Home/Blog/Rast cena na tržištu – gde je kraj?\nU poslednjih nekoliko godina, mesecima slušamo vesti o rastu cene kvadrata na tržištu nekretnina u Srbiji, što se pogotovo odnosi na Beograd i Novi Sad kao najveće investicione centre. Prvi put pre posle nekoliko godina, u septembru je osvanula vest da se tržište nekretnina u Novom Beogradu blago korigovalo naniže. Da li je u pitanju samo privremeno izduvavanje već uveliko naduvanog balona ili je došlo do preokreta u trendu, pa će se balon izduvati potpuno pri ovoj pukotini, nagradno je pitanje za veliko investitore, za čiji odgovor bi sigurno bili spremni da daju i milion dolara!\nVeć tri godine unazad na tržištu nekretnina u Srbiji se svega 30 odsto prometa realizuje iz kredita, a 70 odsto iz gotovinskih izvora, pokazuju podaci Republičkog geodetskog zavoda. Pre toga, u 2017.godini, prema istom izvoru, najveći uticaj na razvoj tržišta nekretnina izvršilo je značajno učešće stambenih kredita u finansiranju njihovog prometa. Ovi podaci nam jasno ukazuju na činjenicu da se u poslednje vreme najvećim delom kupuje investiciono!\nOno što je činjenica za tzv. kategoriju superbogataša, kako su je definisali u jednom istraživanju (fizička lica sa procenjenom vrednošću bogatstva iznad 30 miliona evra, pri čemu smatram da je granica u Srbiji značajno niža, jeste činjenica da se bogatstvo mora držati u određenom imovinskom obliku. Ono što svi veliki investitori znaju jeste da postoje različite strategije u portfolio menadžmentu i da one mogu značajno promeniti redosled na čuvenoj Forbsovoj listi najbogatijih ljudi u svetu, pa i kod nas u regionu.\nAko analiziramo čuveni odnos prinos / rizik prema portfolio teoriji, pokazuje se da sigurne luke (engl. Safe haven) više nema, nekad je to bilo zlato. Danas dolazi do određene volatilnosti, pa i značajnije korekcije cene i kod ovog plemenitog metala. Ono što su neka istraživanja pokazala je upravo činjenica da veliki investitori svojim stavom da je zlato sigurna luka i velikim investicionim pozicioniranjem upravo uzdrmavaju poziciju te aktive. Naime, dolazi do klasičnog naduvavanja balona koji u nekom trenutku mora da se izduva, kroz malu pukotinu odjednom, ili kroz postepeno korigovanje cena (tzv. hlađenje tržišta). Slična priča je i sa drugim kandidatima za sigurnu luku, tu dolazi najpre u obzir nafta, ali i neki drugi globalni produkti.\nČini se upravo da se sada nešto slično dešava sa tržištem nekretnina. Veliki investitori se pozicioniraju na tržištu nekretnina, procenjujući da je to najsigurniji čuvar vrednosti, nešto što najpribližnije odgovara pojmu sigurne luke. Cene akcija drastično su u proseku porasle, veliki rast berzanskih indeksa čini se da upravo usmerava pažnju velikih investitora ka tržištu nekretnina, gde je taj rast bio neuporedivo manji. Treba uvek napomenuti da se na tržištu nekretnina investiciono posmatrano može dobiti zadovoljavajući godišnji dohodak kroz rentiranje te nekretnine (kao što se i kod akcija može dobiti dividenda ili kod obveznica kamata), a da se u osnovi „igra“ na kapitalni dobitak, tj. očekivani rast cene kvadrata. Naravno, slično kao i kod zlata, sami investitori svojim racionalnim ponašanjem mogu stvoriti tu pukotinu na tržištu. Vratimo se na početak teksta i konstataciju da je cena nekretnina u septembru pala na Novom Beogradu i na večitu dilemu – da li se radi o najavi preokreta trenda ili samo privremenom korigovanju cene, to jeste nagradno pitanje za čiji odgovor bi neki investitori bili spremni da plate i milion dolara!


Rent a car Šabac - Iznajmljivanje Automobila - Srbija\nKako bi Vam poseta Šapcu bila pravo zadovoljstvo iznajmite jeftine usluge renta a car agencija iz Šapca sa naše stranice i ne brinite o prevozu. Šabac je kako Šapčani vole da ga nazivaju i „grad na Savi“. Znamenitosti koje biste trebali da posetite ako ste u poseti Šapcu su: tvrđava Stari grad, zgrada Bliznakinje, zgrada Kulturnog centra, gospodar Jevremova ulica, kuća Krsmanovića, biblioteka- Vladičanski dvor, narodni muzej, kuća Dragomira Petrovića, spomen kosturnica u Prnjavoru, crkva Preobraženja u Kriviji itd. Ne propustite ni posetu neke od brojnih manifestacija koje se ovde odvijaju tokom cele godine a neki od njih su: Čivijada, Čivijaški karneval, Ruže Lipolista, Konjičke svečanosti i mnoge druge.\nAuto San 015 rent a car Šabac\nRenta car firma iz Šapca Auto San 015 vrši usluge iznajmljivanja automobila kako na teritoriji grada Šapca tako i na teritoriji cele Srbije. Minimalni period najma automobila je 24 časa. Vozilo mora da se sledećeg dana u isto vreme sa tolerancijom…\nAdresa: Vuka Karadžića 106, Šabac\nPavlović rent a car Šabac\nBilo da su Vaši afiniteti okrenuti karavanima, hečbegovima ili sedanima sa prtljažnikom Rent a car Pavlović iz Šapca će Vam izaći u susret. Sinonim su za povoljne cene i udobnost. Postoji mogućnost rezervacije telefonom ili online rezervacijom. Sva…\nAdresa: Mačvanska 22, Šabac\nMaxi fast rent a car Šabac\nMaxi fast rent a car je agencija za iznajmljivanje automobila iz Šabca koja pored svoje matične delatnosti vrši uslugu dostavljanaj vozila na aerodrom „Nikola Tesla“. Na raspolaganju su i povoljni uslovi kod višemesečnog najma ili najma više vozila.…\nBalkan rent a car Šabac\nBalkan rent a car je pravi izbor za zahtevne vozače bilo da Vam je potreban automobil za dužu ili kraću relaciju. Na auto placu Balkan rent a car-a u Šapcu možete naći raznovrsnu ponudu motornih vozila , gde lako možete naći profil vozila koji…\nAdresa: Kralja Milutina 146, Šabac\nAlfa rent a car Šabac\nAlfa rent vrši iznajmljivanje vozila sa kompletnom opremom, usaglašenim nivoom komfora i visokim nivoom fleksibilnosti usluga pri rezervaciji i preuzimanju istih. Imaju posebne povoljnosti na duže najmove. Vozila su osigurana u slučaju nesreće.…\nAdresa: Sekule Gavrilovića 26, Šabac\nInter leasing rent a car Šabac\nInter leasing iznajmljivanje automobila je tokom poslovanja izgradila imidž agencije koja je sinonim za sigurnost i odgovornost. Agencija se nalazi u Šapcu, a obim njenih usluga obuhvata iznajmljivanje automobila i komercijalnih vozila za pojedince…\nAdresa: Prvomajska 52, Šabac


"Mere štednje, to je jedino što znam, to je moj život": Nastanak i uspon mladog socijaliste - New York Times\nOn je zakoračio u svet mlade levice koja je iznikla u Brajtonu, boemskom univerzitetskom gradu. To je svet antikapitalističkih radionica, anarhističkih skloništa, "crvenih teretana" i štrajkova, svet koji utelovljuje upravo Džeremi Korbin (69), socijalista koji je otpisan kao zastareo tokom centrističke vladavine Tonija Blera i Bila Klintona\nPiše: Elen Beri / The New York Times International Report\nFotografije: Meri Tarner za Njujork tajms; Mekintajer u svojoj sobi u Brajtonu, u Engleskoj\nAleks Mekintajer odrastao je na rezanju budžeta.\nOmladinski centar u koji je odlazio posle škole zatvoren je kada je on imao deset godina. Kada je imao jedanaest, stambene povlastice koje je imala njegova majka su ukinute, kao posledica socijalne reforme. Do trenutka kada je, nekoliko godina kasnije, obližnje ulično svetlo počelo da treperi, ovi događaji isprepletali su se u jednu priču o vladinoj politici koja je odredila njegovo detinjstvo.\n"Štednja, to je jedino što znam, to je moj život", kaže Mekintajer. "Nikada nisam poznavao drugačiju Englesku."\nOn sada ima 19 godina i dovoljno je odrastao da glasa. Mekintajer sada nadoknađuje izgubljeno vreme. Tokom poslednjih šest meseci on se našao u centru pokreta Momentum, ideološke organizacije koja vrvi od novog socijalizma i sindikalizma. Njegovi roditelji možda su se informisali putem Sana i Dejli mejla, ali on izveštaje o "krizi kapitalizma" saznaje od Novara medija, levičarske nezavisne medijske grupe. Oko Božića je počeo da čita Marksa.\nMekintajer je prvi u svojoj porodici koji je upisao fakultet i pripada onom delu mladih Britanaca koji bi trebalo da utelove društvenu pokretljivost. To je paradoks koji mnogi pripisuju kapitalizmu slobodnog tržišta, uvereni da im on, kao ni njihovim porodicama, ne može priuštiti pristojan život.\nOpšti izbori 2017. godine razotkrili su najdublji generacijski jaz koji je postojao u skorijoj istoriji britanske politike. Mladi birači glasali su za laburiste čiji je socijalistički lider Džeremi Korbin obećao da će obnoviti socijalnu državu i preraspodeliti bogatstvo. Oni su gurnuli stranku još ulevo, otvorivši naprsline oko kojih se Laburistička partija sada frakcioniše.\nTri četvrtine mladih ljudi glasalo je za ostanak Velike Britanije u Evropskoj uniji, dok su glasači godišta njihovih baba i deda izabrali Bregzit. Mekintajer je i dalje besan zato što nije mogao da 2016. glasa na referendumu, pošto nije bio punoletan. On je bledunjav, visok i mršav, sa nekoliko diskretnih tetovaža i dobro vaspitan.\nOn, međutim, nije predstavnik svoje generacije. Ali njegova žal svejedno je generacijska: što je država ukinula povlastice u kojima su uživali njegovi roditelji i njihovi roditelji, poput jeftinih stanova i besplatnog obrazovanja.\n"Nismo slepi", kaže Mekintajer. "Nismo glupi, znate. Razlog što se suprotstavljamo ovome što se dešava je zbog onoga što smo dobili."\nBritanci koji su odrasli u jeku finansijske krize 2008. godine će, uglavnom, živeti gore od svojih roditelja. Rođeni na pogrešnoj strani poskupljenja nekretnina, 30-godišnjaci imaju tek polovinu šansi koje su imali bebi-bumeri da poseduju sopstvene kuće.\nZa razliku od prethodnih generacija, od njih se očekuje da plate račun za skupo obrazovanje.\nProsečni diplomac sada vladi duguje više od 50.800 funti. Dug treba da postepeno vraća kada dobije dobro plaćen posao. Broj Britanaca koji pohađaju fakultete porastao je na 49 odsto, najviše do sada, ali će svi oni diplomirati u istorijskom trenutku stagniranja plata.\nRobert Ford, profesor političkih nauka na Univerzitetu u Mančesteru, kaže da je Margaret Tačer omogućila Britancima sa niskim primanjima da kupuju državne nekretnine koje su iznajmljivali, kako bi oni postali učesnici u tržišnom kapitalizmu. Ali sada njegovi studenti shvataju da po svoj prilici nikada neće posedovati kuću.\n"Sav rizik prešao je na njih", kaže Ford. "Imate generaciju kod koje od krize postoji manja pokretljivost i manje je bezbednosti. Oni su zato sve manje uvereni da će tržište doneti dobar ishod."\nZa Mekintajera je bila velika stvar da dospe na fakultet.\nOn dolazi iz porodice niže srednje klase iz Velvin Garden Sitija, severno od Londona, gde je odrastao u iznajmljenom stanu koji je subvencionisala država i pohađao školu koju je državna obrazovna inspekcija opisala kao školu koja "zahteva poboljšanje".\nDruštvena pokretljivost bila je mantra Konzervativne partije tih godina. Dejvid Kameron obećao je porast socijalne mobilnosti 2010. godine, kada je utrostručio školarine za fakultet. Više školarine će, tvrdio je, otvoriti nova mesta i bolje prilike ohrabrivanjem tržišne konkurencije.\nMekintajer je bio test subjekat u tom eksperimentu. Za njega je utvrđeno da je nadaren i uključen je u dobrotvorni program Fondacije za društvenu pokretljivost. Poslat je na Univerzitet Kembridž gde je jeo u drvetom obloženoj menzi, dok su ga služili konobari. On to iskustvo opisuje kao "presmešno". Obradovao je svoju majku kada joj je rekao da želi da postane lekar.\nAli kada je došao na Univerzitet u Brajtonu, njegovi planovi su propali. Stanovi u Brajtonu postajali su skuplji brže nego igde drugde u Engleskoj prošle godine. Soba koju je na kraju iznajmio, na vrhu buđavih, vlažnih stepenica, koštala je više nego što je njegov studentski kredit mogao da pokrije. Kada se na to doda školarina, suma koju će morati da vrati državi kada pronađe siguran posao iznosi bezmalo 46.500 funti.\nMekintajer se zaposlio kao pomoćnik u kuhinji jednog lanca restorana. Dopadala mu se klijentela tamo. Ali plata i uslovi rada nisu bili zadovoljavajući. Pet dana nedeljno radio je smene od ponoći do 8 ujutru, što je dovelo do toga da bude malaksao i bolestan. Je li to život odraslih, ta nemilosrdna nesigurnost? Kolege ga nisu baš utešile: većina njih je bila fakultetski obrazovana.\n"Vrlo sam blizu toga da ne mogu da platim kiriju", kaže Mekintajer. U tom stanju uma se nalazio kada mu je prišao kolega i pomalo misteriozno mu rekao: "Dosta nam je svega. Zar ti nije dosta svega?"\nNekoliko meseci kasnije, Mekintajer je izašao na ulicu u svoju prvu šetnju sa predstavnicima sindikata koji su zahtevali minimalac od deset funti po satu. Štrajkači nisu nimalo ličili na rudare iz osamdesetih; bili su to sinovi i ćerke srednje klase, u martinkama i pantalonama sa leopard printom.\nMekintajer je posle toga bio toliko uzbuđen da nije mogao da spava. "Sedim sa šoljom kafe u rukama i mislim: 'Šta se upravo dogodilo'", ispričao je kasnije. "Ovo nije kraj. Ovo je tek prvi korak ka nečemu velikom."\nOn je zakoračio u svet mlade levice koja je iznikla u Brajtonu, boemskom univerzitetskom gradu. To je svet antikapitalističkih radionica, anarhističkih skloništa, "crvenih teretana" i štrajkova, svet koji utelovljuje upravo Džeremi Korbin (69), socijalista koji je otpisan kao zastareo tokom centrističke vladavine Tonija Blera i Bila Klintona.\nMekintajer kaže da se sada sa novim idejama sreće svakog dana. Upoznao je Kaluma Kenta, eruditu i doktoranda koji je organizovao grupu za čitanje Marksa za radnike iz lanca restorana u kojem je zaposlen Mekintajer.\nKent (24) dolazi iz bogatog sela pored Hempšira. Fakultet je upisao 2014. godine i sve vreme učestvovao u protestima protiv mera štednje.\nMekintajer nije bio siguran kako stoji sa Marksom, ali se sa sindikalistima osećao kao kod kuće. Budućnost je polako počela da dobija oblik.\nNije više bio tako siguran da će postati lekar. Pozvao je majku jednog dana i tako joj i rekao.\nSamohrana majka koja je radila dva ili tri posla dok je on odrastao i dalje pegla za novac. Kada je on aplicirao za fakultet, to je bila jedna od najuzbudljivijih stvari u njenom životu.\n"Ona za mene želi bolju budućnost", kaže on. "Za nju je to odlazak na fakultet, diplomiranje i zarađivanje mnogo novca."\nNarednog dana ona je pozvala njega i rekla mu da ostane na fakultetu.\nMekintajer je počeo da odbrojava mesece do diplomiranja i bacio se na aktivizam.\nPred Božić ga je pozvao predsednik sindikata pekara Ijan Hodson da razgovara sa studentima u levičarskom uporištu u Liverpulu. Pio je pivo sa veteranima.\nNa putu do kuće, zastao je da osmotri štrajk brodograditelja na dokovima Liverpula. Tada je ugledao ono što je tražio: glomazan, rashodovani brod Cammel Laird-a, i radnike koji greju ruke oko vatre u buretu. Žalili su se što su ih zamenili Rumunima.\nUzeo je transparent u ruke i pokušavao da uspostavi kontakt očima sa vozačima na putu.\nNekoliko njih ga je primetilo. Jedan je zatrubio iz automobila. Zatim i vozač kamiona natovarenog drvenim paletama. Nasmejao se. Bio je kod kuće. "Obožavam to", kaže.


