Oink If You Love OPI: A peto srećno Prase je...\nA peto srećno Prase je...\nDragi moji Prasići,\ndanas je Mr.Random odabrao i poslednje Prasence u ovom rođendanskom poklanjanju a ono se krilo pod brojem:\nA to je još jedna draga koleginica tj. Anibani! Čestitam!!!\nJoš jednom pozdravljam sve dobitnice u ovom krugu, bilo je zadovoljstvo ćaskati sa Vama i deliti radost a svima ostalim ovaj put mogu samo da se zahvalim na učestvovanju i lepim željama, nadam se da će Vam neki naredni put sreća biti više naklonjenija!\nLjubi vas sve Vaše Prase!\nPosted by Malo Prase at 5/30/2013 09:30:00 AM\nHeadInTheClouds 30 May, 2013 09:45\nCestitke dragoj Ani!!! <3\nAnela 30 May, 2013 10:25\ntina 30 May, 2013 10:55\nDijana Golubovic 30 May, 2013 11:13\nWooohoooo,čestitke , daj joj neki pink, da može da upari sa novim japankicama (na instagramu sam videla i zezale smo se nešto):),ubiće me kad pročita O:).\nJelena Janosevic 30 May, 2013 13:33\nČestimam draga,da ga istosšiš do POSEDNJE KAPI!!!!!!\nSandra Marković 30 May, 2013 17:00\nSara Nyx 30 May, 2013 17:48\nAnibani, čestitam ti od srca!! :D\nPrasence, ćaskati ćemo, budi bez brige :D\nAnibani 30 May, 2013 19:04\nhvala puuuuno puno :) i na cestitkama i na nagradici, sad se bacam u odabir lakica :)\nhahaha Dijana, i mislila sam neki rozi :D da ima leopardasti taj bih uzela :D\nMakeupRSaveti 30 May, 2013 21:27\nnail crazy 30 May, 2013 19:46\nNina 01 June, 2013 00:55\nCestitke, Anibani! :-)\nTiffany Case LIQUID SAND (+ comparison swatch)\nImamo i četvrto Prasence!\nYucatan If U Want\nJinx LIQUID SAND\nHoney Ryder LIQUID SAND (+ comparison swatch)\nVreme je da proglasimo treće srećno Prase!\nSolitaire LIQUID SAND\nThe Bond Girl LIQUID SAND Collection\nDrugo srećno Prase je izvučeno!\nIt Starts With Me - Nicole by OPI\nVreme je za slavlje!\nTasmanian Devil Made Me Do It\nJoš malo nagrada, jeeeeej!


Beograd, Bačka 68d\nTimsko obavljanje knjigovodstveno-računovodstvenih poslova (knjiženje dokumenata i izvoda, obračun zarada, obračun poreza i drugih javnih prihoda, izrada odgovarajućih poreskih prijava, elektronsko plaćanje, izrada završnih finansijskih izveštaja i drugo)\nAktivna saradnja sa dobavljačima i svim relevantnim institucijama.\nOrganizacija i arhiviranje knjigovodstvene dokumentacije.\nNajmanje pet godina radnog iskustva na poziciji knjigovođe\nOdlično poznavanje rada na računaru (MS Office) – obavezno\nPoželjno iskustvo u građevinarstvu i sertifikat SRRS\nOdlične uslove za rad, dinamično i prijatno radno okruženje i redovnu isplatu zarada\nGZD VEGRAP DOO BEOGRAD(ZEMUN)\nSrbija, Beograd, Bačka 68d\nMatični broj: 07923872


KOKAIN I PORNO SNIMAK Kako se "PROSLAVIO" Dodikov savetnik – Otvoreno\nNaslovnaVestiKOKAIN I PORNO SNIMAK Kako se "PROSLAVIO" Dodikov savetnik\nKOKAIN I PORNO SNIMAK Kako se „PROSLAVIO“ Dodikov savetnik\nDo pre samo par dana Marko Šukalo bio je nepoznat javnosti van Republike Srpske. Savetnik Milorada Dodika, ali i pomoćnik generalnog sekretara u Vladi RS, u centar pažnje dospeo je nakon što ga je policija privela pod dejstvom opojnih supstanci. Kod njega je pronađeno 0,80 grama kokaina i tablete koje izgledom podsećaju na ekstazi. Iako je namera Šukala bila da se predstavi kao borac za očuvanje srpske autentičnosti, više afera propratilo je njegovo političko delovanje.\nŠukalo je ubrzo potom smenjen sa funkcije pomoćnika generalnog sekretara za pravne i opšte poslove u Vladi Republike Srpske zbog nedoličnog ponašanja kojim je naneo štetu toj insistuciji. I dalje obavlja funkciju savetnika člana Predsedništva Dodika, koji se po ovom pitanju nije oglašavao.\nKada je policija upala u ugostiteljski objekat i pronašla kokain i ekstazi kod političara RS, on se branio činjenicom da je samo konzument droge, preneli su lokalni mediji.\n„Ja sam zavisnik, ne prodajem drogu“, rekao je Šukalo policajcima, koji su mu naplatili kaznu.\nŠukalo se u javnosti predstavljao kao političar koji će intenzivno raditi na očuvanju srpstva i srpske autentičnosti u BiH.\nZavršio je pravni fakultet, nakon čega je dobio posao u Vladi RS, ubrzo i u Dodikovom kabinetu. Pored politike bavi se besedništvom, te je učestvovao na nekoliko takmičenja. Međutim, ovaj student mastera prava, pre privođenja zbog kokaina, bio je učesnik još jedne afere koja je snažno odjeknula u Banjaluci.


Putin i Erdogan se dogovorili o kontroli severoistoka Sirije | Novosti.RS\n22. 10. 2019. u 21:33


nije više Film na dan: Office / Opiseu\nrežija: Woo-Chan Hong\nuloge: Seong-woo Bae, Eui-sung Kim, Ah-sung Ko, Sung-woong Park, Hyuon-kuong Ryoo, Soo-hyun Son\nEvo zezalice: pokušam da ulovim uvrnuti mjuzikl Johnnieja Toa, a završim sa korejskim trilerom istog naziva. Doduše, jedan u engleskom prevodu ima član, a drugi ne, ali šta ima veze. Uostalom, Woo-Chan Hong je napisao scenarije za filmove Hong-jin Na, The Chaser (2008) i The Yellow Sea (2011). Zašto onda ne okušati sreću, pa makar naslepo?\nI Hong nas dobija na foru, odnosno na udicu, i to dobru. Poslovni čovek Byeong-gook Kim (Bae) se vraća kući i sve deluje idilično ili makar prijatno: posvećena žena, majka i zahvalni sin. Ali nastavak scene je sve samo ne idiličan: vidimo gospodina sa čekićem u rukama, nakon toga slušamo krike i vidimo krv kako se rasprskava. Zašto bi jedan ugledan gospodin i poslovni čovek potamanio svoju familiju na tako krvav način?\nSledi policijska istraga koju vodi detektiv Jong-hoon (Park) i koja vodi prema firmi u kojoj je gospodin Kim radio. Ne samo da je logično da se istraži radno mesto čoveka koji je tamo provodio mnogo vremena pre nego što je počinio zločin, nego je i sam gospodin Kim ušao u firmu (viđen je na sigurnosnim kamerama), ali iz nje izašao.\nI tu sad priča odlazi u dva pravca i postaje zanimljiva. Sa jedne strane je policijska istraga i lanac ćutanja u firmi naređen ne samo od strane glavnog šefa (Kim), nego i od njegovih nadređenih. Sa druge strane, korporativna kultura deluje rigidno, a odnosi među zaposlenima su otrovni. Ključna ličnost u filmu postaje stažistica s dna lanca ishrane, radišna, ali patološki povučena i jedva komunikativna Mi-rye Lee (Ko). Datektivi su zapravo jedini koji je tretiraju kao ljudsko biće, dok su u kompaniji spremni da je preskoče za unapređenje. Lee se javno divila Kimovoj radnoj etici i to ne krije ni pred policijom, ali to nije čak ni najzanimljivija stvar oko nje...\nDakle, ubica Kim se krije u zgradi firme, ubistva se iz privatne sele u kompanijsku sferu (kolege počinju da ginu na elaborirane, ali zato krvave načine), a istraga se vrti u krug. Pravi triler se, međutim, odvija u odnosima zaposlenih, sa samovoljnim šefom, šefovima odseka i zaposlenicima, a svi osim nesnađene gospođice Lee kao da žive za spletke, podmetačine i iživljavanja. Kapitalizam, šta ćete, naročito korejski...\nI eto nas u problemu sa filmom... On ima tu navlakušu na početku i kako se nastavlja, ne deluje kao tek još jedno žanrovsko delce za brzu konzumaciju, već kao da tu neko zaista ima nešto za reći. Na primer, o surovom orijentalnom “tigrovskom” kapitalizmu i njegovim posledicama na pojedince i na zajednicu. Ili o korporativnoj kulturi gde se svaka etika osim radne smatra štetnom i ograničavajućom. Ili makar o poziciji ljudi koji jednostavno nisu rođeni da plivaju sa ajkulama, pa postaju njihov plen ili odgovore još žešće i potpuno patološki.\nNaravno, sve je to vešto režirano sa osećajem, atraktivno snimljeno, znalački inscenirano i montirano da su pojedine scene čista poezija (što je jača strana korejske kinematografije), a čak ni gluma nije loša. U filmu vidimo glumce iz prvog ešalona korejskog filma, doduše sa dosta tipskim likovima koje igraju, ali uspevaju da pogode prave emocije, čak i da nam izazovu određenu mučninu dok ih gledamo.\nProblem nastaje na kraju i preti da sruši celi utisak o filmu. Krajevi su za film i inače neobično važni, a filmove koji svoj kraj zaseru percipiramo kao razočarnja veća nego u slučaju od početka loših filmova. Naime, Hong je mogao da krene u nebrojeno pravaca ili da se drži detektivskog, neo-noir štiha obojenog nasiljem, verbalnim i fizičkim, ili je mogao da se više fokusira na kontekst kompanije, ali se umesto toga odlučio za skretanje ka vodama klasičnog “slashera”. To, da se ne lažemo, na par momenata sjajno izgleda, ali je u suštini šuplje i odaje utisak “štake” i lenjosti u pisanju. A oni ubačeni natprirodni elementi su čist višak i čak vređaju gledaočevu inteligenciju. Srećom, to je samo poslednjih 20-ak minuta filma, dok je ostalih 100-ak vredno pažnje. Znate za ono sa kravom koja da mnogo mleka, a onda prevrne kantu? Office ostavlja takav utisak.\nOznake: akcija, horor, kapitalizam, korejski film, korporativni, ludaci, nasilje, office, opiseu, slasher, triler, woo-chan hong


