ekonomski jačati, da se može razvijati bolja saradnju sa drugim zemljama u regionu i u svijetu, da se može učiniti boljim život građana, i Srba i Bošnjaka i Hrvata.\n"Ipak treba imati u vidu da je nakon više od 20 godina primjene Dejtona u ovoj zemlji došlo do velikog napretka i razvoja. Neka svako pogleda kako smo izgledali 1996. i kako izgledamo 20 godina poslije", rekao je Đokić.\nOn je istakao da je mnogo pozitivnih i dobrih promjena, a moglo bi biti i mnogo bolje i više da je za to bilo dovoljno volje.\n"Republika Srpska je bila odgovoran činilac primjene Dejtona i to radimo i danas. U tom smislu se ništa ne treba mijenjati. Trebamo se naviknuti da je BiH decentralizovana, ali istovremeno slobodna država tri naroda i dva entiteta", rekao je Đokić.\n"U decembru prošle godine Ustavni sud je izglasao da aktuelni Izborni zakon nije u skladu s Ustavom u pogledu etničkih manjina. Parlament BiH mora brzo da osigura izmjene tog zakona do izbora u oktobru 2018. Neuspjeh u tome će skoro sigurno izložiti opasnosti mir koji traje već više od dve decenije", ocijenio je Tarner.\nOn je predložio da SAD budu domaćini i potpisivanja nove verzije Dejtonskog sporazuma.\n"Srbi, Bošnjaci, Hrvati i ostali samo putem američkog liderstva mogu da žive zajedno u miru i osiguraju slobodu i jednaka prava svim narodima. Ne smijemo da dozvolimo da taj ionako nestabilan region sklizne u nered jer protivnici demokratije jedva čekaju da iskoriste haos", naveo je američki političar.\nVrijeme je da se uspostavi pravna Drzava ,sadasnje stanje samo odgovara Bosnjacima ,Srbi i Hrvati nestaju iz BiH\nVažno je da si ti na vlasti 20g a vidi gdje smo.Tebi je lijepo a i narodu čim glasa kako glasa\nI porodicu je razvalio radi vlasti...\nKo tebe šta pita,šta ti znaš o Dejtonu.Goni se u p.m . Ovo je Božija greška.\nJedini je xaos tamo gdje dodje amerika\nStvarno izazivaju krizu ? A nije kriza od 90-e pa do danas ? Pa covjece gdje ti zivis, ljudi jos gledaju tvoju tuljavu facu na RTVRS na SAMSUNGU kupljenom na rate devedesetih godina ! Ti pricas o krizi ?! Pa kriza je u svakom pogledu , ekonomska, kriza morala, kriza u porodici , u međuljudskim odnosima ... Tu krizu ti i takvi kako ti nikad nece rijesiti ! Uzmite sebi svoje kad vam je taj ludi narod dozvolio ali ne vrijedjajte inteligenciju onih ljudi koji na sve vas gledaju kao obicni olos, kokosare, lesinare ! Pricaj tu pricu po zborovima i partiskim mitinzima ! Pozdrav iz tudjine vama koji ste svoji NA MOME !\nhahahhaha... tako je .. kriza je njima sto im se raspada kriminalna organizacija rusofila . odavno su oni pukli samo to ne znaju, oni su zadnja zila a korjen im je vec presjecen. taj tuljan to prica eto cisto da izbaci emocije iz sebe a zna da je nestradao!\nNe treba govoriti o nijednom Dejtonu, a narocito o sprovodjenju ovog Dejtona. Treba samo napokon si priznati da je to samo MIROVNI SPORAZUM, a nikakvo sveto slovo. Sve ostalo je na nama (odnosno politicarima) da se dogovore. A kako su ti isti uvidjeli da i dalje mogu sa narodom se igrati i krasti kao prije i tokom rata, to nastavljaju i dalje, kao Dejton je sveto slovo. E pa nije... Vec narod i glasaci\nPinokio je vrh ekipe koja 20 godina krade od naroda i države...\nu bakugije sa ovim prevarantom!\nNecu nikoga da branim. Zna se kome je u interes da izaziva krizu u BiH. Taj uvijek pljuje po BiH da bi sacuvao svoj licni interes kao i opstanak. Sva trojica tegle narod na svoju stranu a narod glup i sve vjeruju. Kao sto uvijek govorim, BiH treba jedan predsjednik kojeg se svake 4 godine mjenja. Malo izmjeniti „stari“ Dejton i bilo bi jos bolje. Ukinuti entiteti i stvoriti kantone kao u svajcarskoj. Umanjiti broj ministara i ne bitni likova koji (ne)rade a primaju velike plate odmah izbaciti sa polozaja. Agenciju stvoriti protiv korupcije, da se svaki potez, trosenje novca, prodaje itd prvostrpebo ispitiva i gdje se taj novac zavrsi ili u ciji dzep ode. Za stvaranje mrznje protiv bilo kojeg naroda, stroge kazne uvesti, bio to predsjednik, ministar ili obicni gradjanin. Vise bi se postovalo i manje bi vladala mrznja. Praznike sva tri naroda ispostovati. Sva preduzeca obavezni placanjem redovnim porezom. Familijama i rodbini predsjednika, ministara itd. zabraniti otvaranje firmi ili omoguciti kredite. Mislim da bih BiH puno bolje funkcionisala da se uvedu bolje i drasticne mjere protiv bahati predsjednika, ministara itd.\nJesi li ti slijep Djokicu? Kakvo izazivanje krize? Kriza je ovdje , i to godinama.\nBjednice pa ti si najveca kriza i elementarna nepogoda za ovaj jadni narod\nHaman nisu sve prodali i opljackali kad im ovako smeta Dejton 2?\nKako izazvati krizu u zemlji u kojoj kriza od rata a i prije nije prestajala... Mozda neko hoce da izazove NADKRIZU\nministar zvani 20 posto\nČOVIJEK VOLI PARE VIŠE NEGO PORODICU. SPAVA U STRANCI DVADESET GODINA .OD DOTIČNOG JE SAMO OSTAO NOS.JA KOD NJEGA VIŠE NIŠTA NE VIDIM OSIM DA IMA ŠTA HOĆE NA KONTO GLUPOG NARODA.NJEMU JE STRANKA DOM .SLUŠA GA ONAJ KO NEMA MOZGA SRETNO NARODE.\nDodik siri napetost vec petnest godina a svrbi se njemu dive a kada se spomene rat ili dejton dva onda panika ako ga ne usutkate biti ce ili rat ili dejton dva