Statistika sajta: Naši registrovani korisnici su do sada poslali 99717 poruka. Broj trenutno otvorenih podforuma je 50. Podforumi su podeljeni u 15 kategorija sa ukupno 1812 tema. Do sada je registrovano 3240 korisnika. Na bazi dosadašnje statistike, procenjujemo da će na kraju meseca stanje biti sledeće: poslato 99717 poruka, otvoreno 1812 tema i registrovana 3240 korisnika. Do sada je banovano 48916 spamera. Trenutno, naša mailing lista sadrži 40325 email adresa. Od početka meseca, na našem sajtu je otvorena 32424921 stranica. Na glavnom delu sajta objavljeno je 38 naslova (knjiga) poznatih autora na temu duhovnosti i zdravlja. Naši korisnici su, na glavnom delu sajta, do sada postavili 226 tekstova i 13 svojih knjiga.\nSada je 30 Nov, 2021 11:19 am Home Pogledaj neodgovorene poruke


Povorka ponosa nije ”parada” i “ekspresija seksualnosti”, već borba za jednaka prava LGBTIQ populacije - Zašto ne\nAugust 24, 2021\t Amina Izmirlić\nI dok u Bosni Hercegovini LGBTIQ populacija još uvijek čeka na usvajanje zakona o istospolnom partnerstvu, u Hrvatskoj i Crnoj Gori ovi su zakoni već na snazi, a izjave i stavovi pojedinih javnih funkcionera i većeg dijela javnosti pokazuju visok nivo netolerancije i nerazumijevanja prema LGBTIQ populaciji i njihovoj borbi za ostvarenje osnovnih ljudskih prava.\nFOTO: Asja Mustajbašić\nGostujući u “Danu uživo” na N1 televiziji, dan prije nego što je u Sarajevu održana treća Bh. povorka ponosa, ministar unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo Admir Katica, ističući svoj lični stav kada je u pitanju ovaj događaj, ustvrdio je kako je za njega neprihvatljiva Povorka ponosa s obzirom na to da je to “ekspresija seksualnosti” na javan način.\nAko mene pitate za moj stav po ovom pitanju, mogu i njega reći, zaista ja, što se mene tiče, ne mislim da je mom biću prihvatljivo nešto što se zove ekspresija seksualnosti na tako jedan javan način, ne mislim da je to nešto što je u skladu sa mojim poimanjem života itd.\nAdmir Katica, 13.8.2021.\nSamo nekoliko dana ranije, vijećnik u OV Novo Sarajevo i kadar Naroda i pravde Emir Rustempašić oglasio se u javnosti, uputivši kritike na račun premijera Kantona Sarajevo Edina Forte, načelnika Općine Centar Srđana Mandića i gradonačelnice Sarajeva Benjamine Karić koji su pokrili troškove dodatnih mjera sigurnosti na dan održavanja Povorke ponosa.\nDan nakon što je održana treća Bh. povorka ponosa, oglasio se i predsjednik Naroda i pravde Elmedin Konaković, ističući da je protiv svake vrste diskriminacije, ali i da je “protiv promocije seksualnosti” i “protiv Povorke”.\nI zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo i član Stranke demokratske akcije Haris Zahiragić uputio je određene kritike na račun ovog događaja te je istakao kako ne podržava Povorku ponosa, dodavši kako “ne postoji ta komisija, ni to udruženje, ni ta politika, ni ta ambasada koja mene može natjerati da ja to podržim, da ja, naprimjer, odem tamo, da javno podržim”, te je rekao kako on “nema problem da ljudi hodaju, da rade šta hoće, ali, dakle, bez mene, jel pošteno, imam li ja to pravo”.\nIpak, osim nekoliko pojedinačnih istupa u javnosti pojedinih članova SDA i NiP-a, ove godine ni Narod i pravda ni SDA nisu javno komentarisali održavanje Povorke ponosa kao što je to bio slučaj prije dvije godine, pred održavanje prve Bh. povorke u Sarajevu, koja je tada, kao i ove godine, dobila podršku stranih ambasada, EU, ali i nekoliko bh. stranaka i njihovih članova. Osim što su Forto, Mandić i Karić pružili finansijsku podršku radi dodatnih mjera sigurnosti, i drugi članovi SDP-a BiH i Naše stranke podržali su ovaj događaj.\nNa dan održavanja treće Bh. povorke ponosa, podršku ovom događaju pružilo je nekoliko članova Naše stranke – od njenog predsjednika Predraga Kojovića, premijera KS Edina Forte, ministrice pravde KS Darje Softić-Kadenić, zastupnika u PSBiH Damira Arnauta, federalne zastupnice Miomirke Melank do dogradonačelnice Sarajeva Anje Margetić, koja je i ranije isticala značaj podrške Grada Sarajeva samoj organizaciji Povorke\nU danima pred Povroku ponosa, osim Damira Arnauta, i član SDP-a BiH i zastupnik u PSBiH Saša Magazinović pružio je podršku ovom događaju, navodeći da je “poštivanje ljudskih prava osnova za normalan život”, dodavši da “tražiti ljudska prava nije nikakav luksuz nego potreba” te da je Povorka ponosa “protest iz kojeg svi učimo” i da “niko nije jednak dok svi nismo jednaki”.\nPored domaćih javnih funkcionera/ki, ovogodišnjoj Povorci ponosa, čiji je slogan glasio “Otpor sa margine”, prisustvovali su i brojni strani zvaničnici, među kojima su i američki ambasador Eric Nelson, britanski ambasador Matthew Field, švedska ambasadorica Johanna Stromquist i šef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovine Johann Sattler.\nPodsjećamo, Povorka ponosa je protest protiv nejednakosti i kršenja ljudskih prava lezbejki, gej, biseksualnih, trans, interspolnih i queer osoba (LGBTIQ) te predstavlja jedan od najvažnijih i najutjecajnijih aktivističkih događaja, “koji je kroz istoriju održavanja u regiji i svijetu pokazao da mnogo brže čini pozitivne promjene i doprinosi kvalitetnijem životu LGBTIQ osoba”.\nBh. povorka ponosa poštuje principe i vrijednosti antifašizma, ravnopravnosti, solidarnosti, slobode, socijalne pravde, samoodređenja, sekularnosti, inkluzivnosti, antimilitarizma, vladavine prava, spremnosti na dijalog i nenasilne komunikacije. Najveći problemi LGBTIQ osoba u bh. društvu su nevidljivost, izoliranost, neprepoznatljivost, neprihvaćanje i nasilje, kako u javnom tako u i privatnom prostora. Zbog straha od nerazumijevanja, odbacivanja ili nasilja većina LGBTIQ osoba se još uvijek ne odlučuje reći svoju seksualnu orijentaciju, rodni identitet ili spolne karakteristike svojoj porodici, te su zbog toga prisiljene da skrivaju dio svog života i osobe koje vole. Javni prostor – ulica, radno mjesto, škola, fakultet, institucije, kafići – mjesta su na kojima mi, LGBTIQ osobe, ne možemo otvoreno živjeti naše identitete. Uskraćeni su nam sigurni prostori za razgovor, upoznavanje, druženje i život. Suočavamo se s neprihvaćanjem i strahom. Prisiljeni/e smo na skrivanje kako ne bismo bili/e izloženi/e diskriminaciji, uvredama, otkazu, odbacivanju u porodici, na radnom mjestu, u svom okruženju. Izloženi/e smo verbalnom, psihičkom i fizičkom nasilju svaki put kad iskažemo svoj identitet. Ugrožen je naš tjelesni integritet, a u konačnici i naše pravo na život. Sveprisutna homo/bi/transfobija, patrijarhat, seksizam, neravnopravnost spolova, kao i nedovoljna zainteresovanost institucija da se aktivno bave suzbijanjem nasilja i neravnopravnosti jesu glavni uzroci problema nevidljivosti LGBTIQ osoba. Zato je povorka ponosa važna prilika da se ovo neprihvatljivo stanje barem djelimično promijeni, da se smanje strahovi od nasilja i neprihvaćanja, da se javnost upozori na neravnopravnost, diskriminaciju i nasilje kojem su izložene LGBTIQ osobe, te da se pošalje poruka o različitosti i zahtjevi za jednakošću, slobodom i ravnopravnošću.\nO Bh. povorci ponosa, 2019. godina\nPrva Bh. povorka ponosa, pod sloganom “Ima izać’”, održana je u septembru 2019. godine, na kojoj je sudjelovalo više od 1.000 učesnika/ca. Prošla je bez incidenata, a jedan od članova Organizacionog odbora Povorke Branko Ćulibrk tada je, između ostalog, podsjetio da BiH nema zakon o istospolnim zajednicama, iako takve zajednice postoje u BiH.\nU augustu 2020. godine, usljed loše epidemiološke situacije i mjera koje su bile na snazi zbog pandemije koronavirusa, druga Bh. povorka ponosa održana je u online formatu, uz slogan “Nije život četiri zida”.\nTreća Povorka ponosa održana je u augustu 2021. godine, uz slogan “Otpor sa margine”, a ovom događaju prisustvovalo je nekoliko stotina građana/ki, uz jake policijske mjere sa preko hiljadu policijskih službenika i zatvaranje 37 ulica u Sarajevu.\nDa su ove mjere bile neophodne kako bi se zaštitila sigurnost učesnika/ca ovogodišnje povorke ponosa, govore, nažalost, brojni negativni i homofobni komentari i poruke na društvenim mrežama, od kojih su mnoge imale naznake pozivanja na ograničavanje prava ove grupe, etiketiranja homoseksualnosti kao bolesti, kao i pozive na nasilje upućene pripadnicima/cama LGBTIQ populacije, ali i učesnicima/cama Povorke. Jedan od najčešćih komentara koji se može pročitati na društvenim mrežama i portalima jeste kako je “povorka bespotrebna jer prava LGBTIQ zajednice nisu uskraćena”.\nIstraživanja su pokazala da se u BiH u velikoj mjeri krše prava, a svaka treća LGBT osoba doživjela je neku od vrsta nasilja i uznemiravanja, dok je svaka druga osoba doživjela diskriminaciju na poslu, u školi, kao i u obitelji jer postoji mnogo nerazumijevanja.\nČlanica OO Bh. povorke ponosa Lejla Huremović, 15.8.2021.\nI premijer KS Edin Forto komentarisao je potrebu za dodatnim mjerama sigurnosti, naglasivši tom prilikom da su “dodatne sigurnosne mjere, koje propisuju vrhunski profesionalci iz sigurnosnog centra iz Uprave policije, najbolji pokazatelj da je ovdje nešto što treba da se brani, znači, neka je opasnost”:\nTo nam govori da je potrebno da se protestuje da jednog dana dođe vrijeme kada neće biti potrebne dodatne mjere. Svi oni koji misle da ovo nije potrebno neka se zapitaju zašto je policija odlučila da je ovo skup visokog rizika, kada prestane biti skup visokog rizika biće puno manje problema.\nEdin Forto, 15.8.2021.\nNakon protestne šetnje, članovi OO Bh. povorke ponosa održali su govore, a jedna od članica OO Maida Zagorac istakla je “kako ulice trebaju biti dostupne iskazivanju problema i diskriminacije” te da je “cilj gradnja društva koje će ovu grupu osloboditi zaštitara”, ističući važnost hitnog usvajanja zakona o javnom okupljanju u svim kantonima i entitetima, “koji će skinuti odgovornost s organizatora”. Zatražene su i hitne izmjene Krivičnog zakona te kažnjavanje govora mržnje koji se zasniva na seksualnom opredjeljenju.\nOno što jeste učinjeno je i da je i taj prijedlog zakona o istospolnim zajednicama stavljen u procedure, ali još nije donesen. Radna grupa nije još završila svoj posao tako da se nadamo da će i to biti završeno u nekom narednom periodu. Tokom prošle i ove godine donesen je Akcioni plan za LGBTIQ osobe koji jeste jedan važan dokument koji propisuje niz strateških ciljeva i pravaca koji trebaju da unaprijede naše živote.\nBranko Ćulibrk, 14.8.2021.\nPored kontra protesta, pod sloganom “ANTI LGBT”, koji su održani neposredno pred održavanje prve i treće povorke ponosa, negativnih i homofobnih komentara, poziva na nasilje i tvrdnje da prava pripadnicima/cama LGBTIQ populacije nisu uskraćena, od protivnika ovog događaja često se može čuti i termin “parada” ili, pak, “javna ekspresija seksualnosti”. S tim u vezi, podsjećamo da su organizatori povorke odmah nakon njene najave istakli da Povorka ponosa nije parada, već protest na kojem će učesnici skrenuti pažnju na loš položaj u zajednici, a pored pripadnika/ca LGBTIQ populacije, do sada održanim povorkama ponosa mogli su, i prisustvovali su, brojni građani/ke koji nisu pripadnici LGBTIQ populacije, u znak podrške borbi za njihova osnovna ljudska prava.\nOno što treba istaći je i da Ustav BiH, u koji se svi na političkoj sceni u BiH “zaklinju”, svojim članom 2. garantuje da će “Bosna i Hercegovina i oba entiteta osigurati najviši nivo međunarodno priznatih ljudskih prava i osnovnih sloboda”, a princip nediskriminacije LGBT osoba sadržan je i u Evropskoj konvenciji o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i drugim konvencijama koje je BiH potpisala, kao i drugim važećim zakonima. Stoga je jasno da Povorku ponosa treba posmatrati i u kontekstu poštovanja ustavnopravnog poretka BiH, a Istinomjer se ovom temom bavio u analizi pod nazivom “Ustav BiH i konvencije o ljudskim pravima na strani prve Bh. povorke ponosa”, objavljenoj neposredno pred održavanje prve Bh. povorke ponosa, 2019. godine.\nPodsjećamo i da se u Mišljenju o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji, u dijelu koji se odnosi na osnovna prava, navodi da “zaštita i uključenost ranjivih grupa još uvijek nisu na odgovarajućem nivou, što se posebno odnosi na osobe s invaliditetom, djecu, LGBTI osobe, pripadnike romske zajednice, pritvorenike, migrante i tražitelje azila”.\nU sekciji “Zaključci i preporuke”, EK navodi 14 prioriteta na kojima bosanskohercegovačke vlasti trebaju poraditi u narednom periodu, a jedan od njih jeste “unapređenje zaštite i inkluzija ranjivih grupa, posebno osoba s invaliditetom, djece, LGBTI osoba, pripadnika romske zajednice, pritvorenika, migranata i tražilaca azila, kao i raseljenih lica i izbjeglica u cilju zatvaranja Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma”.\nIako u Sarajevu nisu svi naklonjeni Povorci ponosa, nadležne institucije su ipak osigurale da se ona održava, što nije slučaj s drugim većim centrima u BiH poput, naprimjer, Banje Luke. Podsjećamo tako na stav aktuelnog gradonačelnika ovog grada Draška Stanivukovića koji je, nakon što su objavljeni rezultati Lokalnih izbora 2020. godine, izjavio da će kao gradonačelnik svakome dozvoliti proteste te da će “vrata Banje Luke prema svima biti otvorena”, no samo desetak dana kasnije, novoizabrani gradonačelnik ovog grada demantovao je sam sebe, potvrdivši da Banja Luka i njeni trgovi neće biti baš prema svima otvoreni. Na pitanje “da li bi podržao gej paradu u Banjoj Luci”, Stanivuković je izjavio da “misli da je za čitavu zemlju jedna dovoljna u Sarajevu” te, pored ostalog, dodao da su to “vrijednosti koje ne treba da se na taj način promovišu na trgovima”, o čemu je Istinomjer pisao, ocijenivši njegov stav nedosljednim.\nI dok su Ustav BiH i konvencije o ljudskim pravima, ali i Mišljenje EK o zahtjevu BiH za članstvo u EU, na strani ljudskih prava, pa samim tim i prava LGBTIQ populacije, borba za osnovna prava pripadnika/ca ove populacije će, po svemu sudeći, biti mukotrpna i duga. Diskriminacija i problemi sa kojima se pripadnici/e LGBTIQ zajednice susreću svakodnevno zasigurno negativno utiču na kvalitet njihovih života – od situacija gdje vezu sa svojim partnerom/icom moraju kriti kako bi izbjegli/e osuđivanje društva, do diskriminacije na radnom mjestu i u zdravstvenim ustanovama, pa do prijetnji nasiljem u porodici i društvu. Rješenje za spomenute probleme svakako bi bio institucionalni pristup rješavanju ključnih LGBTIQ pitanja. Zakonskim prepoznavanjem pitanja od značaja za ovu zajednicu moglo bi se govoriti o određenom napretku i pozitivnim promjenama.