– Korišćenjem jednostavne aplikacije poljoprivrednici mogu da, pomoću određenih indeksa i obrade satelitskih snimaka, saznaju gde je vlažnost zemljišta veća ili manja, gde je njiva previše ili premalo nađubrena. Mogu da se odrede čak i vegetativni indeksi, da li su usevi bolji ili lošiji i treba li koristiti suplemente – objašnjava saradnica u toj kompaniji Jovana Šijakov. – Time se znatno racionalizuju troškovi i čuva kvalitet zemljišta. Korišćenje ove aplikacije košta evro po hektaru, na godišnjem nivou.\nSatelitski snimci su podrška poljoprivrednicima i posredstvom agrobota LALA. Osmislili su ga i stvorili stručnjaci novosadskog INSTITUTA BIOSENSE, na čijem štandu u Hali 1, s LALOM mogu da su upoznaju i posetioci 89. međunarodnog poljoprivrednog sajma.\n– Na osnovu preciznih podataka sa satelitskih snimaka, agrobot LALA, pomoću sonde, uzima uzorak zemljište s dubine od 30 centimetara i meša ih s vodom u posebnoj komori. Potom, pomoću senzora određuje količinu nitrata i drugih komponenti koje su bitne za rast biljaka. Konkretan rezultat analize zna se već pola sata posle uzorkovanja – objašnjava Stefan Jarić sa INSTITUTA BIOSENSE.\nPrimenjujući znanja informacionih tehnologija u svakodnevnom radu u poljoprivredi, INSTITUT BIOSENSE je osmislio i prvo digitalno selo u Srbiji – u Mokrinu. A šta poljoprivrednicima nudi život u digitalnom selu?\n– Poljoprivrednici će moći da formiraju virtuelne zadruge, gde mogu da, zajedno i uz popust, nabavljaju repromaterijal. Poput pravih, i ove virtuelne zadruge će im omogućiti da pod povoljnijim uslovima plasiraju robu – kaže Nastasja Grujić iz INSTITUTA BIOSENSE.\nMeštanima digitalnih sela opredeljenih za poljoprivredu će, prema rečima Nastasje Grujić, biti na raspolaganju kompletna usluga INSTITUTA, poput nadgledanja parcela i konsultacija sa stručnjacima.\nBIOSENSE očekuje da će, pokaže li se uspešnim, projekat digitalnog sela biti primenjen i u drugim delovima Srbije, koja su suočena s odumiranjem sela.


ŽELJEZNICE RS: Od sutra redukcija putničkog saobraćaja | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\n“Željeznice Republike Srpske” od sutra redukuju lokalni putnički saobraćaj, a putnike će prevoziti samo prvi jutarnji i posljednji večernji vozovi, radi prevencije i sprečavanja širenja virusa korona, saopšteno je iz ove kompanije.\nNa relaciji Doboj-Banjaluka-Doboj putnike će prevoziti prvi jutarnji voz sa polaskom iz Doboja u 4.26 časova i posljednji večernji sa polaskom u 19.25 časova, kao i prvi jutarnji voz sa polaskom iz Banjaluke u 4.39 i posljednji večernji sa polaskom u 19.30 časova.\nNa relaciji Banjaluka-Novi Grad/Dobrljin-Banjaluka putnike će prevoziti prvi jutarnji voz sa polaskom iz Banjaluke u 4.00 časa i posljednji večernji sa polaskom u 19.25 časova, kao i prvi jutarnji voz iz Novog Grada sa polaskom u 4.29 i posljednji večernji iz Dobrljina sa polaskom u 18.32 časova.\nNa relaciji Doboj-Petrovo Novo-Doboj putnike će prevoziti prvi jutarnji voz sa polaskom iz Doboja u 4.31 i posljednji večernji sa polaskom u 19.32 časova, kao i prvi jutarnji voz iz Petrova Novog sa polaskom u 5.36 časova i posljednji večernji sa polaskom u 20.35 časova.\n“`Željeznice Republike Srpske` zahvaljuju za razumijevanje, strpljenje i odgovorno ponašanje svim korisnicima željezničkog saobraćaja, tokom novonastale vanredne situacije”, navodi se u saopštenju.\nPrethodni članakINSTITUT ZA JAVNO ZDRAVSTVO RS: Virus potvrđen kod još dvije osobe iz Banjaluke\nNaredni članakZBOG EPIDEMIOLOŠKE SITUACIJE: “Rajaner” i “Er Srbija” otkazali letove iz Banjaluke


POPOVIĆ ‘ZAČARAO’ MREŽU: Zvezdin golman briljirao protiv IMT-a - 24vesti\nFudbaleri Crvene zvezde su ubedljivo savladali prvoligaša IMT – 3:0, u okviru četvrtfinala Kupa Srbije i na taj način se plasirali u narednu rundu takmičenja, a da je Zoran Popović jedan od najboljih golmana u državi, to je još jednom dokazao.\nPrema podacima statističke platforme InStat, Popović je bio jedan od najboljih pojedinaca na terenu sa indeksom uspešnosti 306. Golman iz Pakraca je pet puta stao među stative tokom ove sezone i odradio svoj zadatak gotovo na maksimalnom nivou, pošto je od ukupno 450 minuta provedenih na terenu primio samo jedan gol, kada je naš tim trijumfovao protiv Rada u šesnaestini finala Kupa Srbije – 2:1, a uspešno je čuvao mrežu na utakmicama protiv Napretka, Javora, Bačke i IMT-a.\nOd ukupno 12 udaraca koliko su fudbaleri IMT-a uputili prema golu crveno-belih tri šuta su išla u okvir gola, a iskusni čuvar mreže je imao maksimalan učinak, pošto je sjajno reagovao u sva tri navrata. Prvo je u sedmom minutu imao vrhunsku odbranu posle kornera, kada je zaustavio izglednu šansu IMT-a. Na samom početku drugog poluvremena golman je sjajno ‘skratio ugao’ svog gola, posle duplog ‘pasa’ gostiju, i skrenuo loptu u korner nakon šuta napadača ‘traktorista’. Još jednu vrhunsku odbranu imao je čuvar mreže Zvezde u 78. minutu utakmice kada je sjajnom ‘paradom’ odbranio vrlo dobar ‘poluvolej’ udarac Zorića sa ivice kaznenog prostora.\nDa je Popović bio na visini zadatka svedoči podatak da je čak šest puta uhvatio ‘čistu’ loptu posle centaršuta gostujućih bekova, a bio je na maksimalnom nivou kada su u pitanju vazdušni dueli. Poznato je da se rezervni čuvar mreže crveno-belih igra ‘nogom’ na vrhunskom nivou, što nije naročita karakteristika kada su golmani u pitanju, i da ga većina trenera koristi kao takozvanog ‘trećeg’ štopera, a o tome govori činjenica da je Popović imao preciznost dodavanja na ovoj utakmici fenomenalnih 94 procenata, a od toga je imao čak 11 od 11 preciznih pasova na razdaljini preko 40 metara.\nPopović je još jednom utakmicom bez primljenog gola dokazao da je dostojna zamena kapitenu Milanu Borjanu.


IGRAČI SARAJEVA NE POKAZUJU SIMPTOME, ČEKAJU SE ZVANIČNI REZULTATI | Hayat.ba\nIGRAČI SARAJEVA NE POKAZUJU SIMPTOME, ČEKAJU SE ZVANIČNI REZULTATI\nNakon što je Široki Brijeg potvrdio kako je njegovih šest igrača koji su nastupili u subotnjoj utakmici sa Sarajevom pozitivno na koronavirus, danas je obavljeno testiranje i u bordo taboru.\nIgrači aktuelnog šampiona od utakmice pa sve do danas nisu pokazivali nikakve simptome i u Titovoj 38b očekuju da sve prođe u najboljem redu.\nZvanični rezultati testiranja bit će poznati poslije današnjeg treninga, kada će ekipa krenuti za Banju Luku.\nIzabranike Vinka Marinovića sutra očekuje meč osmine finala Kupa BiH protiv Krupe.\nEmrah Fejzović - 25/10/2021 22:43 0\nFudbalski klub Sarajevo večeras je u sarajevskoj Vijećnici organizovao centralnu svečanost povodom obilježavanja 75 godina postojanja kluba.


Kako kongresni turizam utiče na međunarodnu reputaciju Srbije? - TU Magazin\nBy redakcija on\t May 18, 2018 SRBIJA, TURIZAM, UGOSTITELJSTVO, ZANIMLJIVOSTI\nFormiranje povoljne međunarodne reputacije i stvaranje prepoznatljivog i jedinstvenog brenda određene države i destinacije je tema koja se uvek pominje na svim skupovima i događajima iz okvira turizma i hotelijerstva. Ipak, i posle toliko vremena i nebrojeno mnogo sprovedenih istraživanja, još uvek nije pronađena jednostavna formula i recept koji treba primeniti.\nStvaranje brenda zemlje ili destinacije u velikoj meri je složenije od brendiranja nekog proizvoda ili usluge. Da problem bude još komplikovaniji, brendiranje neke zemlje je naročito teško u slučaju kada je destinacija kompromitovana određenim krizama i društvenim aktivnostima koje ostavljaju negativne posledice na turističke tokove. U ovakvim slučajevima, svi pokušaji stvaranja pozitivne slike predstavljaju izazov.\nKao primer, treba navesti Ujedinjene Arapske Emirate ili Katar, destinacije koje su imale negativnu reputaciju i diskutabilan međunarodni ugled, kao zemlje koje su izgradile pozitivan imidž i postale simbol idealnih destinacija za strana ulaganja i investicije. Negativno percipiranje od strane međunarodne zajednice su okrenule u svoju korist, pa su na taj način postavile određene standarde i obrazac koji se u velikoj meri može primenjivati u skoro svim slučajevima.\nU slučaju Srbije, gotovo je jasno da kongresni turizam može da bude pozitivna strategija za Beograd i zemlju u globalu kao turističke destinacije. Rezultati studije koje je predstavljena u Portugalu, na godišnjoj konferenciji udruženja ATLAS, Association for Tourism and Leisure Education, pokazuju da slika o Srbiji kao ne baš tako pozitivnoj destinaciji i dalje postoji do neke mere kod turista koji dolaze u našu zemlju po prvi put. Razlog za negativnu predstavu su u najvećoj meri mediji koji su svojim (ne)objektivnim izveštavanjem stvorili takvu sliku.\nNa sreću, ovakva stečena percepcija turista postaje prošlost od onog trenutka kada oni zaista posete Srbiju. Dobroj slici i promeni stavova doprinosi i gostoprimljivo i srdačno lokalno stanovništvo, dok su svakako jedni od najznačajnijih faktora svakako gastronomija, prilično prijatna klima i konkurentnost kada su cene u pitanju.\nOvo istraživanje takođe ističe snagu koju kongresna industrija poseduje i nosi sa sobom. Osim poznatih direktnih i indirektnih ekonomskih efekata, kongresni turizam najviše doprinosi poboljšanju međunarodnog ugleda Srbije, i rezultati istraživanja jasno pokazuju aktuelne trendove kada su u pitanju međunarodni poslovni događaji u Srbiji. Beograd je na ICCA, International Congress and Convention Association listi, napredovao sa 120. na 51. poziciju po pitanju broja održanih međunarodnih skupova u periodu od 2008 – 2016. godine, a Srbija je kao destinacija poboljšala svoju poziciju za sedam mesta, pa je sada na zvaničnom 48. mesto na međunarodnom nivou.\nBeograd i Srbija, se pojavljaju se kao jedna nova, interesantna i inspirativna destinacija koja može da odgovori svim zahtevima poslovnih turista, kada je u pitanju organizovanje međunarodnih događaja. Ono što je sada možda i nejneophodnije, treba shvatiti da je kongresna industrija jedan od ključnih faktora za brendiranje naše zemlje, pa bi u tom slučaju i ekonomski i socijalni efekti bili u velikoj meri povoljni.


Predsednik najavio: Počinje "Budućnost Srbije" | Mondo Portal\nVucic najavio kampanju Buducnost Srbije\n31. maj, 16:19\nPredsednik najavio: Počinje "Budućnost Srbije" 159 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.02.2019. / 21:30 21:32\nIzvor Tanjug 04.02.2019. / 21:30 21:32\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je večeras da će u četvrtak započeti kampanju "Budućnost Srbije", u okviru koje će obići svih 29 okruga u Srbiji kako bi građanima predstavio postignute rezultate i planove.\n"Moja želja je bila, a razgovarao sam i sa premijerkom Anom Brnabić, da obiđemo, to pokrećem kao predsednik, svih 29 okruga u Srbiji - 25 u centralnoj Srbiji, Vojvodin i Beograd, i 4 na Kosovu i Metohiji", rekao je on u intervjuu za Hepi TV.\n"To je suština. Kada vodite državu, morate da pokazujete trpeljivst i strpljenje veće nego kada ste 'običan čovek', jer svaki vaš potez može da nanese štetu zemlji, a to ne možete da dozvolite", rekao je Vučić.\n11.02.2019. / 19:58\nKoja buducnost covece objasni mi ja nezivim u Srbiji odavno glasao sam te jer sam mislio da si bolji od proslih medjutim nevidim nesto bolje u mom gradu kada dodjem sve komsije rade za nekih 27 hiljada da ne nabrajam vise politicki nisam ni u jednoj stranci ..Prestanite vise da lazete narod i radite konkretne stvari bolje..\n05.02.2019. / 17:29\nDobro veče žuti trolovi. Kako ide, cent po reči? Za "duhovito" pominjanje sendviča 2 centa? Ili trolujete po samoj svojoj prirodi, iz ubeđenja :o ? Trolovi troluju i stvarnom životu i u virtuelnom...na svu sreću nema vas puno, ali se junački trudite, što jes' jes' :D\n09.02.2019. / 01:08\n@DonLudjiPijaneti Ohooo, vidi ga sendvičar bio čak i kreativan u komentaru, svaka čast ! Pojačali mu dozu senfa.