Pravoslavna vera i život, novi broj časopisa | Kruševac Info\nPravoslavna vera i život, novi broj časopisa\nNovi, 6. po redu broj časopisa Eparhije kruševačke „Pravoslavna vera i život“, čija je promocija u pripremi, uz redovne arhipastirske aktivnosti i svetootačke besede, sadrži i niz aktuelnih autorskih tekstova posvećenih dobročinstvu, izgradnji i obnovi ljudi i svetinja, među kojima je manastir Milentija, buduća arhitektonska sinteza Lazarice i Kalenića.\nNa svetlost Božićne radosti nadovezana je Sveto-Sretenjska. Radost susretanja sa Gospodom kroz dobre ljude, prijatelje i saradnike osvedočena je posetom sveštenika Radiše Jovanovića, paroha mačkovačkog i dugogodišnjeg saradnika naše medijske kuće RTK i emisije „Svetosavska bašta“. Otac Raša, pesnik je, književnik, veroučitelj, tihi molitvenik i organizator brojnih lepih i kreativnih programa za decu i mlade pri Crkvi Svete Petke u Mačkovcu, Vaznesenja Gospodnjeg u Globoderu i učesnik popularnih kulturno-prosvetnih svetosavskih tribina i književnih promocija. Ovom prilikom posećuje zajedničku Redakciju RTK sa blagoslovima i šestim po redu, likovno-tehnički odlično opremljenim, brojem eparhijskog lista „Pravoslavna vera i život“.\n– Vitlejemski pastiri, Beseda Episkopa kruševačkog Gospodina Davida, Svetootačke Besede Ave Justina i Vladike Nikolaja Velimirovića, praznični tekstovi o Savindanu, sećanje na blaženopočivše – profesora Radovana Bigovića i Episkopa žičkog Hrizostoma, učenje Svetog Irineja Lionskog o stvaranju sveta, Lažna duhovnost sadašnjice,Duhovne pouke Starca Jefrema Filotejskog i Arizonskog o osuđivanju.Uz ove naslove, naučno-istraživački tekst o obnovi Manastira Milentija potpisuju profesor dr Mirko Kovačević / koji je sav svoj život posvetio obnovi i izgradnji srpskih svetinja počev od Svete Carske Lavre Manastira Hilandar/ i arheolog Gordana Gavrić, direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture Kraljevo. Reč je o obnovi srednjovekovnog monaškog duhovnog centra, u blizini Brusa i srednjovekovnog grada Koznika, u podnožju Kopaonika, koji će, prema blagoslovu Episkopa Davida, na našu veliku radost, u svoje vreme biti arhitektonska sinteza Kalenića i Lazarice.\nNiz autorskih tekstova iz istorije Kruševca, priča o dobročiniteljstvu jedne kruševačke profesorke, izgradnji nove Crkve Svetih Vrača Kozme i Damjana i Arhipastirska delatnost Episkopa kruševačkog dr Davida Perovića, privlače pažnju čitalaca.\nPrema rečima glavnog i odgovornog urednika, sveštenika Radiše Jovanovića, časopis je dostupan crkvenim i svetovnim bibliotekama a putem internet-prezentacija i Srbima u zemlji i rasejanju.\nNASTAVAK BAHATOSTI JUTKE - ŠERIFA IZ BRUSA,…\nDeca iz Stalaća pokrenula veliku akciju prikupljanja…\n« Kruševačka vlast podelila novac samo politički podobnim sportskim klubovima\nFK Napredak poražen od Ukrajinaca na pripremama u Antaliji »


POVODOM NACIONALNOG DANA BORBE PROTIV NASILJA NAD ŽENAMA HSLS PORUČUJE – novagra.hr\nObjavljeno 21/09/2016 at 16:36 od Novagra\nSLAVONSKI BROD, 21. rujna 2016. – Povodom Nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama Liberalke HSLS-a zadnjih nekoliko godina sustavno upozoravaju na problematiku nasilja nad ženama u Hrvatskoj\nkoju smo u medijima promovirali u radnom nazivu “Nasilnike, a ne žrtve u sigurne kuće” ukazujući na problematiku kako su statistike i dalje poražavajuće.\nNasilje nad ženama događa se u raznim aspektima, od ženskog i obiteljskog pa do društvenog života. Ono obuhvaća narušavanje građanskih, kulturnih i ekonomskih, političkih i društvenih prava žena. Posebice želimo naglasiti s obzirom na ekonomsku krizu na položaj žena na tržištu rada, s gubitkom radnih mjesta i sve težim zapošljavanjem žena. Podatak da u Hrvatskoj svakih 15 minuta fizički zlostavljana po jedna žena, govori dovoljno o ozbiljnosti problema.


od kude su Srbi ... - Page 3\nNaslov: Re: od kude su Srbi ... Sub Jan 31, 2015 1:28 pm\nIdete mi na keks vas citajuci. Srbi ovo srbi ono, gori ste od zidova.\nNaslov: Re: od kude su Srbi ... Sub Jan 31, 2015 4:03 pm\nIma ovdje još Ljudova mani se sad Židova.....\nNaslov: Re: od kude su Srbi ... Čet Feb 26, 2015 7:46 pm\nOdakle su Srbi? Uprkos činjenici da su tek ostrvce u germanskom moru, sa svih strana okruženi Nemcima i često izloženi asimilaciji, Lužički Srbi uspeli su da očuvaju jezik, običaje, folklor, književnost i samobitnost, jednom rečju etnički identitet najmanjeg, ali veoma ponosnog, slovenskog naroda. Kao pripadnici veće grupe Polapskih Slovena nastanjivali su nekada ceo prostor Istočne Nemačke – prostrane teritorije istočno od reke Labe, pa sve do Odre i Visle u Poljskoj, podeljeni u brojna srpska plemena: Bodriće, Ljutiće, Lužane, Milčane, Pomorane, Glomače – Dalemince, Rujane, Suselce, Neletiće …. I danas devedest odsto svih geografskih naziva reka, polja, jezera i naseljenih mesta u pokrajinama Makolenburgu, Saksoniji, Branderburgu, Pomeraniji i drugim, nose srpska imena (Kamenica, Bela Gora, Bela Voda, Ratibor, Dubravka, Rogozno, Strela, Drenovo, Trnovo, itd.) iako tamo više nema Srba, osim u Lužici, pomenutom ostatku nekada moćne srpske države, koja je cvetala između V i X veka naše ere. I evo prave enigme za Severne Srbe. Odakle ovaj narod na prostoru današnje Nemačke, hiljadu i više kilometara daleko od nas?\n[b]Imena mesta, reka i brda u dolini Zete i Brdima zapanjujuće odgovaraju današnjoj toponimiji Gornje i Donje Lužice u Nemačkoj: Lužička središta u Piperima – Crnci (u Lužici Černic i Černevald), Stijena (Štajnsdorf), Grobovlje (Grabendorf), Stupa (Stolp), Studeno (Studenic), gde je stanovao ban lužanski, Radovče (Radavič), Vrba (Verben), Trijebač (Trjebin-Trabendorf), grad Devič (Djevin-Gros Duben), Piskava (Biskov), Bukovi Do (Bukvic), Lukovo (Lukau), Dubrava (Dubrau), Dubravica (Dubravka-Frauendorf), Branjevina (Branic), i dr.\nJer srpstvo se ponovo po Lužici širi….”[/b]\nImamo 45 korisnika na forumu: 5 Registrovanih, 2 Skriven i 38 Gosta :: 2 Provajderi\nNaši korisnici su poslali ukupno 490604 članaka u 7031 teme\nmedicinari vedrana kako mudrolije Poruka serbia crkva kakvo rijaliti statusi zvezda RUKOMET krule crvena bloger forumaši mačke Srbija rudan erotika prava tako trenutno pacijenti koliko kuda