Stari Zemun nestaje, novi se rađa - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Stari Zemun nestaje, novi se rađa\nPrelistavamo predratne listove Vreme i Pravda - 14. april 1939. godine\n0Piše: V. Stojsavljević 14. aprila 2019. 07.30 Izmenjeno: 17. aprila 2019. 04.03\nNi danas, iako ima čitave kvartove potpuno moderno izgrađene, iako ima Komandu vazduhoplovstva koja spada među najlepše i najmodernije građevine u državi, Zemun još nije potpuno izgubio svoj nekadašnji patrijarhalni izgled, piše list Pravda pre 80 godina.\nKad je u njemu boravio Vuk Karadžić, vodeći oštru borbu protiv Miloševog despotizma, kad je starim zemunskim ulicama trčkarao jedan dečko čije će ime kasnije zablistati na polju lieterature – Branko Radičević, kada je, s vremena na vreme, dolazio svome domu prvi srpski novinar Dimitrije Davidović.\nProšlo je dosta vremena otada. Dunav, taj nemi svedok, video je mnoge događaje i ljude koji su se smenjivali na jednoj strani istorije.\nVeseo smeh đaka razleže se danas u parku kod gimnazije i trgovačke akademije. Nekad je na tom mestu bio “kontumac”, u kome su zadržavani ljudi i roba zbog bojazni od raznih zaraza, naročito kuge.\nDa je to bilo potrebno vidi se po tome što se, i pored svih mera predostrožnosti, kuga prenosila iz Turske u Austriju i odnosila mnoge žrtve.\nPosle razmimoilaženja sa Milošem, Vuk se preselio u Zemun s porodicom. Odatle je počeo oštru borbu protiv Miloša.\nTa borba je, naravno, s Vukove strane, vođena pismima koje je on upućivao u Beograd. 18. aprila 1932. godine Vuk napisa Milošu jedno vrlo oštro i uvredljivo pismo, u kome je najzad, rekao sve što mu je bilo na duši.\nOvo pismo je Miloša jako uvredilo i on je poslao svoje emisare, koji su trebali da ga privole na povratak u Srbiju. Oni su se sastali sa Vukom u “parlatoriji”, jednom odeljenju karantina određenom za razgovore turskih i austrijskih podanika, koja se nalazila na južnom delu današnjeg parka.\nTaj susret bio je vrlo uzbudljiv, zamalo nije došlo i do tuče. Padale su i s jedne i s druge strane uvredljive reči. Tako je propao pokušaj sporazuma.\nMiloš se nije zadovoljio ovim ishodom, nego je od austrijskih vlasti zahtevao da proteraju Vuka iz Zemuna. U svom zahtevu Miloš je naveo da je Vuk opasan za red i mir.\nOvaj razlog je usvojen, te je Vuk morao već 18. septembra iste godine da se preseli u Budim.\nDanas nema više ni one kuće u kojoj je Vuk boravio u Zemunu. Ta se kuća nalazila u staroj Lutrijskoj ulici, a bila je svojina jedne nemačke udovice. Još 1856. je porušena i na njenom mestu je podignuta dvospratnica.\nPre dve godine srušena je na Brankovom trgu Kuzmanovićeva kuća, u kojoj je Branko Radičević proveo detinjstvo. U njoj je i Nikola Pašić nakon Zaječarske bune proveo godinu dana, skriven od austrijskih vlasti.\nKada je otišao iz Zemuna, Pašić je ostavio pozamašnu arhivu, koja je bila sakrivena u jednom dimnjaku. Posle Pašićevog povratka u Srbiju, Miloš Grabovački, koji je sa Aleksom Kuzmanovićem odigrao veliku ulogu u buđenju nacionalne svesti kod zemunskih Srba, mu je tu arhivu poslao natrag.\nNestalo je, skoro potpuno, starog Zemuna. Nestalo je jedne generacije koja je bila usko vezana za taj stari Zemun. Ruše se kuće, umiru ljudi, uskoro neće biti svedoka prošlosti.\nList Pravda, List Vreme, nikola pasic, Vesti iz prošlosti, vuk karadzic, zemunBeograd