Oktobar 17, 2020 9:52\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković ocenio je danas da je Borislav Stefanović jedan od glavnih aktera prljave kampanje koja sve uspehe Srbije u borbi za Kosovo i Metohiju treba da obezvredi i predstavi kao neuspehe na šta ukazuje njegov najnoviji napad na vašingtonski sporazum.\n"To bi se moglo tolerisati da je Stefanović neobavešten čovek i da to čini iz neznanja, ali njegovi motivi su nesumnjivo maliciozni, i glavni cilj mu je da u javnosti proizvede osećaj prezasićenja pitanjem Kosova i Metohije i stvaranje atmosfere defetizma, a konsekventno i odustajanje srpskog naroda od borbe za svoju južnu pokrajinu", ocenio je Petković u saopštenju.\nOn kaže da je najnoviji Stefanovićev napad na vašingtonski sporazum o ekonomskoj normalizaciji tipičan primer "sprovođenja orkestrirane kampanje" protiv aranžmana koji će, između ostalog, Srbiji doneti važne infrastrukturne projekte, ali to je, "pre svega, napad na činjenicu da je tim dokumentom izbegnuto ulaženje u pitanje statusa naše južne pokrajine".\n"Evidentan srpski diplomatski uspeh, da stvar bude gora, napada direktni saučesnik u donošenju katastrofalnih sporazuma sa Prištinom (lične karte, carinski pečat, priznavanje univerzitetskih diploma) kojima su potpuno zanemareni interesi Srbije i srpskog naroda", ukazuje Petković.\n"Naša javnost mora biti svesna ove prljave kampanje, jer ona će se intenzivirati uporedo sa svakim novim korakom u dijalogu Beograda i Prištine, odnosno sa svakim novim korakom koji bi nas vodio u pravcu zadovoljenja naših državnih i nacionalnih interesa", ukazuje Petković, saopšteno je iz Kancelarije.


Šminka je ljubav: Avon Anew Vitamin C Radiance Maximising Serum\nJoš onomad obećah na Instagramu da ću podeliti svoje utiske o novom Avonovom serumu sa vitaminom C nakon što ga budem dovoljno dugo testirala, a nedavno shvatih da baš nemam želju da se ograničim na onih par instagramskih redaka i tako evo vama i meni novog blogoposta...\nAvon reklamira svoj novi serum kao proizvod sa 10% stabilnog vitamina C koji revitalizuje kožu i čini je glatkom, poboljšava joj teksturu i vraća mladalački izgled sa blistavim sjajem. Trebalo bi da odgovara svim tipovima kože. U flašici od 30ml nalazi se snaga vitamina C iz čak 30 pomorandži. Nakon jedne sedmice upotrebe trebalo bi da se primeti poboljšanje teksture kože koja dobija zdraviji i svežiji izgled. Nakon dve sedmice ten je ujednačeniji, kvalitet kože značajnije popravljen, a nakon četiri sedmice ten postaje ujednačen, koža izgleda zdravo i blistavo i vidno je podmlađena. U aktuelnom katalogu cena mu je 1490 dinara, a zanimljivo je da se pojavilo i mini pakovanje po ceni od 349 dinara.\nSerum sam koristila kako je preporučeno, dakle ujutro i uveče, a nanosila sam ga na dobro očišćenu i toniranu kožu. Nakon njega nekad ne bih stavila ništa, a nekad bih stavila neku lakšu dnevnu kremu koja je vršila ulogu podloge za šminku, a noću povremeno neko ulje. Generalno je preporuka da se uz proizvode sa vitaminom C koristi krema sa SPF i to ne zbog mogućih oštećenja kao u slučaju AHA kiselina već što sam nije dovoljna zaštita, a pojačava dejstvo UV filtera (dakle, gledano iz perspektive zaštite od sunca, slobodno koristite ovaj i slične serume i leti). Serum je vodenaste teksture, ne sadrži ulje iako na prvi pogled deluje tako već je reč o propandiolu kao osnovnoj supstanci u kojoj su ostale rastvorene. Propandiol je humektans (zadržava vlagu), prirodna supstanca dobijena fermentacijom kukuruznog šećera, a moram priznati da sam baš bila u dilemi da li da uopšte počnem da ga koristim budući da ima alcohol denat već na drugom mestu liste sastojaka, a moja je koža sklona dehidraciji. Nemam problema sa ovim i sličnim alkoholima u proizvodima za čišćenje, ali baš oklevam kada je reč o proizvodima koji duže stoje na licu. Sledeći sastojci su voda i glicerin, a onda ide askorbinska kiselina iliti vitamin C (u količini koja odgovara onoj iz 30 pomorandži), pa rastvarač i ovlaživač i parfem i to bi bilo sve što se tiče liste sastojaka, neočekivano jednostavno. Serum se lako razmazuje. Pomalo je lepljiv, ali ga koža izuzetno brzo upije. Miris mu nije naročito prijatan, znam da je trebalo da miriše na pomorandžu, ali ja osećam samo težak miris alkohola i jedva čekam da nestane. Pakovanje je praktično, flašica od obojenog stakla sa pumpicom koja dobro radi, jedan pritisak izbacuje količinu dovoljnu za celo lice.\nTekstura je, za moju mešovitu kožu, malo teža, po hladnijem vremenu to nije predstavljalo problem, ali po toplom je previše osetim na koži tako da bih rekla da je ovo tip seruma koji treba isprobati u jesen. Definitivno pojačava prosijavanje masnijih delova lica, čak i po hladnom vremenu nos mi je (ispod šminke) sijao značajno brže nego u danima kada nisam koristila Avonov Vitamin C serum pa je masnokošcima možda bolje da ga nanose samo uveče. Koristila sam ga uz druge proizvode za negu koje inače koristim (tonik, serum za hidrataciju, povremeno dnevna krema, noćna krema), nije izazivao nikakve probleme. Da pređem na ono najvažnije - proizvod mi jeste ulepšao ten i to tako što ga je osvežio i ujednačio. Nije da su mi nestale neke hiperpigmentacije koje imam, ali sve skupa je lice delovalo blistavije i potreba za prikrivanjem puderom postala je značajno manja. Kada sam prestala da ga koristim nakon neke dve-trin edelje efekat svežine je nestao tako da bi ovaj proizvod morao biti deo redovne rutine kako bi se efekat održao. Da rezimiram:\nmana je teža tekstura kakva ne prija po vrućinama kao i značajno povećano prosijavanje masnijih delova lica.\nprednost je što izvršava veći deo obećanog, dakle primetno ujednači ten i učini da koža deluje svežije. Prednost je, svakako, i pristupačna cena.\nDa li ste ga probali? Neki drugi proizvod sa vitaminom C za preporuku?\nTamara 21.7.19. 09:55\nPrijatelj 14.4.20. 17:46\nLepo izgleda, iako ne koristim Avonove proizvode vec godinama unazad.\nSad mi je favorit DM-ov brend Balea, jer su proizvodi izuzetno povolji i kvalitetni.\nMica 13.6.20. 23:06\nVec jako dugo razmatram upotrebu seruma, nijedan dermatolog mi nije spomenuo a vidim da ih svi hvale.


Kiša ometa tretmane zaštite od korova - poljoprivreda - kukuruz žito\nNakon zimskog deficita, vlage ovog proleća itekako je bilo, ali nepravilno raspoređene.\n15:17 | 23.05.2019. Autor: E.B.\nSamo u maju palo je, po merenju u Poljoprivrednoj savetodavnoj i stručnoj službi, oko 150 litara kiše po metru kvadratnom. Ovim padavinama akumulirane su količine vode koje su nedostajale tokom zimskog perioda. Problem se javio na parcelama gde ima takozvani „plužni đon“ (sabijeno zemljište ispod oranja), te je na pojedinim mestima došlo do zabarivanja (pojava vode na površini zemljišta), što negativno utiče na posejane useve.\n„Usevi kukuruza uz dovoljne količine vlage, a ukoliko je uneta dovoljna količina hraniva, u jesen i s proleća u dobroj su kondiciji, u zavisnosti od vremena setve, pojedini su dostigli i osam listova. Velike količine vlage pogoduju usevima, a možda još više korovima, koji su konkurenti kulturama za hraniva, a zbog velike vlažnosti poljoprivrednici nisu u mogućnosti da uđu u parcele i obave tretman herbicidima“, kazala je Jorgovanka Vlajkovac, stručna saradnica za ratarstvo u PSSS Požarevac.\nInače, prema podacima PSSS Požarevac, kukuruz u Braničevu zauzima oko 60 hiljada hektara.\nIsti problem imaju i uzgajivači suncokreta, bilo da ga gaje na konvencionalan način ili po nekoj tehnologiji, zaštita od korova mora da sačaka da se osuši zemljište. Pod suncokretom je oko 18 hiljada hektara u okrugu.\n„Ozimi strni usevi, u zavisnosti od setve, u fazi su zavšetka cvetanja do nalivanja zrna. Još jedna dobra strana padavina su nešto niže dnevne temperature, što pogoduje postepenom nalivanju zrna. U ovakvoj situaciji visoke dnevne temperature dovele bi biljke do stresa. Ozima strna žita su u dobroj kondiciji, jedini problem je slabije bokorenje usled nedostatka vlage, koje je većim delom ova faza realizovana ubrzano s proleća“, kazala je Vlajkavac.\nOzima strna žita posejana su na 38 hiljada hektara, od čega 27 hiljada pšenica.


Kako se Janjuš u Zadruzi prisetio njihovog rijaliti druženja, otkrio je zadrugarima da je među njima bilo simpatija i emocija, ali da nikada nisu otišli dalje od dopisivanja.\n- Neću da pričam o ljudima iz spoljnog sveta. Ništa nismo imali. Ja sam se zakleo. Bilo je simpatija i emocije su bile pojačane. Neću da kažem sa čije strane. Ali nismo se pipnuli. Bilo je nekih pisama, ali ko će ga znati, prošlo je dve godine... - otkrio je Janjuš zadrugarima.\nSara se međutim sada oglasila zbog njegovih navoda, i nije imala lepe reči za nekadašnjeg prijatelja iz rijalitija.\n- Ja mogu samo da kažem, da on vrlo dobro zna kakva su ta takozvana "pisma". Zna da se šalio sa mnom i kako je to sve počelo. Veoma dobro i zna sa kim sam ja imala "hemiju", a sa kim je on imao "hemiju". I ne znam zašto je počeo da lupa gluposti i da pokreće priču, kad se u svoju ćerku zakleo, da ništa između nas nema, niti je bilo. Da li da iznervira mog brata ili da bi imao šta da "lupeta". I sad dovodi mene u ružnu situaciju i zna da će to da se desi, da ću ja da "ispaštam" napolju i da ću da ispadnem ovakva i onakva, ali ipak priča o tome kao da je to nešto stvarno. Ali očigledno da on manje poštuje svoj brak od mene... Šta sve ljudi rade zbog para - izjavila je ona, prenosi "Espreso.rs".


Volvo Cars istraživački tim za nesreće u prometu još od ranih 1970-ih prikuplja informacije o nesrećama na švedskim cestama u koje su bili uključeni Volvo automobili. Ove informacije pomogle su razviti testni program koji koristimo u našem centru za istraživanje u Göteborgu, Švedska.\nProučavamo i kako upotreba sjedalica u različitim vremenskim uvjetima (poput hladnoće ili vlage) utječe na izgled i performanse naših dječjih sjedalica. Daljnja testiranja provode se i na materijalima koji se koriste kako bi se smanjile emisije unutar automobila i kako bi se osiguralo da u dječjim sjedalicama nema štetnih tvari, poput nikala i kroma.