Novi podaci o poreklu nesrpskih Crnogoraca: kada su Nemci naselili Katunsku nahiju\nKO NA CETINJU PEVA "DANKE DOJ�LAND"\nSlobodan Jar�evi� "Po�jetnik o Crnoj Gori i Crnogorstvu" grupe autora, koji je objavio cetinjski izdava� "Dignitas - Elementa Montenegrina", sa novom gramatikom i azbukom latini�nog pisma poku�ava da objasni za�to Crnogorci ne pripadaju srpskom narodu. Pisci ove knjige oti�li su korak dalje od �pire Kuli�i�a, koji se pre dvadesetak godina "proslavio" svojom "Etnogenezom", i falsifikuju�i istori�ara prof. dr Relju Novakovi�a dokazuju da su preci dana�njih Crnogoraca nema�kog porekla\nNa Cetinju je, izdava� "Dignitas - Elementa Montenegrina" (1996), �tampan "Po�jetnik o Crnoj Gori i Crnogorstvu" grupe autora, kojim se, novom gramatikom i azbukom latini�nog pisma, obja�njava za�to Crnogorci ne pripadaju srpskom narodu. Pisci su �eleli da ostave "nau�niji" utisak od �pire Kuli�i�a, koji je pre dvadesetak godina svoju "Etnogenezu" bazirao, prete�no, na razlikama izme�u govornog jezika u Crnoj Gori i onog koji je usvojen kao srpski knji�evni jezik. Ovakvom metodologijom, mogao bi se starosedela�ki �ivalj u bilo kojem na�em kraju proglasiti nesrpskim, jer je i u njima nasle�en dijalekat, manje ili vi�e, razli�it od srpskog knji�evnog jezika. Tako bi, primera radi, stanovnici Kupre�ke visoravni (gde sam ja ro�en) mogli biti progla�eni nesrbima, jer govore ikavskim nare�jem i upotrebljavaju neke stare re�i - koje se retko sre�u u knji�evnom jeziku. Da ne govorimo kako bi, pri ovakvoj odrednici o nacionalnoj pripadnosti, pro�li stanovnici Pirota, Dalmacije, Banata...\nPisci "Po�jetnika" tvrde da je starije ime Nik�i�a (Onogo�t) poteklo od nema�kog pojma za gosta (Gast), zaboraviv�i da je Evropa bila puna hramova posve�enih slovenskom bogu Radgostu pre nego �to su Nemci kro�ili na njeno tlo - i to kao zavojeva�i Autori "Po�jetnika" su se odlu�ili da, pronala�enjem postojbine crnogorskih predaka, izvedu nepobitan zaklju�ak da Crnogorci nisu ni Srbi. Poku�ali su to da potvrde oslanjanjem na istorijske radove prof. Relje Novakovi�a, ali su, time, naveliko pogre�ili. Verovatno da to ne bi u�inili da su stigli da pro�itaju Novakovi�eve knjige: "Nepoznati Crnjanski - srpski tragovi na Britanskim ostrvima" i "Karpatski i likijski Srbi", (IPA "Miroslav", Zemun - 1997. godine). Prof. Relja Novakovi� je najnepogodniji istori�ar za svedo�enje da su Crnogorci nesrpskog porekla. Zato su autori cetinjskog "Po�jetnika" priredili sebi veliku neugodnost �to su se pozvali na njegovu knjigu: "Odakle su do�li Srbi na Balkansko poluostrvo".\n"Kroz vekove", na lu�i�kom srpskom jeziku, knjiga �tampana u biv�oj Demokratskoj Republici Nema�koj, pi�e o istoriji Srba izme�u Odre i Labe: Dokazuju�i nesrpsko poreklo Crnogoraca, istorijski neobrazovani "etnogeneti�ari" tra�e�i Nemce, naleteli na Srbe!\nU "Po�jetniku" su kori��ena geografska imena u Polablju (dana�nja Nema�ka), kojih ima i u Crnoj Gori i tako je izveden zaklju�ak da su crnogorski preci stigli iz ove oblasti u Crnu Goru i u novoj postojbini dali imena svojih starih naselja, planina, reka i jezera. Prof. Relja Novakovi� je pretpostavio blisku srodnost srednjovekovnih stanovnika Crne Gore i Polablja, ali samo na osnovu obostrane pripadnosti srpskom narodu. Sam naslov Novakovi�eve knjige (Odakle su do�li Srbi na Balkansko poluostrvo), na koju se pozivaju pisci "Po�jetnika", pokazuje da je posve�ena pro�lost srpskog naroda. Ove �injenice su, izgleda, bili svesni spomenuti pisci, pa je jedan od njih po�urio da u poglavlju: "Odakle su do�li preci Crnogoraca" delimi�no ospori prof. Novakovi�a, ne priznaju�i mu da je u svome delu pisao o Srbima:\n"Ovde, naravno, moramo ista�i da prije doseljavanja na Balkan nije bilo formiranih slovenskih naroda, kao �to nije postojala ni ve� formirana budu�a ju�noslovenska zajednica, jer je Balkan naseljen sa razli�itih pravaca iz slovenske pradomovine."\nOvim se �eli re�i, to je o�igledno, da su slovenski doseljenici koji su formirali srpsku naciju, poreklom iz razli�itih krajeva, a da su oni koji su formirali crnogorsku naciju stigli samo iz jednog podru�ja - dana�nje teritorije Savezne Republike Nema�ke. (Svojevremeno, u Drugom svetskom ratu, predstavnici Hrvata i na�ih muslimana ube�ivali su Hitlera da su im preci Goti - oni narodi za koje se smatra da su i nema�ki preci. A posle Drugog rata, kao odgovor Paveli�evim Hrvatima pevala se poznata pesma: "Mi prastari svi smo, mi Goti nismo, Slovenstva smo drevnoga �est. Ko druk�ije ka�e, kleve�e i la�e...") Autorima "Po�jetnika" je toliko stalo da su im preci (a nesrbi) do�li iz Nema�ke da nekoliko puta navode da su (ti srednjovekovni preci u Nema�koj) odlu�ili da prona�u obalu toplog mora i da se tamo presele. Usput, oni podse�aju da se Ju�ni Sloveni, u to vreme, "samo krajnje uslovno mogu pominjati kao narodi: Srbi, Slovenci, Hrvati ili Crnogorci". Ova napomena je bila potrebna da bi se, koliko-toliko, obezvredila �injenica da se u sa�uvanim dokumentima srednjeg veka, ipak, prete�no spominju Srbi, bez obzira da li je re� o onima u Polablju (Nema�koj) ili na Balkanskom poluostrvu, Karpatima i Maloj Aziji.\nSrpsko govorno podru�je, prema nema�kim izvorima, iz 1850. godine: Novokomponovani crnogorski "arijevci", sli�ni Paveli�evim "rasnim Hrvatima" dokazuju poreklo "crnogorskog jezika" (bar nekih re�i i toponima) od nema�kog, a ne znaju da su slovenski jezici stariji od zapadnoevropskih, koji su nastali me�anjem lokalnog govora sa iskvarenim latinskim.\nOpasnost po promovisanje crnogorske nacije le�i i u sve brojnijim istra�iva�kim radovima o Ilirima. Nisu samo na�i istori�ari iznosili pretpostavke da su Iliri, u stvari, Srbi - starosedeoci Balkana i da nije bilo nikakvog doseljavanja Slovena u VI i VII stole�u posle Hrista. Zato pisci "Po�jetnika" samo bele�e da Iliri nisu Srbi. Ne poku�avaju da opovrgnu navode u sa�uvanim dokumentima i zaklju�ke nekih istori�ara da je u pitanju samo jedan balkanski narod sa dva imena. Oni se oslanjaju na zvani�nu istoriju u Evropi, za koju su mnogi Evropljani rekli da je pisana iz pobuda sli�nih onima u knjizi o crnogorskoj anciji. (Drugo je pitanje �to se u zvani�nim istorijama evropskih dr�ava takve primedbe ignori�u, kao i veliki broj dokumenata koji potkrepljuju njihovu opravdanost).\nPisce "Po�jetnika" �eka takva istorijska dokumentacija. U njima je mnogo podataka o tome da je dana�nja Crna Gora bila jedna od centralnih srpskih oblasti pre nego �to su se Srbi, zvani�no, doselili na Balkan u VI i VII stole�u. Profesor istorije na Sorboni Fransis Kont (1944) napisa�e u svojoj knjizi: "Sloveni", (Beograd, "Filip Vi�nji�", 1989) da su Sloveni gospodarili celim Peloponezom (sem nekoliko primorskih gradova) od 585. do 807. godine, a delom ovog poluostrva jo� oko 150 godina.\nLjig u �kotskoj\nProf. Relja Novakovi� �e razo�arati pisce "Po�jetnika", kad saznaju da je u njegovim knjigama: "Nepoznati Crnjanski" i "Karpatski i likijski Srbi" pobrojano mnogo dela britanskih i irskih nau�nika, s po�etka na�eg stole�a, u kojima se Iliri smatraju Srbima. Me�u njima su Gordon �ajld, prof. J.B.S. Holdejn, prof. Stjuart Pigot, prof. Mak Alister i drugi. Prof. Relja Novakovi� je, navode�i re�i iz njihovih dela (za koje su ovi nau�nici tvrdili da su keltske), omogu�io svakom �itaocu "Nepoznatog Crnjanskog" da zaklju�i da su neke od njih upravo iz srpskog jezika. Kao "Ljig", jer imamo i naselje s takvim imenom u Srbiji i izvedenu re� - "ljigavo". Interesantno je da prof. Novakovi� prihvata da je grad u �kotskoj, u rimsko doba, imao ime Brabonjakum (na engleskom Torovaca) i da je ono poteklo iz keltskog jezika. Me�utim, svakako je u pitanju srpska re� "brabonjak - ov�iji". Ova zapa�anja obi�nog �itaoca govore o tome da su, pored uzgrednih dvoumljenja o poreklu Kelta, navedeni britanski i irski nau�nici u pravu kad Ilire smatraju Srbima i veoma srodnim stanovnicima predrimske Britanije i Irske.\nO Srbima, kao Ilirima, prof. Relja Novakovi� svedo�i na osnovu jednog doktorskog rada iz Be�a iz 1821. godine. U njemu se navodi da su Iliri Srbi i da su se oni (nekad davno) selili sa Balkana do severa Evrope i onda se vra�ali.\nInteresantni su podaci o Srbima na Karpatima i na obalama Dunava, po�etkom IV stole�a u knjigama prof. Novakovi�a. To je vreme starije za 300 godina od vremena kad su se Srbi (prema tuma�enju zvani�ne istorije) doselili u ove predele. Prof. Novakovi� opisuje me�usobno ratovanje dva rimska cara - Konstantina Velikog i savladara mu Likinija. U srednjovekovnim izvorima je vi�e podataka da je Likinije bio Srbin i da je od karpatskih Srba dobio vojnu pomo�. Mesto ro�enja cara Likinija je u dokumentima razli�ito obele�eno: Dalmacija, Duklja i Dakija ju�no od Dunava. Sasvim je verovatno da tu nema nikakve nepreciznosti, nego je mogu�e da se misli na istu oblast, a da je nazivana trojako. Kao �to se, danas, imenima: �umadija, Metohija, Kosmet, Vojvodina ozna�avaju delovi Srbije, a da se to ne mora posebno nagla�avati.\nDa li su Ku�i poreklom iz Avganistana Prof. Novakovi� izla�e i podatke o episkopu Niketi iz istog stole�a. Ovaj hri��anski verodostojnik je iz Remizijane (Bele Palanke) �irio hri��anstvo "me�u primitivnim Srbima". Ako se u IV stole�u pominju Srbi na Balkanu, onda nemaju pravo pisci "Po�jetnika" da srpsko ime za narod nije bilo poznato od VI do IX stole�a, kad su se, navodno, spremali i doselili nesrpski preci Crnogoraca iz Polablja u Crnu Goru. Njima na �alost, vidi se da je prof. Novakovi� veoma neugodan svedok za ono �to oni tra�e - da nije bilo srpskog imena na podru�jima kud su se kretala i gde su se nastanjivala plemena od kojih su potekli nesrpski Crnogorci. Da bismo se u to uverili, treba pro�itati delove navedenih knjiga prof. Novakovi�a.\nU njima on, zaista, navodi da su se neka plemena doseljavala na Balkan iz Polablja - u vreme kako to navode i pisci "Po�jetnika". Me�utim, prof. Relja Novakovi� ka�e da su se ti doseljenici, na iznena�enje Srba na Balkanu, tako�e predstavljali kao Srbi.\nPogre�no �itanje istorije\n"Regio Surbi" kraj Erfurta, na mapi potpisanoj kao "karta od Slovena posednutih predela srednje i severne Nema�ke, u 9. veku": Hitler je zaustavio nema�ka istra�ivanja o Lu�i�kim Srbima, kad se ispostavilo da bi "vi�a rasa" mogla u sebi imati mnogo "niskih slovenskih gena"\nPo�to prof. Novakovi� nalazi Srbe u IV stole�u na Balkanu i u dana�njoj Rumuniji, mora da se zapitamo da li je mogu�e da su na istom mestu, i u isto vreme, �iveli i Iliri, i Da�ani, i Tra�ani, a da oni nisu bili Srbi. Da je to bilo mogu�e, onda bi istorijski izvori zabele�ili jedne pored drugih, ali to se ne de�ava. Spominju se ili Iliri, Tra�ani, Da�ani i Dalmatinci, ili samo Srbi. Dvoumljenje mo�e da se otkloni �itanjem navedene knjige francuskog prof. Fransisa Konta ("Sloveni"), jer nalazi na Balkanu - ju�no od Dunava - u VI stole�u samo Srbe (Slovene):\nAutori "Po�jetnika" su se uhvatili za toponime u Polablju, koje je objavio prof. Relja Novakovi� u knjizi: "Odakle su do�li Srbi na Balkansko poluostrvo" i po�to su na�li da ima istovetnih geografskih imena i u Crnoj Gori, izabrali su ovo podru�je u dana�njoj Nema�koj za postojbinu svojih predaka. No, ovi topomi su neuverljiva podloga za tezu o crnogorskoj naciji, s korenima na nema�kom podru�ju, jer prof. Novakovi� pronalazi istovetne toponime i u Rumuniji, i Britaniji, i u Francuskoj, i u Italiji, i Maloj Aziji, i na Kavkazu, i u Siriji, i u Iraku, i u Indiji, pa i u Avganistanu. A u Avganistanu �ivi i pleme Ku�a (Englezi ga - zbog nesavr�enosti svoga pisma - zovu "Ka�i"), pa bi samo ovaj podatak trebalo da motivi�e zagovornike nesrpskog porekla crnogorske nacije da, umesto Nema�ke, izaberu Avganistan - kao postojbinu svojih predaka. (Ina�e, sli�no su postupili i hrvatski intelektualci - tragaju�i za svojim korenima u Iranu, samo zato da bi pobegli od �injenice da su svojom ve�inom, na razne na�ine, preobra�eni Srbi).\nU "Po�jetniku" je nastavljena i igra jezikom, ali ne tako uporno kao kod Kuli�i�a, ranije. Ali, autori su pre pokazali svoju inferiornost u odnosu na Nemce - kojima i u ovom delu podilaze - nego �to su nas uverili da im preci iz starog kraja donose u Crnu Goru i one toponime koji su potekli iz nema�kog jezika. Oni tvrde da je starije ime Nik�i�a (Onogo�t) poteklo od nema�kog pojma za gosta (Gast), ne dosetiv�i se da je Evropa bila puna hramova posve�enih slovenskom bogu Radgostu pre nego �to su Nemci kro�ili na njeno tlo - i to kao zavojeva�i. Povla�ivanje "kulturnom Zapadu" sledi i u navo�enju da su, od nema�ke re�i "Strumpf", crnogorski preci tvorili svoje re�i: Trst, prst, krst, prt, srp, strp! Zaboga, ovakva tvrdnja je van svake logike, iz dva razloga:\n1. Nemci i drugi Zapadnjaci te�ko izgovaraju re�i u kojma se "r" pojavljuje kao samoglasnik i\n2. zapadnoevropski jezici su nastali tek posle rimske okupacije, kad su porobljenom stanovni�tvu nametnuti dijalekti vulgarnog latinskog jezika - onog jezika kojim su se slu�ili dr�avni �inovnici, oficiri i vojnici nelatini - to pi�e u svakoj enciklopediji pod odrednicama "Jezik".\nTako su zapadnoevropski jezici, pored toga �to su nametnuti silom, mla�i od slovenskih, pa nije mogu�e da je nema�ki jezik mogao uticati na oblikovanje najosnovnijih re�i srpskog jezika - re�i koje su bile kori��ene milenijumima pre Rimske Imperije.\nSvoju inferiornost prema drugim nacijama, pobornici nesrpskog porekla Crnogoraca pokazali su i izdavanjem "Po�jetnika o Crnoj Gori i Crnogorstvu", jer su se odrekli �irilice i �tampali ga na latinici, s upadljivom upotrebom re�i koje nisu uobi�ajene u srpskom knji�evnom jeziku (sli�no praksi u Hrvatskoj), ali i s novim slovom, koje sam razumeo kao dva glasa (�j), a ozna�avaju ga latini�nim "S" - sa jednom crticom iznad.\nPrema autorima "Po�jetnika", Polablje ne bi moglo da bude postojbina predaka Crnogoraca - ukoliko oni ostaju pri tvrdnji da ti preci nisu bili Srbi (i ako dozvolimo da je bilo nekog preseljenja stanovni�tva iz ovog podru�ja u Crnu Goru). Ovi krajevi su, pre dolaska Nemaca, bili naseljeni Srbima. To nam potvr�uje prof. Relja Novakovi�, ali da se ne zadr�avamo samo na radovima ovog na�eg istori�ara, jer autori "Po�jetnika" ne�e da poveruju ni njemu, bez obzira �to su ga, prethodno, izabrali za svoga svedoka. Oni �e vi�e poverenja pokloniti istori�arima sa Zapada, pa �emo ih upoznati s tekstovima nema�kih istori�ara o Polablju i stanovni�tvu u njemu u srednjem veku.\nNema�ki nau�nici, shodno svojoj poslovi�noj pedantnosti, izu�avali su istoriju srpskog naroda izme�u Odre i Labe sve do kraja XIX stole�a. Ali, tada su nema�ke dr�avne vo�e odlu�ile da stvore nema�ko carstvo na ra�un susednih naroda i Germane su proglasili pripadnicima vi�e rase. S obzirom da su znali koliko srpske krvi te�e venama ljudi "vi�e rase", zabranili su dalje istra�ivanje srpske istorije, a prethodna izu�avanja vi�e nisu publikovana. Nije bilo mogu�e da Nemci priznaju da vode poreklo i od Srba, koje su smatrali ni�im bi�ima, i da priznaju da su centralne nema�ke zemlje delovi srpske postojbine.\nNovi istori�ari Crnogoraca jadikuju da su Ze�ani bili vazali Srbima Stevana Nemanje, a ne obja�njavaju kako ovaj vladar mo�e biti Srbin, ako je i sam Ze�anin - ro�en u Ribnici (danas Podgorica) Na sre�u, neki tekstovi starih istorijskih radova o Srbima �tampani su u biv�oj Demokratskoj Republici Nema�koj i to na nema�kom i srpskom (lu�i�kom) jeziku. U jednoj od tih knjiga ("Kroz stole�a" - "Prez letstotki", autor: Petar Kunca - �tampana u Budi�inu, 1979. godine), na strani 35. je podru�je izme�u Labe i Odre ozna�eno imenom: "Serbja" i obja�njeni su pravci nema�kih osvajanja ove srpske dr�ave; u vremenu od 1050. do 1300. godine (kopija strane u prilogu). U knjizi na nema�kom jeziku: "Zur sorbischen Geschichte", isto podru�je je obele�eno kao "Srpska oblast", naseljena plemenima: Oborditi, Ljuti�i, Mori�ani, Drevljani, Glamo�ani, Lu�i�ani i drugi (prikaz u prilogu).\nNaravno, Nemci �e, radi ostvarivanja imperijalnih ciljeva, ovu zemlju - kako je to navedeno i u "Po�jetniku" - da nazivaju, u ovom stole�u: "Zemljom Slovena", da bi se preostalim malobrojnim Srbima u nema�koj (formalno) oduzelo pravo da ba�tine zemlju predaka. Jer, "Sloveni" su uop�teno ime za mnogobrojne narode - i one �iji koreni ne poti�u iz Polablja, pa se Srbi trpaju s njima u isti ko�.\nAko blagonaklono postupimo prema piscima "Po�jetnika", jer su, zbog nedostatka informacija, zaklju�ili da je Polablje pripadalo nekim drugim narodima, a ne Srbima, zabludama se ne bi mogle nazvati njihove druge tvrdnje - za koje su imali dovoljno istorij-skih podataka. Tako, navode da su njihovi preci sa stani�tima u Crnoj Gori (Dukljani, pa Ze�ani) bili nesrbi, kao i stariji preci u Nema�koj. Jadikuju da su Ze�ani bili vazali Srbina Stevana Nemanje, a ne obja�njavaju kako ovaj vladar mo�e biti Srbin, ako je i sam Ze�anin - ro�en u Ribnici - danas Podgorica, a Ze�ani (po "Po�jetniku") nisu Srbi. Zetsko-srpskim odnosima dodaju i to da su od 1360. godine, Ze�ani morali da se bore "kako protivu Srba, tako isto i svijeh ostalijeh neprijatelja". O�igledno, Nemanja za njih nije pripadao precima Crnogoraca, kao �to to pravo ne dozvoljavaju ni knezu Lazaru Hrebeljanovi�u, ro�enom u Grblju. Oni dele srpske vladare i plemi�e na Srbe i nesrbe, ra�unaju�i da su despoti Stefan Lazarevi� i �ura� Brankovi�, Nikola Altomanovi� i Tvrtko Kotromani� Srbi i da su se zato tukli, za posede, sa zetskim (crnogorskim) dinastijama: Bal�i�ima i Crnojevi�ima. Ne obja�njavaju ko je Srbin, a ko nesrbin u borbama izme�u kneza Lazara i Nikole Altomanovi�a, jer su se i oni, me�usobno, tukli za posede.\nZa�to autori "Po�jetnika" ne govore ni�ta o poreklu porodice Petrovi�, koja je u Crnu Goru stigla iz srpske Bosne, ali ka�u da kralj Nikola nije bio Srbin. Za pisce "Po�jetnika" nema srpskih vladara pre Stevana Nemanje, pa i pored toga �to vezantijski car Porfirogenit VII iznosi podatke o Srbiji u desetom stole�u. Za njih su svi tada�nji vladari nesrbi. Ovde pobornici crnogorske nacije moraju da se "poguraju" sa hrvatskim povjesni�arima, jer i oni mnoge od srpskih vladara (pa i Nemanji�e) ubrajaju u hrvatske.\nInteresantno je kako prof. dr Vojislav P. Nik�evi� obja�njava za�to je kralj Nikola Petrovi� opevavao srpstvo i za�to se predstavljao Srbinom. Ne govori ni�ta o poreklu porodice Petrovi�, koja je u Crnu Goru stigla iz srpske Bosne (okolina Travnika), ali ka�e da kralj Nikola nije bio Srbin i da je njegovo srpstvo bilo proizvod sopstvene osvaja�ke politike "u odnosu na Srbe i Srbiju". Ova maksima se toliko odoma�ila kod pobornika crnogorske nacije, da je oni koriste kao neporeciv odgovor na izlive onolikog srpskog patriotizma u delima Njego�a i kralja Nikole. Nema �ta, prof. Nik�evi� svrstava NJego�a i kralja Nikolu, rame uz rame, s Turcima, s tim �to oni jo� podmuklije od Turaka prisvajaju srpske zemlje i na njima srpsko stanovni�tvo asimiluju u Crnogorce - podrazumeva se, one koji ni slu�ajno ne mogu biti Srbi.\nMoravska, �e�ka, Poljska i Srbija, kao Velikomoravske zemlje u 9. veku: Gde �e sad crnogorski "nau�nici", tvorci separatisti�kih teorija o "posebnosti" Crnogoraca, potra�iti "kolevku svojih predaka", kad su se u nedavno prona�enoj, nema�koj, ugnezdili Srbi?\nU "Po�jetniku" preovla�uje zaklju�ak da su se Crnogorci (nesrbi) borili za svoju dr�avu, posle turskog osvajanja Balkana, a da tako ne�to ne mo�e da se pripi�e i Srbima. NJegovi autori, vidi se, pi�u ovako iz zle namere, jer da nije tako, ne bi mogli da pre�u preko stoletnih bitaka Srba u svim pokrajinama za svoje oslobo�enje i stvarnje svojih dr�ava. Srbi su u Vojvodini poku�ali da osnuju svoju dr�avu jo� 1521. godine i tad su bili izabrali za vo�u cara Jovana Nenada Crnog. U rat protiv Srba krenuli su i Turci i Ma�ari. Jer, Vojvodina je bila podru�je na kojem tada�nje velike sile nisu mogle trpeti ni onoliko srpske dr�avnosti koliko je moglo biti odbranjeno u perifernim gudurama Crne Gore.\nU isto vreme, vojska Baranje (u okviru Ma�arske) bila je sastavljena samo od Srba (a Baranja je zahvatala mnogo ve�e podru�je nego danas) i ona se suprotstavila Turcima pod vo�stvom Stevana �tiljanovi�a. Srbi Dalmacije, uz pomo� prebega iz Crne Gore, Hercegovine, Bosne i Like, borili su se protiv Turaka u mleta�koj vojsci u Kandijskom ratu. od 1645. do 1669, imaju�i svoju vojnu i lokalnu civilnu organizaciju u Dalmaciji. Od 1683. godine (kad je bila turska opsada Be�a), Srbi su, protiv 100 000 turskih vojnika, izvojevali brojne pobede, mada je Mleta�ka Republika pomagala Turcima da ugu�e ovu srpsku bunu. Na njenom �elu bio je Ilija Jankovi�, a njegov slabiji brat Stojan Jankovi� je poku�ao (po nagovoru Venecije) da smiri ustanike. No, oni su sami oslobodili dana�nju Dalmaciju, sem utvr�enja u Kninu, Sinju i Imotskom. Naravno, kasnijom odlukom velikih sila Srbi su razvla��eni a Dalmacija predata Veneciji.\nSrbi Baranje su ratovali protiv ma�arske vlasti od 1703. do 1711, a Ma�arima su Austrijanci i�li na ruku, sve dok Ma�ari nisu o�istili Baranju od Srba, gde su oni, do 1711. godine, bili jedini stanovnici - oko 80% pravoslavni i 20% katolici. Tamo su imali svoje crkve i 4 manastira, sa administrativnim centrom u Stonom Beogradu na Blatnom jezeru. Po�etkom osamnaestog stole�a, Srbi Dalmacije su podigli bunu protiv mleta�ke vlasti, pod vo�stvom Petra Jagodi�a Kuriye, a Srbi su sli�ne bune dizali protiv Austrije u Slavoniji, Kordunu i Baniji.\nProfesor dr Vojislav P. Nik�evi� svrstava Njego�a i kralja Nikolu, rame uz rame sa Turcima, jer su imali istovetnu osvaja�ku politiku "u odnosu na Srbe i Srbiju", s tim �to su oni jo� podmuklije od Turaka prisvajali srpske zemlje i na njima srpsko stanovni�tvo asimilovali u Crnogorce - a podrazumeva se, u one koji ni slu�ajno ne mogu biti Srbi. Srpska organizacija u Vojnoj Krajini u Austriji imala je dr�avne atribute i to od 1630. godine do kraja pro�log stole�a. Kona�no, pre ustanaka u Srbiji, Hercegovini i Bosni, najve�a epopeja srpskog oru�ja bila je krajem sedamnaestog stole�a, kad su Srbi izneli najve�i teret hir��ansko-turskog rata, oslobodiv�i srpske zemlje od Prilepa do Ma�arske i od Jadrana do Vara�dina. Me�utim, Austrija i druge evropske zemlje nisu mogle podneti formiranje srpske (slovenske) dr�ave na tolikoj teritoriji, pa su njenu ve�inu prepustili Turcima, a delove pripojili sebi. Da bi se ovo ostvarilo, Austrija je prethodno utamni�ila srpskog vo�u grofa �or�a Brankovi�a, a srpske organizacije rasformirala.\nVidi se da su Stojan Jankovi�, Ilija Smiljani�, Zmaj Ognjeni Vu�e, Luka Vukalovi�, Stojan Kova�evi�, Golub Babi� i drugi bili isto tako dobri junaci kao i Marko Miljanov, Peko Pavlovi� i Nikac od Rovina, ali su ovi prvi ratovali tamo gde, po geopoliti�kim planovima velikih evropskih sila, nije bilo dozvoljeno zametanje ni najmanje srpske dr�ave.


Zlo iz limenke sode - LookerWeekly.com magazin\nStudija Univerziteta u Teksasu pokazala je kako gazirana pića utiču na naš organizam. Eksperiment je trajao čitavu deceniju. Ispitanici su podeljeni u dve grupe-jedni su bili obavezni da piju isključivo dijetalna gazirana pića, dok su drugi pili obična. Oni koji su konzumirali dijetalna gazirana pića potpuno su se fizički izobličili. Nekima se širina struka uvećala i do pet puta!\nGazirani sokovi uzrokuju mnoge bolesti i nepoželjna stanja poput: gojaznosti, loših zuba, želudačne tegobe, kamena u bubregu, oštećenja jetre, poremećaja sna i ishrane, pa i dijabetes.\nGojaznost- Istraživanja su pokazala da osobe koje dnevno piju tri decilitra gaziranog pića dnevno, sigurno će povećati telesnu težinu barem jedan kilogram za mesec dana.\nPovišen krvni pritisak i povećan nivo šećera u krvi jeste još jedan od znakova štetnosti gaziranih napitaka. Ova pića smanjuju normalnu sposobnost organizma da metaboliše šećer. Tako se posledično javlja i dijabetes.\nIspijanjem ovih slatkih gaziranih sokova oštećuje se zubna gleđ i dolazi do pojave karijesa. Loši zubi su ono što nam ostaje u ustima posle dugogodišnjeg uživanja u slatkim gutljajima.\nFosforna kiselina je glavni sastojak gaziranih pića. Ona je izuzetno štetna po zdravlje jer menja sastav mokraće, te su pojave bubrežnog kamenca veoma česte.\nDugogodišnje ispijanje gaziranih pića oštećuje jetru i može da izazove cirozu!\nZbog povećane kiselosti u želucu često se javlja gorušica. Ugljendioksid (koji je sastojak gaziranih pića) izaziva nadutost stomaka.\nJedna limenka gaziranog soka sadrži istu količinu kofeina kao i šoljica kafe. Osobe koje ih piju u većim količinama imaju problem sa snom i koncentracijom.\nKiselost koju stvaraju gazirani napici remeti pH krvi. Ukoliko se unese više fosfata putem pića, potrebno je povećati i unos kalcijuma. Ukoliko se putem hrane ne unese dovoljno kalcijuma, organizam će ga povući iz kostiju i zuba. Tako dolazi do gubitka zuba i osteoporoze.\nIspijanjem ovih pića smanjuje se osećaj gladi. Dolazi i do pada imuniteta, a često se javljaju i osećaj umora, glavobolje, bolovi u kostima i kandidijaza.\nSva gazirana pića sadrže fosfornu, limunsku i ugljenu kiselinu kao i toksične zaslađivače! Ove štetne supstance izazivaju mučninu, umor, migrene, kožni osip, nervozu, pa čak i depresiju, mentalnu konfuziju, oštećenje jetre, bubrega, smetnje sa vidom…\nUkoliko ste i vi jedna od mnogih osoba koja ne može da zamisli dan bez slatkih „mehurića koji draže nepce“ neka vam ubuduće bude na umu kakvo zlo se krije u limenci sode.\n43 istinitih priča o borbi i pobedi neplodnosti