FEB dd 06/13/2014\t706 Views\nU “Službenim novinama FBiH” broj 46/14, objavljen je Pravilnik o izmjenama i dopunama pravilnika o načinu uplate javnih prihoda budžeta i vanbudžetskih fondova na teritoriji Federacije Bosne i Hercegovine.\nIzdvajamo novi stav 2. u podtački 18.7, koji se odnosi na uplatu naknade za plastične kese tregerice regulisane Uredbom o naknadama za plastične kese tregerice (“Službene novine Federacije BiH”, broj: 9/14), čija uplata se vrši na račun Fonda za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine.\nNa osnovu čl. 7. i 19. stav 2. Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji Bosne i Hercegovine (“Službene novine Federacije BiH”, br. 22/06, 43/08, 22/09 i 35/14), federalni ministar financija-federalni ministar finansija donosi\n1. U Pravilniku o načinu uplate javnih prihoda budžeta i vanbudžetskih fondova na teritoriji Federacije Bosne i Hercegovine (“Službene novine Federacije BiH”, br. 35/13, 53/13, 63/13, 93/13, 103/13, 11/14 i 19/14), u poglavlju II. PRIHODI OD INDIREKTNIH POREZA SA JEDINSTVENOG RAČUNA, u tački 5., podtačka 5.3. stav 3. briše se.\n“Prihodi pod red. br. 1. i 2. uplaćuju se na Depozitni račun Fonda za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine za uplatu naknada zagađivača zraka\nizuzev za uplate naknada za plastične kese tregerice regulisane Uredbom o naknadama za plastične kese tregerice (“Službene novine Federacije BiH”, broj: 9/14), čija uplata se vrši na račun Fonda za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine\nUnion banka d.d. Sarajevo broj: 102-050-00001070-86″\n3. U poglavlju IX. OSTALE ODREDBE, u tački 25. Računi javnih prihoda i šifre općina, podtačka 25.1. Računi javnih prihoda, pod III. JEDINICE LOKALNE SAMOUPRAVE, u tabelarnom pregledu, pod rednim brojem 18. Lukavac, naziv banke: “Raiffeisen bank d.d. BiH” zamjenjuje se nazivom: “UniCredit Bank d.d.” i broj računa: “161-025-00233000-29”, zamjenjuje se brojem: “338-000-22118227-84”; pod rednim brojem 73. Stari Grad, naziv banke: “INTESA SANPAOLO BANKA D.D. BiH” zamjenjuje se nazivom: “Bor banka d.d. Sarajevo” i broj računa: “154-001-11006631-41” zamjenjuje se brojem: “182-000-03561195-79”.\nPod IV. DRUŠTVENI FONDOVI, pod A) Zavodi za zdravstveno osiguranje, u tabelarnom pregledu, pod rednim brojem 2. Kantonalni zavodi za zdravstveno osiguranje, pod 2.3. Tuzlanski kanton, naziv banke: “INTESA SANPAOLO BANKA D.D. BiH” zamjenjuje se nazivom: “UniCredit Bank d.d.” i broj računa: “154-921-20044910-27” zamjenjuje se brojem: “338-440-22124691-66”.\nPrevious Pravilnik o dopunama pravilnika o primjeni zakona o porezu na dohodak: nadoknade štete fizičkim licima ne smatraju se oporezivim prihodom\nNext Saopćenje o prosječnoj isplaćenoj mjesečnoj neto i bruto plaći zaposlenih u Federaciji Bosne i Hercegovine za april/travanj 2014. godine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region / backUrl=/vijesti/region/198078/srbija-je-njihova-najveca-kletva.html / topicId=198078 / view=comment / type=story\nPROKUPLJE Snješko Bijelić zaustavio voz Putnički motorni voz koji saobraća na relaciji Niš - Prokuplje gotovo pola sata je stajao na ulasku u Prokuplje, nedaleko od željezničke stanice, zbog velikog Snješka Bijelića kojeg je neko napravio na... 16. 01. 2019. 23:40 >> 23:14 Komentari 0\nPROMIJENIO PLOČU Vulin sada hvali KFOR NATO misija KFOR jedini je garant stabilnosti i bezbjednosti na Kosovu i Metohiji (KiM), kazao je ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin i zahvalio se zemaljama članicama Alijanse na očuvanju mira na KiM... 16. 01. 2019. 20:06 >> 19:37 Komentari 8\nPROTEST U BEOGRADU Upalili svijeće za Olivera Ivanovića U zvuke pjesme "Vostani Sebie" protestna šetnja u Beogradu povodom godišnjice od ubistva lider Građanske inicijative "Sloboda, demokratija, pravda" Olivera Ivanovića završena je nešto poslije 20 časova... 16. 01. 2019. 19:55 >> 20:15 Komentari 1\nPACOLI PORUČIO "Ne možemo odbiti zahtjev SAD za ukidanje takse" Ministar inostranih poslova Kosova Behdžet Pacoli izjavio je danas da se ne može odbiti zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za ukidanje takse na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine... 16. 01. 2019. 19:17 >> 18:50 Komentari 3\nNESKVAKIDAŠNJA SITUACIJA Vulin: Ovo je Dačićev govor Ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, nakon uvodne riječi želio je da pročita napisani govor, ali je ubrzo shvatio da je to zapravo govor šefa srpske diplomatije Ivice Dačića... 16. 01. 2019. 18:45 >> 18:24 Komentari 4\nDAČIĆ PORUČIO Zamolio sam NATO da dolaze redovnim avio linijama Srpski šef diplomatije Ivica Dačić je pri primopredaji dužnosti kontaktne ambasade NATO u Srbiji rekao da ne sumnja da će saradnja s Alijansom biti unaprijeđene u obostranom interesu... 16. 01. 2019. 17:51 >> 17:22 Komentari 0


Turniri u Smederevu | Streljacki Savez Crne Gore\n← Poziv klubovima\nKonstitutivna sjednica IO SSCG →\nTurniri u Smederevu\nObjavljeno November 27, 2017 autor Sscg\nNovi rekord Andjele Milickovic na turniru u Smederevu!\nU Smederevu su se proslog vikenda odrzala dva turnira standardnim vazdusnim oruzjem. Prvog dana u okviru Velike nagrade Smedereva, strijelci kadetskog,mladjejuniorskog i ju-niorskog uzrasta nastupali su u posebnim kategorijama.Nasa Andjela Milickovic bila je zlatna u juniorskoj kategoriji . Jos bolje,prvo mjesto osvojila je “upucavsi” nacionalni re-kord od 412,2 bodova. Podsjetimo da je ovim Andjela popravila sopstveni rekord koji je postavljen prije 20-tak dana na medjunarodnom turniru u Splitu.\nSa medaljom se vraca i “pistoljasica” Gordana Belosevic kojoj je rutinsko izdanje ovaj put bilo dovoljno za podijum.\nOd ostalih najprije moramo pomenuti odlicnu predstavu debitanta na medjunarodnim ta-kmicenjima ,Miljana Devica koji je sa rezultatima od 605,5 i 602,8 pokazao zaista veliki potencijal .Pohvale za jos jednog debitanta,Sanju Dabetic koja je svojim solidnim rezulta-tima pokazala da ima puno prostora za napredovanje.\nOpsti je utisak da je tim ostvario najbolji rezultat na medjunarodnim takmicenjima u po-sljednje vrijeme; u disciplini vazdusna puska ekipno smo bili peti i u zenskoj i u muskoj kategoriji,Milos Bozovic bio je sesti,Beba Dabetic i Jovana Popovic sedme u svojim kate-gorijama,dok je Nemanja Obradovic bio deveti u apsolutnoj kategoriji. Svakako,ima do- voljno razloga za dobro raspolozenje i optimizam,vec pocetkom narednog mjeseca,na re-\ndu su veoma vazni turniri u Beogradu,koji imaju status nezvanicnih balkanskih sampi-onata.\nDrugog dana na Walther Cup-u u jedinstvenoj, apsolutnoj konkurenciji, zlatna medalja i vrijedno priznanje, puška marke „Valter“, sponzora turnira, koje se dodjeljuje takmicari-ma koji u kvalifikacijama postignu rezultat najblizi svjetskom rekordu, pripala je domacoj takmicarki Ivani Maric za 417,9 krugova (rezultat samo 5 krugova slabiji od svjetskog re-korda, a u finalu je imala samo za 1,5 krug slabiji od svjetskog rekorda).wyc-smederevo-2017


Javna glasila :: Praćenje propisa i javnih nabavki - 16 - 06.03.2009\nList of articles in category 16/2009\nUredba o korišćenju sredstava za subvencije proizvođačima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda za 2009. godinu :\nUredba o programu i načinu polaganja državnog stručnog ispita :\nUredba o raspodeli i korišćenju podsticajnih sredstava za podršku razvoju sela kroz jačanje ljudskih kapaciteta zemljoradničkih zadruga u 2009. godini :\nUredba o utvrđivanju Programa raspodele i korišćenja sredstava za razvoj i unapređenje stočarstva za 2009. godinu :\nUredba o korišćenju sredstava podrške nekomercijalnim poljoprivrednim gazdinstvima u 2009. godini :\nUredba o utvrđivanju Programa o raspodeli i korišćenju podsticajnih sredstava za očuvanje i održivo korišćenje genetičkih resursa domaćih životinja za 2009. godinu :\nUredba o dopuni Uredbe o uslovima i načinu korišćenja službenih vozila :\nUredba o utvrđivanju Prostornog plana područja posebne namene Parka prirode Golija :\nOdluka o upućivanju javnog poziva za organizovanje javnih radova od interesa za Republiku Srbiju – u 2009. godini :\nOdluka o uspostavljanju Jedinice za fiducijarne usluge i određivanju menadžera i projektnih administratora za Projekat „Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou” :\nOdluka o izmenama osnivačkog akta Društvenog preduzeća Zavod za poljoprivredu „Vranje”, Vranje :\nOdluka o izmenama i dopunama osnivačkog akta Društvenog preduzeća Poljoprivredni institut „Dr Petar Drezgić”, Sremska Mitrovica :\nRešenje o postavljenju zamenika direktora Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo :\nRešenje o postavljenju pomoćnika direktora Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja :\nRešenje o razrešenju vršioca dužnosti generalnog direktora Javnog preduzeća „Skijališta Srbije” :\nRešenje o imenovanju generalnog direktora Javnog preduzeća „Skijališta Srbije” :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća za gazdovanje šumama „Srbijašume” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća za gazdovanje šumama „Srbijašume” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog vodoprivrednog preduzeća „Srbijavode” :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije”, Beograd :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije”, Beograd :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Elektromreža Srbije”, Beograd :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Elektromreža Srbije”, Beograd :\nRešenje o razrešenju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća PTT saobraćaja „Srbija” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća PTT saobraćaja „Srbija” :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Srbijagas” Novi Sad :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Srbijagas” Novi Sad :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Transnafta” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Transnafta” :\nRešenje o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog preduzeća „Skijališta Srbije” :\nRešenje o razrešenju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Skijališta Srbije” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Skijališta Srbije” :\nRešenje o razrešenju i imenovanju predsednika Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Zavod za udžbenike” :\nRešenje o imenovanju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Železnice Srbije” :\nRešenje o imenovanju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća Aerodrom „Nikola Tesla” :\nRešenje o razrešenju predsednika i imenovanju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Službeni glasnik” :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Državne lutrije Srbije :\nRešenje o razrešenju direktora Zajednice jugoslovenskih pošta, telegrafa i telefona :\nRešenje o izmeni Rešenja o preduzimanju mera u zavisnim preduzećima Rudarsko-topioničarskog basena Bor–Grupa :\nRešenje o razrešenju i imenovanju člana Upravnog odbora Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije”, Beograd :\nRešenje o razrešenju i imenovanju predsednika Nadzornog odbora Javnog preduzeća za podzemnu eksploataciju uglja – u restrukturiranju :\nRešenje o razrešenju članova Upravnog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Tara” :\nRešenje o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Tara” :\nRešenje o razrešenju članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Tara” :\nRešenje o imenovanju članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Tara” :\nRešenje o imenovanju člana Upravnog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Fruška gora” :\nRešenje o imenovanju člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park Šar planina” :\nRešenje o razrešenju direktora Studentskog centra „Beograd” u Beogradu :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Studentskog centra u Kragujevcu :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Studentskog centra u Kragujevcu :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Studentskog kulturnog centra u Kragujevcu :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Studentskog kulturnog centra u Kragujevcu :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Studentskog kulturnog centra u Kragujevcu :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Studentskog kulturnog centra u Kragujevcu :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola u Surdulici :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola u Surdulici :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Doma učenika srednjih škola u Surdulici :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Doma učenika srednjih škola u Surdulici :\nRešenje o razrešenju i imenovanju člana Upravnog odbora Javnog preduzeća „Jugoimport–SDPR” :\nRešenje o imenovanju predsednika i člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Jugoimport–SDPR” :\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća za skloništa :\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća za skloništa :\nRešenje o imenovanju člana Upravnog odbora Javnog preduzeća za skloništa :\nRešenje o razrešenju predsednika, potpredsednika, članova i sekretara Saveta za kontrolu duvana u Republici Srbiji :\nRešenje o imenovanju predsednika, potpredsednika i članova Saveta za kontrolu duvana u Republici Srbiji :\nRešenje o davanju saglasnosti na Program poslovanja za 2009. godinu „Prosvetni pregled” d.o.o. Beograd :\nRešenje o davanju saglasnosti na Program o izmenama i dopunama Programa poslovanja Javnog preduzeća „Putevi Srbije” za 2008. godinu :\nRešenje o davanju saglasnosti na Odluku o visini naknada za upotrebu državnog puta :\nRešenje o davanju saglasnosti na Program za korišćenje sredstava od doplatne poštanske marke „Izgradimo TV toranj na Avali” :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportisti Miloradu Čaviću za osvojenu srebrnu medalju na Olimpijskim igrama u plivanju u disciplini 100 metara delfin :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportistima Goranu Jagaru, Nikoli Stojiću i njihovom treneru Nebojši Iliću za osvojenu srebrnu medalju; na Evropskom prvenstvu u veslanju u posadi dvojca bez kormilara :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportistima Veljku Uroševiću, Nenadu Baboviću, Goranu Nedeljkoviću, Milošu Tomiću i njihovom treneru Dejanu Guslovu za osvojenu srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u veslanju u posadi četverca bez kormilara :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportistima Denisu Šefiku, Andriji Prlainoviću, Nikoli Rađenu, Vanji Udovičiću, Dejanu Saviću, Dušku Pijetloviću, Živku Gociću, Filipu Filipoviću, Aleksandru Ćiriću, Aleksandru Šapiću, Vladimiru Vujasinoviću, Branku Pekovi :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportisti Novaku Đokoviću i njegovom treneru Jovanu Liliću za osvojenu bronzanu medalju u tenisu na Olimpijskim igrama :\nRešenje o dodeli novčane nagrade sportistima Stevanu Pletikosiću, Nemanji Mirosavljevu, Draganu Markoviću i njihovom treneru Miriban Maksimović za osvojenu bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu u streljaštvu u disciplini vazdušna puška u ekipnoj konkur :\nStrategija za borbu protiv droga u Republici Srbiji za period od 2009. do 2013. godine :\nIndeksi cena na malo za februar 2009. godine :\nIndeksi troškova života za februar 2009. godine :\nKoeficijenti rasta cena u Republici Srbiji :\nUputstvo o izmeni i dopuni Uputstva za sprovođenje Odluke o obaveznoj rezervi banaka kod Narodne banke Srbije :\nOdluka Ustavnog suda IU broj 29/2007 :\nRešenje o potvrdi katastarskog operata za deo katastarske opštine Ćuprija (grad) :\nRešenje o potvrdi katastarskog operata za deo katastarske opštine Vujinovača :\nRešenje o potvrdi katastarskog operata za deo katastarske opštine Zuce :\nRešenje o potvrdi katastarskog operata za deo katastarske opštine Negotin :\nRešenje o nastavljanju rada na položaju sekretara Službe Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti :\nRešenje o nastavljanju rada na položaju pomoćnika sekretara u Službi Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti :\nOdluka o stavljanju van snage Odluke o utvrđivanju smernica za realizaciju prava i obaveza koje proističu iz članstva Republike Srbije u Organizaciji međunarodnog civilnog vazduhoplovstva (ICAO) i Evropskoj organizaciji za bezbednost vazdušne plovidbe (EV :\nPravilnik o izmenama Pravilnika o organizaciji radnog vremena članova posade civilnog vazduhoplova :\nPravilnik o izmeni Pravilnika o obezbeđivanju kontinuirane plovidbenosti vazduhoplova i vazduhoplovnih proizvoda :\nPravilnik o uslovima za izradu i postupku za izradu Glavne liste minimalne ispravnosti opreme vazduhoplova i Liste minimalne ispravnosti opreme vazduhoplova i o postupku njihovog odobravanja :\nPravilnik o sertifikaciji i bezbednosnom nadzoru nad pružaocima usluga u vazdušnoj plovidbi :\nPravilnik o prijavljivanju događaja koji su značajni za bezbednost civilnog vazduhoplovstva i ispitivanju ugrožavanja bezbednosti :\nPravilnik o uspostavljanju i korišćenju sistema upravljanja bezbednošću pružalaca usluga u vazdušnoj plovidbi :\nPravilnik o proceni i umanjenju rizika u pružanju usluga u vazdušnoj plovidbi :\nPravilnik o zdravstvenim uslovima za kontrolore letenja :\nPravilnik o dozvolama kontrolora letenja i centrima za obuku :\nOdluka o izdavanju „Službenog lista opštine Srbica” :\nOdluka o objavljivanju opštinskih akata i izdavanju „Službenog glasnika opštine Svilajnac” :\nOdluka o izmenama i dopunama Statuta Inženjerske komore Srbije :\nIzmene javnog poziva za upis akcija bez naknade, PP „Agrovršac” d.d. iz Vršca :