Enkapsulacija ili učaurivanje podrazumeva da su svojstva i i metode objekta i klase sakriveni unutar njega i da može da im se pristupi samo određenim metodama koje definišemo kao javne. Prednost u odnosnu na prethodno proceduralno programiranje, je da su svi srodni podaci (svojstva objekta), kao i metode (funkcije koje koriste te podatke) grupisani unutar jedne klase. Tako je svaka promena svojstva ili metoda mnogo lakša, jer sve što je njome afektovano nalazi se unutar iste klase. Druga prednost enkapsulacije je što su sva svojstva, metoda i način njihove implementacije sakriveni. Pristupa im se samo pomoću određenih javnih metoda, koje sami definišemo. Na primer, možemo da pozovemo metodu koja nešto računa, ali ne možemo da vidimo kako će ona to da računa. Takođe, programer sam definiše kako određene metode i svojstva mogu da se promene.\nApstrakcija pojednostavljuje pisanje koda. Nešto možemo da koristimo bez da znamo kako je to implemetirano.\nNa primer, možemo da koristimo apstraktne strukture podataka (liste, rečnike itd..), možemo da ih sačuvamo u neki fajl, bez da znamo kako kako su implementirani. Ili možemo da pozovemo neki metod ne znajući kako je on konstruisan.\nNasleđivanjem omogućavamo da klasa ili objekat nasledi atribute i metode druge klase. Tako programer može da pravi slične objekte bez da svaki put ponovo definiše iste stvari. Možemo da napravimo hijerarhiju klasa, gde imamo jednu super klasu koja je iznad svih drugih podklasa. Svaka podklasa može da ima i svoju podklasu, ali ono što je bitno je da svaka podklasa nasleđuje ima iste osobine kao i klasa iznad nje, ali ima i neke jedinstvene karakteristike.\nNaziv potiče od grčke reči koja znači više oblika. Povezana sa nasleđivanjem. Metode koje nasleđujemo od roditeljske klase možemo da pregazimo (to jest definišemo sasvim drugu implementaciju) ili da ih promenimo (promenimo način vraćanja, broj parametara itd).