Autorski tim serije "Južni vetar" osuđuje pretnje Milošu Timotijeviću || Story\nPosle emitovanja 11. epizode serije „Južni vetar“ glumcu Milošu Timotijeviću stiglo preko 100 poruka mržnje. Tim povodom oglasio se i autorski tim popularne serije koji osuđuje pretnje i uvrede upućene glumcu\nGlumac Miloš Timotijević (45) u epizodi, serije „Južni vetar“, koja je emitovana 29. marta, imao je gej scenu koja je izavala oprečne reakcije javnosti. Naime, inspektor Stupar, kojeg igra Timotijević, strasno se ljubio sa kolegom iz serije, a nakon emitovanja pomenute scene glumcu su putem Instagrama stigle brojne poruke mržnje.\n– Te scene za mene nisu ništa strašno, strašno mi je to što se digla tolika pompa zbog jednog gej poljupca. To je dokaz koliko smo mi mala i primitivna sredina u kojoj ljudi ne razumeju šta je gluma i uloga. Ali me još više zabrinjava što vidim da je Srbiji mnogo teže palo sto je Stupar gej, nego što je korumpirani policajac – rekao je Timotijević za „Blic“.\n– Od kada je izašla ova epizoda, dobio sam bar jedno 100 poruka mržnje na društvenim mrežama, pretežno od dece do 15 godina. Sad me prozivaju i meni je jako čudno što ljudi u 21. veku poistovećuju glumca sa likom, a još više me šokira što su prilično grubi i puni mržnje prema homoseksualnoj zajednici – dodao je on.\n– Zašto roditelji uopšte dozvoljavaju deci da gledaju takav sadržaj i zašto nemaju kontrolu? Serija „Južni vetar“ je puna nasilja i drugog sadržaja koji nije podoban za decu. Za mene je šokantno da od tih 100 poruka možda je svega pet bilo od starijih ljudi, sve ostale poruke mržnje su poslala deca – zaključio je Timotijević.\nJužni vetar – Osuda napada na Timotijevića\nPovodom napada na glumca Miloša Timotijevića oglasila se i produkcijska kuća Režim, kao i cela autorska i glumačka ekipa serije „Južni vetar“. Oni najoštrije osuđujuju pretnje i uvrede upućene njihovom kolegi i prijatelju Milošu Timotijeviću, koje su usledile nakon emitovanja 11. epizode ove serije.\n– Potpuno je neprihvatljivo da se glumcima preti i da bivaju izloženi neprijatnostima zbog uloge koju tumače ili zbog nerazlikovanja filmske fikcije od stvarnog života. Miloš Timotijević je svojom ulogom ostavio veliki pečat u filmu i seriji Južni vetar i nezamenljiv je deo naše porodice. Svaki napad na njega lično, predstavlja potpuno nerazumevanje poruke koju Južni vetar šalje svojim fanovima i ovom društvu – rekao je Miloš Avramović, reditelj „Juznog vetra“.\nU saopštenju autorskog tima „Južnog vetra“ se dodaje, da pozivaju svoje brojne fanove da poštuju rad svakog člana njhove ekipe i da iz filmske i televizijske sage kao pouku usvoje poštovanje porodice, prijatelja i saradnika, ali i različitosti koje su, baš kao i sve ostalo u ovoj seriji, sastavni deo naše stvarnosti.\nTags: govor mržnjeJužni vetarmiloš avramovićMiloš Timotijević


Prolećno čišćenje ljubavne veze – Tetka Saveta\nProlećno čišćenje ljubavne veze\n14. маја 2013. 14. маја 2013. TetkaSaveta\nOsam načina prolećnog čišćenja Vaše veze\nDa li postoji prašina i paučina u Vašoj vezi kako je očistiti? Evo kako…\nČistili sam puno plakara u poslednje vreme i preturali po starim kutijama u podrumu. Nije li sraman prizor svega što nakupimo tokom godina? Nađu se tu sam stare slušalice čak iz 80-ih godina, majice sa leptir rukavima i mnoge druge bespotrebne stare stvari! Proleće je idealno vreme da organizujemo svoje živote – uklanjanje starih stvari, dovođenje u red i pokušaji da naše okruženje učinimo prijatnijim. Osećam se kao da mnogo više imamo kontrolu nad svojim životom kada su stvari oko nas na mestu.\nGde u našoj vezi možemo iskoristiti prolećno čišćenje? Evo nekoliko ideja da prolećno očistite vezu:\n1. Raščistimo vazduh.\nDa li ima nekih razgovora koje ste izbegavali ili je došlo do prepirki nekoliko puta? Zakažite vreme za otvoren razgovor. Rasvetlite pitanja i nedoumice koje su problematične, kao na primer finansijsko opterećenje.\n2. Napravite mesta za nova iskustva.\nSmirajte svoje dnevne obaveze. Možda je potrebno da oslobodite jedno veče nedeljno kao par ili porodica?\n3. Ako Vam se nagomilavala ozlojeđenost, vreme je da je isprašite i isterate stare rane.\nRecite svom partner da želite da pređete preko takvih stvari, ali da bi ste hteli da podelite svoja osećanja o tome zašto su Vas ovi slučajevi povredili. Dozvolite sebi nešto vremena da vidite da se Vaš partner drugačije ponaša danas. Dajte svom parnteru priliku da se izvini i ispravi stvari. Zatim mu OPROSTITE i NASTAVITE DALJE. Dok je važno da kažete šta Vas boli, morate biti voljni da to spominjete jednom kad ste sve razrešili oko toga. Smatrajte to starim prtljagom i odvucite ga dalje. Počnite da gradite odnos od nule, a ne na starim razmiricama.\n4. Da li postoji paučina oko bračnog kreveta?\nPreduzmite potrebne korake da se ponovo povežete i očistite ih. Započnite sa razgovorom oko toga kako ste došli do ove situacije (bez uprtih prstiju) i o tome šta bi Vam pomoglo da se osećate intimnije sa svojim partnerom. Ako ne možete sami da ostvarite napredak, potražite pomoć. Seksualna intimnost je bitna za osveženje braka.\n5. Razmislite o začinjavanju svog izgleda.\nDa li je prošlo neko vreme od kako ste očistili plakare ili izbacili svu odeću koja se ne slaže više sa Vašim stilom ili stare trenerke? Razmotrite promenu svoje frizure, šminke ili odeće ako je dotrajala ili neuredna. Spakujte svoje flanel pidžame za sledeću zimu. Spremajte i jedite zdravu hranu koja Vam daje energij, a ne da Vam se spava posle jela. Uživajte u samopouzdanju koje donosite novi Vi.\n6. Očistite i uredite prostorije u koijma provodite najviše vremena.\nUz prolećno raščišćavnje, bukvalno čišćenje misli i duha može Vašoj porodici podići nivo energije. Neka nered u Vašoj spavaćoj sobi bude na minimum, a TV ostavite u drugoj sobi. Nađite strategije i vremena za rešavanje dnevnog nereda, kao što je pošta i školski zadaci.\n7. Proverite ukaljana prijateljstva.\nAko negativna prijateljstva ili porodični stresovi utiču na nesklad Vašoj vezi, „oribajte“ ih. Budite udruženi kao par i postavite granice gde treba. Svi Vaši prijatelji bi trebalo da podrže Vašu vezu, u suprotnom možda i nisu prijatelji za kakve ih smatrate. Porodični sporovi: izvinite se onima kojima treba da se izvinite i održavajte dobre porodične odnose kad možete. Ovo će Vam uštedeti puno vremena i stresa u vezi.\n8. Nastavite da održavate.\nKao što ne možemo da očistimo naše domove jednom na proleće, a zatim zaboravimo na to (uh, kako bismo voleli da to potraje makar nedelju dana), moramo raditi na održavanju naše veze svežom. Nađite nešto novo i uzbudljivo da radite ovog meseca, i zabeležite na kalendaru. I ponavljajte ove korake po potrebi.\nGeneralno čišćenje je nužno potrebno 🙂 ljubi vas vaša tetka Saveta 🙂\nПретходни чланакNeka vaše slabosti postanu vaša snaga\nСледећи чланакDobila mejlom, mnogi znate za ovo, ali nije naodmet da se podsetite !


Home // Management // Istražujemo // Toskana\nKada planirate romantično putovanje, umetničko hodočašće, gastronomsko istraživanje, uživanje u vinu ili mirisima lavande i ruzmarina, italijanska regija Toskana jedan je od prvih izbora. Njeni predeli, pitomi brežuljci prekriveni vinogradima, maslinjacima, žitnim poljima i šumom, kamene seoske kuće i visoki čempresi, neiscrpna su inspiracija mnogim umetnicima. Zbog toga su toskanski pejzaži poznati i onima koji još nisu stigli tamo da odu. Bez obzira da li ste vlasnik restorana ili hotela, kuvar, prodavac ili proizvođač vina ili voća, putovanje u Toskanu sigurno će unaprediti vašu karijeru. Ovaj tekst biće praktični vodič za posetu najpoznatijem delu Toskane, vinskom regionu Chianti classico (Kjanti klasiko).\nProizvodnja vina koja nose oznaku Chianti classico i oznaku DOCG o zaštićenom geografskom poreklu ograničena je na područje između Firence i Sijene. Budući da je njihova udaljenost oko 70 km ili sat vožnje, lako ćete istražiti ceo region ako vozite auto. Izbegavajte hotele u većim mestima, najbolje je da izaberete smeštaj u adaptiranoj seoskoj kući, vinariji ili nekom od starih zamkova. Da biste bili pokretljivi u obilascima okoline, vodite računa da izabrani smeštaj ima dobar parking i da je blizu puteva koji vode do vama zanimljivih mesta. Ne pridajte suviše pažnje bazenima i sličnim pogodnostima jer nećete imati vremena za njih (u mnogim bazenima lepim na slikama voda je suviše hladna ili naseljena žabama koje veselo krekeću). Ako put u Toskanu planirate s prijateljima i idete jednim autom, onda nije loša ideja da iznajmite celu seosku kuću samo za sebe. Cena najma za nedelju dana neće biti veća nego za klasičan smeštaj (ako rezervišete na vreme i ne tražite bazen), a imaćete svoju baštu i svoj mir. Iznajmljivanje sobe vam, s druge strane, nudi fleksibilnost promene smeštaja i lokacije, pa možete na nekoliko dana da isprobate i seoske kuće i luksuzniji smeštaj u nekoj od vinarija. Sve će vam biti lako dostupno ako budete u okolini Kasteline, Grevea, Rade, Gajolea ili San Điminjana (Castellina in Chianti, Greve in Chianti, Radda in Chianti, Gaiole in Chianti, San Gimignano). Zbog čuvanja autentičnosti predela, sporedni putevi koji vode do mnogih zamkova i vinarija nisu asfaltirani, pa se naviknite da će vam auto tokom istraživanja okoline sve vreme biti beo od prašine.\nU Toskani se vina prave da bi se svakodnevno pila, ne za izložbu ili specijalne prilike. Ručak ili večera lokalnog stanovništva ne može da se zamisli bez vina i mnoga masnija jela imaju smisla samo uz vino. Zbog toga pola litra dobrog kućnog vina u restoranu košta šest evra, a flaša kvalitetnog DOC vina 15-20 evra (u restoranu). Najviše se pravi i pije suvo crveno vino od sorte sanđoveze (Sangiovese), koje u vinu Chianti mora da bude najmanje 80%. Ako pravite ovakvo vino od grožđa iz regije Chianti classico, onda vaše vino može da ponese to ime i da dobije kategoriju zaštićenog geografskog porekla – IGT (ako uz ime Chianti stoji neka druga reč umesto classico, znači da taj Chianti potiče iz druge regije: Rufina – istočno od Firence, Colli Senesi – okolina Sijene, itd.). Posle pet godina tog statusa i ispunjavanjem određenih uslova kvaliteta i korišćenja grožđa samo sa određene teritorije u okviru regije, možete da dobijete status DOC. Posle 10 godina tog statusa i ispunjavanjem još strožih uslova (proizvodnja samo iz određenog vinograda, kontrolisani prinos i procenat alkohola, procena enologa itd.) možete da zaslužite status DOCG. Između Chianti vina s tim statusom postoje znatne razlike koje zavise od preostalih 20% grožđa u kupaži. Neki vinari strogo se drže tradicije i uz sanđoveze koriste samo lokalne sorte (kanajolo, kolorino, neki čak dodaju i belu malvaziju da omekšaju vino), a neki za kupažu koriste kaberne i merlo. Oni koji ne poštuju pravila o odnosu sanđovezea i ostalih sorti u Chianti classico prave takozvana supertoskanska vina (mogu da budu zanimljiva, ali i veoma skupa, a zbog uticaja američkog kapitala ukus im je najčešće podešen tako da se dopadne što široj publici). Ako želite da stvarno uživate u toskanskoj kuhinji, najbolje je da pijete ono što se tradicionalno proizvodi vekovima. Ukusi su različiti, pa je sasvim moguće da vam se više dopadne „obično” DOC vino od nekog DOCG Riserva iako je znatno jeftinije, a nekada ćete uživati i u običnom stonom vinu. Vino u vinarijama možete da probate tokom organizovanih grupnih izleta (plaćate organizaciju i degustaciju), tokom samostalne posete vinarijama koje vas zanimaju uz prethodnu najavu telefonom ili spontano kad vas put nanese. Najsigurnije vreme za nenajavljenu posetu vinarijama je između 11 i 13 ili 15 i 19 sati (Italijani redovno kasne na posao, odlaze kući ranije, a ručak kod mame ne propuštaju). Kada vam se dopadne neko vino ili maslinovo ulje, ne ostavljajte kupovinu za kasnije (ako uopšte nameravate da kupujete) jer se u svakom mestu nudi uglavnom proizvodnja iz okoline i teško ćete naći ono što vam se dopalo na nekom drugom mestu.\nSpomenućemo neka od zanimljivih mesta za degustaciju vina. U blizini Grevea nalazi se Vinjamađo (Via Petriolo), veliko imanje s vilom iz doba Kosovske bitke. Prvi vlasnik bila je porodica Gerardini u kojoj je posle selidbe u Firencu rođena čuvena Liza koja je pozirala zemljaku, slikaru Leonardu (iz sela Vinči, zapadno od Firence). Možda ćete imanje i predivni park prepoznati po filmu Keneta Brane „Mnogo buke ni oko čega” (Much Ado About Nothing, 1993). Vinjamađo je zvanični snabdevač Kvirinala (sedišta italijanskog predsednika) i Senata Republike Italije. Razgledanje podruma i degustacija njihovih vina i maslinovog ulja (uz selekciju lokalnih sireva i kobasica) koštaće vas 25 evra. Moguće je naći i smeštaj u samoj vili ili nekoj od adaptiranih seoskih kuća na njihovom imanju. Trenutke dokolice ispuniće vam jahanje kroz vinograde ili časovi kuvanja i slikanja akvarela.\nJedno od najčarobnijih mesta koje mnogi propuste da posete na putu po Toskani jeste Monteriđoni, seoce na vrhu brežuljka oivičeno kružnim zidom sa 14 visokih kula. Nalazi se u blizini Sijene i ima samo dvadesetak kuća i mali trg s bunarom, crkvu i tri restorana. Na trgu ćete naći prodavnicu vinarije Castelo di Monteriggioni, u kojoj možete da probate njihova vina bez ikakve obaveze. Osim vina iz vinograda koji okružuju Monteriđoni (Chianti Colli Senesi), imaju i vina s poseda u zoni Chianti classico – Poggio alla Croce.\nPet kilometara južno od Kasteline nalazi se vinarija Fonterutoli, jedna od najvećih i najmodernijih. Imanje se prostire na oko 650 hektara, a sve je koncentrisano oko seoceta Fonterutoli, u kome se nalazi kuća familije Macei, koja je vlasnik vinarije još od 15. veka (24 generacije). Proizvode Chianti classico DOCG vina (sanđoveze u kombinaciji s kaberneom i merloom) i supertoskance (sanđoveze i merlo pola-\n-pola). Vina su im veoma cenjena i imaju potencijala za čuvanje, a vinarija je veoma zanimljiva za posetu zbog neobičnih arhitektonskih rešenja. Deo seoskih kuća oko porodične vile adaptiran je za smeštaj gostiju, a u blizini se nalazi i njihov restoran.\nIstorijsko, umetničko i kulturno nasleđe Toskane snažno je uticalo na ceo evropski prostor. Zbog toga bi bilo lepo da deo vremena u Toskani posvetite i obilasku kulturno-istorijskih spomenika. Firencu godišnje poseti desetak miliona turista, što je za grad veličine Novog Sada baš velika gužva. Istorijski centar grada toliko je preplavljen turistima da ćete retko čuti italijanski jezik (osim od prodavaca i konobara) i nećete moći da vidite život lokalnog stanovništva. Odvojte ipak bar jedan dan za posetu Firenci, makar da biste videli Botičelijevu Veneru u galeriji Ufici i stari most na reci Arno. Pametno bi bilo da ulaznice za posetu galeriji Ufici kupite unapred, preko interneta, tako ćete izbeći čekanje u redu. Auto je najbolje da ostavite u garaži ispod (skuplja varijanta) ili iza železničke stanice. Istorijski centri u italijanskim gradovima su pešačke zone, osim za vozila s posebnom dozvolom.\nSijena nije toliko opterećena turistima kao Firenca, i ako stignete pre deset ujutro, možda ćete čak naći i besplatan parking uz zidove tvrđave. Grad crveno-smeđe boje, poznat je po jednom od najstarijih evropskih univerziteta (13. vek), najstarijoj aktivnoj banci u Evropi (15. vek) i glavnom gradskom trgu napravljenom u obliku školjke. Ako nemate problema sa srcem i strahom od visine, popnite se na zvonik da bacite pogled na okolinu (88 m, 400 stepenika, poranite da izbegnete čekanje u redu). Rivalstvo je veoma izraženo između pojedinih gradova u Toskani, pa ne treba da se iznenadite ako simpatični čikica koga u Sijeni pitate nešto u vezi s Firencom, prezrivo otpljune u stranu i ode. Duomo, gradska katedrala, zbog tog rivaliteta okrenuta je u neuobičajenom pravcu sever–jug, jer su stanovnici Sijene želeli veću katedralu od one u Firenci, ali im je ponestalo novca, pa je ono što je trebalo da bude širina osnove postalo dužina. Ipak, uspeli su da umesto najveće katedrale naprave katedralu s najlepšim podom.\nSan Điminjano osvojiće vas svojom neobičnom panoramom. Iznad istorijskog jezgra gradića okruženog zidinama uzdiže se 14 visokih kula (nekada su ih bile 72). U srednjem veku ovuda je prolazio glavni put za Rim i građani su se obogatili trgovinom šafranom i drugim lokalnim proizvodima, pa su počeli da uz svoje kuće zidaju kule koje nemaju nikakvu posebnu svrhu osim da budu više od komšijine. To takmičenje trajalo je sve dok gradske vlasti nisu donele zakon da nijedna kula ne sme da bude viša od one uz gradsku kuću (koju je napravio tadašnji gradonačelnik). Najviša kula otvorena je za posete (13. vek, 54 m, posle zvonika u Sijeni to ne bi trebalo da vam predstavlja problem).\nGreve je varošica u srcu Kjantija u kojoj nema previše toga da se vidi (slično je i s Kastelinom, Radom i drugim manjim mestima), ali je zgodna logistička tačka ako vam zatreba prodavnica, pekara, bankomat ili pijaca – u Greveu je pijačni dan subota, na glavnom gradskom trgu. U svim manjim mestima naći ćete bar jednu delikatesnu radnju koja prodaje lokalne sireve, salame, vina i maslinova ulja. Ono što Greve izdvaja od drugih manjih mesta jeste muzej vina, posvećen istoriji uzgajanja vinove loze u tom kraju (izložene su stare prese, alati, flaše, čepovi i fotografije; imaju sopstvenu prodavnicu vina i maslinovih ulja).\n0 #3 profile 01-11-2018 18:26\n0 #2 profile 01-11-2018 11:40\n+1 #1 TANJA 11-06-2015 10:35\nOdličan tekst, savršeno opisano sve što je potrebno za nekog ko želi da obidje Toskanu. Ja sam već obišla veći deo, ali planiram opet i ovo što je napisano je odlično uputstvo za sve koji žele da posete i vide biser Italije.


1. radni sastanak – Erasmus+ 2016 – KA107\nMESTO ODRŽAVANJA SASTANKA: CELJE\nDATUM ODRŽAVANJA SASTANKA: 19-23 SEPTEMBAR 2016.\nDan 1 – 19.09.2016.\nPrijem gostiju, otvaranje sastanka, obilazak grada.\nOd momenta apliciranja za projekat (Februar 2016.) do momenta početka projekta (Jun 2016.) došlo je do značajnih promena. Uz pomoć naše institucije, u funkciji posrednika, potpisani su ugovori kojima je studentima iz Leskovca omogućeno obavljanje prakse (praktično osposobljavanje) u Sloveniji. Studenti su obavljali stručnu praksu u:\nHotelu Bernardin i\nHIT Alpinea d.d. na Kranjskoj gori.\nS toga, tokom posete VPŠSS tima, organizovali smo posetu kompanijama koje su iskazale interesovanje za prijem srpskih studenata na praktično osposobljavanje (Sava Turizam d.d., HIT Alpinea d.d.).\nJedan od očekivanih efekata našeg projekta: ”usaglašenost sistema implementacije PO, u cilju povećane mobilnosti studenata i mogućnosti obavljanja stručne prakse u zemljama partnerima na projektu”, postao je realnost te se sa sigurnošću može potvrditi značaj i stepen efikasnosti našeg projekta.\nDan 2 – 20.09.2016\nRADNI SASTANAK U ŠKOLI\nČlanovi radnih grupa su tokom sastanka prestavili celokupnu dokumentaciju koja se koristi u procesu implementacije praktičnog osposobljavanja pri određenoj instituciji kao i SWOT analize.\nU prvoj fazi, učesnici su proučili i uporedili:\nSkup obrazaca za pripremu, monitoring i implementaciju PO.\nSpecifičnosti programa PO u inostranstvu.\nOpcije i polazne tačke za PO smernice za izvođenje PO u pogledu evidentiranja stečenih kompetencija.\nDan 3 – 21.09. 2016\nPOSETA KOMPANIJI GORENJE d.d.\nKompanija Gorenje d.d. je pozitivno odgovorila na naš zahtev da istu posetimo te nam omogućila razgovor sa organizatorima i mentorima pri programima PO koji se realizuju u Gorenju.\nGospođa Milena Pirnat-Bahun, šef projekta pri HR odeljenju kompanije Gorenje, poželela nam je dobrodošlicu. Sastanku su prisustvovala još 3 PO mentora pri ovoj kompaniji.\nMentorski sistem u ovoj kompaniji je dobro organizovan:\nU ovom momentu, firma ima 132 mentora a svi oni su prošli kroz odgovarajuću pedagoško-andragošku obuku.\nJedan mentor radi sa maksimalno dva studenta.\nNajzastupljeniji su studenti (fakulteti i više škole) tehničke struke.\nFirma ima odličnu saradnju sa srednjoškolskim centrom u Velenju.\nZadatak mentora je da nadgledaju rad studenta te integraciju istih u radni proces i da učestvuju u izradi seminarskog rada studenta\nMentori dobijaju novčanu nadoknadu za svoj mentorski rad.\nRad mentora se sistematski prati.\nNa samom kraju, mentori ocenjuju studente a dokumentacija se zavodi u arhivi HR odeljenja.\nKao prednost ovakvog sistema mentorstva istaknuta je razmena znanja (mladi ljudi) a nedostatak je manjak interesovanja od strane studenata.\nŠto se tiče pitanja evidentiranja ostvarenih kompetencija koje student stiče po okončanju programa PO, prestavnici kompanije nisu iskazali zabrinutost po pitanju implementacije takvog sistema u istoj.\nPredstavnici kompanije insistiraju na konstantnoj komunikaciji sa školom, organizatorima i mentorima pri programu PO u cilju bolje implentacije i izvođenja programa PO a koji su u skladu sa postavljenim ciljevima.\nKompanija Gorenje ima i sopstveni Obrazovni centar pri kojem se radi na edukaciji određenih grupa upošljenika (mladi, menadžment, internacionalni odnosi, kreatori, digitalizacija).\nUsledila je poseta pogonu za izradu velikih kućnih aparata.\nPOSETA KOMPANIJI SAVA TURIZAM U LJUBLJANI\nCilj sastanka je predstavljanje pitanja i budućih koraka u organizaciji i implementaciji programa PO srpskih studenata u Sloveniji predstavnicima SAVA TURIZMA d.d. i PO organizatorima. Iskustva u pripremi i implementaciji PO će biti predstavljeni kao rezultati našeg projekta.\nDan 4 – 22.09.2016.\nPOSETA KOMPANIJI UNIOR d.d.\nKompanija Unior d.d. je sa zadovoljstvom prihvatila naš zahtev da posetimo ovu firmu i razgovaramo sa organizatorom programa praktičnog osposobljavanja i menadžerom Ljudskih resursa, gospođom Renatom Stupan i njenim kolegom iz odeljenja Odnosi sa javnošću, gospodinom Gregorom Kovačecom.\nSastanak je podeljen u dva dela, prezentacija kompanije u formi video zapisa i razgovor sa 2 predstavnika kompanije u vezi sa PO, njihovim iskustvom, našim inicijativama i potrebama. Pomenuti sistem je organizatovan tako da ova kompanija ima 70 mentora i oko 200 studenata na praksi svake godine (uglavnom su to učenici iz srednjih tehničkih škola).\nKompanija trenutno ima 70 mentora, a svi oni su prošli kroz odgovarajuću pedagoško-andragošku obuku.\nOko 200 studenata svake godine prođe kroz program PO.\nNe postoji sistem finansijskog nagrađivanja mentora ali se isti ima u planu.\nKao prednost ovakvog sistema mentorstva istaknuta je izrada baze potencijalnih budućih upošljenika, a kao nedostatak manjak vremena mentora za rad sa studentima usled drugih radnih obaveza.\nŠto se tiče pitanja evidentiranja ostvarenih kompetencija koje student stiče po okončanju programa PO, prestavnici kompanije nisu iskazali zabrinutost po pitanju implementacije takvog sistema u istoj\nVelike su šanse da srpski studenti obavljaju svoju stručnu praksu u okviru Unior Turizam programa.\nUsledio je obilazak fabrike: pogoni za izradu ručnih alata, fabrika obrade stalaktita i obrade ručnih alata.\nPo završetku poseta, nastavili smo sa radom u prostorijama škole, gde smo sumirali glavne zaključke poseta kompanijama Gorenje i Unior. Istaknut je značaj dobre i tesne saradnje obrazovnih institucija sa kompanijama kako bi se izbegli nesporazumi ali i unapredili programi PO za studente pri kompanijama.\nStečeno znanje treba upotrebiti u pripremi instrukcija, vezanih pre svega za:\nNačin i učestalost kontakta između organizatora PO pri školama i pri kompanijama;\nNačin i učestalost kontakta između organizatora PO i studenata.\nEvidencija kompetencija stečenih tokom PO bi trebala biti u odgovarajućoj, prihvatljivoj formi.\nPribavljanje mišljenje mentora pri kompanijama upotrebom anketa (VSŠ Celje – već postoji).\nDan 5 – 23.09. 2016.\nPOSETA KOMPANIJI HIT ALPINEA d. d. KRANJSKA GORA\nCilj sastanka je upoznavanje predstavnika HIT ALPINEA d.d. i PO organizatora sa pitanjima i koracima za budućnost u vezi organizacije i sprovođenja PO srpskih studenata u Sloveniji. Iskustva u pripremi i implementaciji PO će biti predstavljeni kao rezultati našeg projekta.\nNa završnom sastanku sumirali smo zajedničke opažanja te izvršili podelu i usaglasili se oko naknadnih aktivnosti koje trebaju biti sprovedene do sledećeg sastanka koji će biti održan u Leskovcu:\nDo kraja Novembra 2016 godine, svaka od institucija će izvući svoje zaključke i sačiniti predloge unapređenja postojeće dokumentacije.\nKoordinator projekta je odgovoran za razmenu i sumiranje predloga.\nKoordinator projekta, a uz saglasnost ostalih članova, vrši distribuciju zadataka za pripremu predloženih očekivanih intelektualnih rezultata.


Istaknuti novinar i urednik nedeljnika "Vreme" Dragoljub Žarković, koji je preminuo u sredu posle kraće i teške bolesti, kremiran je danas na Novom groblju.\nIspred kapele okupi se veliki broj rodbine, prijatelja, političara, kao i mnogobrojnih kolega iz raznih redakcija i poštovaoca našeg istaknutog novinara.\nVeliki broj prijatelja okupio se danas da isprati Dragoljuba Žarkovića\n- Žare je bio divan sin, bra, suprug, otac, deda... Zahvaljući Dragoljubu deca su naučila da budu samostalna, da samostalno donose odluke i da se uzdaju u svoje kvalitete. On nikada nije robovao konvencijama i autoritetu bez kritičke distance - obratio se okupljenima Vladimir Krasojević, brat od tetke pokojnog Dragoljuba Žarkovića i u ime porodice izrazio zahvalnost za izraženo saučešće.\nKako je rekao, deca su mu zahvalna što ih devedesetih godina prošlog veka odgojio u duhu bolje Srbije i što kada je bilo najteže izabrao pravu stranu, snažno se boreći kao poslenik javne reči, protiv šovinizma, autoritarnosti i prinudne sabornosti.\nVladimir Krasojević, brat od tetke pokojog Žarata, obratio se u ime porodice\n- Činilo se da sve izgleda lakše nego što jeste... - rekao je Krasojević i naglasio da su svi mnogo naučili i nasledili od Dragana, kako ga još zove.\n- Draganova deca su nasledila ljubav i posvećenost deci - Dragan je bio deda 11-oro unučadi i jedno je na putu... To su Semjuel, Bogdan, Marija, Mateja, Ognjen, Andrej, Vukan, Vida, Neva, Lenka i Una - rekao je na kremaciji Dragoljubu Žarkoviću njegov brat od tetke Vladimir.\nDodao je i da svi imaju predivne uspomene na "neka vremena sa smehom", kao i da su svi nešto naučili od Dragana.\n- Uživao u svim čarima života, često se prepuštajući do opasnih granica. Jutarnje kafe na kapetanskoj stolici na Pristanu, dok svi spavaju, u tišini i uz more su mu bili jedini odmor, ali i inspiracija za razmišljanje, jer njegov mozak je neprestano bio znatiželjan - ispričao je.\nDragan će za porodicu, naglasio je, živeti kroz svoje ideje, dobrotu, stvari koje je uradio i koje je želeo da uradi.\n- Dragan je kroz život prošao tiho, kao hodajući po pesku: bez buke i ostavljajući duboki trag. Dragan nije umro i živeće kroz svoje brojne potomke i divne uspomene na njega - rekao za kraj Vladimir, u ime porodice.\nNa jučerašnjoj komemoraciji njegove kolege i saradnici istakli su da je njegovim odlaskom novinarska profesija izgubila najboljeg učitelja i "svetionik koji je pokazivao šta je najbolje novinarstvo".\nUrednik "Vremena" Filip Švarm naglasio je da je odlazak Žarkovića nenadoknadiv gubitak.\n- Koliko god da se trudimo da nastavimo ono što nas je naučio, da gradimo na temeljima koje je postavio, nikada bez njega neće biti isto - kazao je Švarm.\n"UMRO JE NAJBOLJI NOVINAR SRBIJE" Na komemoraciji Dragoljubu Žarkoviću veliki broj prijatelja, novinara, političara\nŽarković (1951) osnivač je "Vremena" i njegov glavni urednik od 1991. godine, a pre toga bio je novinar i urednik u novinskim kućama "Politika" (1974-1987) i "Borba" (1987-1990).\nBio je autor više televizijskih emisija i projekata, kao i stalni kolumnista dnevnog lista "Politika" i predavač na Fakultetu političkih nauka gde je bio i član Saveta fakulteta.\n"Ostali smo bez glavnog urednika svih novinara..." Kolege, savremenici i prijatelji se opraštaju od Dragoljuba Žarkovića


DUGI POLJUPCI, "ŽELIM TE", PROVOKATIVNI VEŠ... Muškarci i žene otkrili kako najčešće iniciraju se*s | Ljubav\nDUGI POLJUPCI, "ŽELIM TE", PROVOKATIVNI VEŠ... Muškarci i žene otkrili kako najčešće iniciraju se*s | Mondo Portal\n19. januar, 02:54\nDUGI POLJUPCI, "ŽELIM TE", PROVOKATIVNI VEŠ... Muškarci i žene otkrili kako najčešće iniciraju se*s 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.11.2020. / 21:47\nAutor Nataša Petrović 11.11.2020. / 21:47\nKako partneru dajete signal da želite seks? Evo kako to rade muškarci, a kako žene!\nNeki sa partnerom "zakazuju" seks i to je sasvim u redu, ali ima i onih koji više vole spontanost. I to je, takođe, u redu, ali u tom slučaju treba imati na umu da je potrebno na neki način i inicirati seks.\nSvi imamo različite načine iniciranja seksualnog odnosa, pa tako na primer neki vole da to jasno kažu partneru, dok su drugi suptilniji... Kakav god da je vaš način da partneru stavite do znanja da želite "akciju", možda će vam značiti da čujete kako to rade drugi muškarci i žene – a to su otkrili u istraživanju koje je sproveo sajt Illicit Encounters među 2.000 korisnika.\nKonačno rekle! |\nŽENE NEĆE VIŠE DA ĆUTE: Muškarci misle da nas ovo pali, a zapravo mrzimo kada to rade u se*su!\nMeđu ženama su dugi, vlažni poljupci najčešći način na koji partneru stavljaju do znanja da žele seks, dok je na drugom mestu – verbalno izražavanje ove želje. To je među muškarcima, pak, najčešći način – oni najviše vole da od partnerke zatraže seks jasno i glasno.\nIstraživanje je pokazalo i da su mušarci ti koji u 64 odsto slučajeva iniciraju seksualni odnos, a evo šta je još otkrilo istraživanje.\nKada dame imaju želju za seksom, one će se neretko pred partnerom pojaviti u izazovnom vešu i tako mu staviti do znanja, ili će mu možda poslati svoju seksi fotku. Neke će jednostavno lagano spustiti ruku niz stomak svog partnera, a ima onih koje jednostavno legnu nage u krevet.\nŽene kažu i da vole da naviju alarm za "jutarnju akciju", ponekad vole da partneru priušte romantični ugođaj – sveće, muzika i slično. Na desetom mestu, kao najređi način na koji žene daju do znanja da žele seks je – doručak u krevetu.\nKada je reč o muškarcima, drugi najčešći način na koji izražavaju želju za seksom je maženje partnerkinog tela, mada veliki broj njih voli i da "zakaže" odnos tako što će poslati seksi poruku.\nNa četvrtom mestu je romantični sastanak sa vinom, recimo, dok neki prosto ženi na uvo šapnu dve reči "želim te".\nNeki muškarci svojim partnerkama pripreme toplu kupku očekujući nakon toga malo vrele akcije, a poneki seks iniciraju i dugim poljupcima.\nIma i onih koji su vrlo direktni – jednostavno se skinu pred partnerkom, a i među pripadnicima "jačeg" pola neki seks "najavljuju" doručkom u krevetu.\nNajmanji broj ispitanih muškaraca "pljeskanjem" po guzi svojoj partnerki daje do znanja da je raspoložen za seks.\n"Muškarci i žene imaju različite načine na koje iniciraju seks. Muškarci su često direktniji, dok žene koriste suptilnije metode. Takođe, muškarci su ti koji i dalje češće iniciraju odnos, ali polako i žene preuzimaju tu ulogu", kaže stručnjak za seks Džesika Leoni.\nPOZA KOJA GARANTUJE ŽENAMA VIŠESTRUKI ORGAZAM: Muškarci je obožavaju zbog jednog "detalja"!\nSeks parovi veze\n11.11.2020. / 23:33\nOkreni obrni na kraju mora da platis