INKUBATOR IDEJA (br.15): Projekat uspostavljanja Katastra podzemnih i nadzemnih vodova u Banjaluci\nkomunalna infrastruktura instalacije Infrastruktura Banjaluka\nZnačaj: lokalni nivo\nDa bi sistem podzemnih instalacija dobro funkcionisao i ispunjavao postavljene ciljeve potrebno je postojanje i odgovarajuće komunalne organizacije. On-line komunikacija sa svim odjeljenjima katastra i povezanost sa evidencijom u zemljišnim knjigama preko katastarskih čestica do vodova iz katastra vodova trebala bi biti konačan cilj.\nKatastar komunalnih vodova u stvari je zbir pogonskih katastara. On je službena evidencija tehničkih podataka o mreži podzemnih i nadzemnih vodova sa pratećim objektima.\nZakonom o premjeru i katastru Republike Srpske, definisan je stav l) “katastarski plan vodova« je prikaz vodova u ravni projekcije Republike Srpske sa upisanim kotama.\nPored poslova određenih Zakonom o republičkoj upravi, djelokrug Uprave su i geodetski radovi i poslovi republičke uprave koji se odnose na: premjer vodova, osnivanje i održavanje katastra vodova.\nGeodetsko snimanje vodova obuhvata položajna i visinska mjerenja položenih vodova, izmjeru voda s ostalim vodovima i izmjeru pripadajućih objekata. Geodetski situacioni planovi izrađuju se tako da mogu pružiti pouzdane podatke u granicama propisane tačnosti za izradu topografsko - katastarskih planova određenog mjerila.\nU katastru vodova vode se podaci za vodove i pripadajuće objekte:\ntelekomunikacione (javne i privatne, kablovski ISP),\nSvrha katastra vodova\nKatastarska mreža komunalnih vodova osniva se radi planiranja, projektovanja i izgradnje i to:\nza izradu planova za uređenje prostora,\nza projektovanje priključaka za lokacije stambenih, industrijskih i drugih objekata\nza projektovanje novih vodova i rekonstrukciju postojećih,\npronalaženje kvarova na vodovima,\nza obezbjeđenje od oštećenja postojećih vodova kod raskopavanja javnih površina radi polaganja novih vodova ili izvođenja drugih zemljanih radova\nza dobivanje osnovnih podataka o vodovima za inventuru i utvrđivanje vrijednosti uređenog građevinskog zemljišta.\nNa osnovu geodetskih mjerenja podzemnih i nadzemnih vodova izrađuje se geodetski elaborat za katastar vodova, za novoizgrađeni vod i za svaku promjenu na vodu. Geodetska mjerenja položenih vodova od izrazite je važnosti za održavanje, ponovno pronalaženje, i naknadno planiranje ili izvođenje radova u neposrednoj blizini samih vodova.\nSvaki geodetski elaborat za katastar vodova sadrži:\n• skicu mjerenja,\n• geodetski nacrt stvarnog stanja izvedenog voda na kojem su prikazane izmjerene tačke,\n• popis koordinata izmjerenih tačaka,\n• tehnički izvještaj,\nGeodetski elaborat voda predaje se na pregled i ovjeru u nadležni Katastarsku kancelariju koja vodi evidenciju o katastru vodova. Podaci iz elaborata unose se u katastar vodova. Nepoznati položaj podzemnih vodova pronalazi se prekopavanjem ili pomoću elektromagnetskih detektora, što je u našem konkretnom slučaju, uglavnom ova prva opcija.\nU Banjaluci je potrebno što hitnije uspostavljanje JGIS katastra vodova kojim će se obezbjediti kvalitetna evidencija javne, komunalne i druge infrastrukture.\nUkoliko bi se želio stvoriti sistem sličan slovenačkom (Zbirnom katastru privredne i javne infrastrukture – ZK GJI) bilo bi potrebno koordinisati do pet ministarstava te prilagoditi postojeće propise pri izradi tog sistema:\nMinistarstvo privrede, energetike i rudarstva u čijoj je nadležnosti energetska infrastruktura - plin,nafta, električna i toplinska energija\nMinistarstvo za prostorno uređenje, građevinastvo i ekologiju u čijoj su nadležnosti katastar nekretnina, te upravljanje otpadom i infrastruktura za upravljanje prirodnim bogatstvima,\nMinistarstvo uprave i lokalne samouprave - javna rasvjeta, vodovod i kanalizacija,\nMinistarstvo saobraćaja i veza u čijoj je nadležnosti saobraćajna infrastruktura - putevi, željeznice, žičare, pristaništa, aerodrom, te elektronska komunikaciona infrastruktura – telekomunikacije\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u u čijoj je nadležnosti upravljanje vodama i vodnominfrastrukturom te šumama\nIz ovoga je vidljivo kolikom broju važnih područja našeg društva je potreban JGIS javne, komunalne i druge infrastrukture. Za izradu takvog sistema potrebna su velika finansijska sredstva a kao izvor finansiranja izrade tog sistema je u povlačenju novčanih sredstava iz EU fondova ili kreditom Svjetske banke koristeći pozitivna iskustva Slovenije i Makedonije.\nNAPOMENA: Kad bi ovakav katastar postojao i bio javno dostupan javnosti, kada bi postojao višegodišnji plan modernizacije ovog plana, onda se ne bi dešavale situacije kao na fotografijama, da svježe asfaltirana saobraćajnica, već za mjesec dana od dana postavljanja novog asfalta, bude isječena, da bi izvođač radova na obližnjem stambenom objektu u izgradnji, postavio neku naknadnu instalaciju (npr. vrelovod za zgradu u izgradnji ili bilo koju od gore pobrojanih instalacija...).\nMislim, može i to da se desi, ali u tom slučaju, investitor bi morao da vrati u prvobitno stanje u pravom smislu te riječi tj. da presvuče cijelu saobraćajnicu novim asfaltom. Pa ko hoće neka izvoli, ili čekaj plan ili plati to što ti treba.\nDrugim riječima, ovakav katastar bi usaglasio planove na infrastrukturnim projektima sa planovima interesa kapitala (izgradnje poslovno-stambenih objekata) a takođe, ne bi dolazilo do čestih prekida npr. interneta usljed presječenih instalacija jer bi građevinci znali gdje se nalazi koja instalacija.\nVezani tekst: INKUBATOR IDEJA (br.12): Projekat izgradnje javne komunikacione mreže nove generacije u Republici Srpskoj


Američka kompanija “Facebook” saopštila je danas da je u drugoj polovini prošle godine od raznih državnih bezbjednosnih agencija dobila između 9.000 i 10.000 zahtjeva za podatke o korisnicima.\nU saopštenju se navodi da su se zahtjevi odnosili na oblasti od prekršaja počinjenih na lokalnom nivou do nacionalne bezbjednosti.\nAmerički softverski gigant “Microsoft” saopštio je da je dobio do 7.000 zahtjeva od vlasti za podatke o između 31.000 i 32.000 korisničkih profila.\nBivši službenik američke Centralne obavještajne agencije Edvard Snouden otkrio je medijima da američke službe bezbjednosti imaju pristup serverima najvećih tehnološkik kompanija u SAD, uključujući “Google”, “Facebook” i “Apple”.\nMediji su prošle sedmice navodili da su internetske kompanije, među kojima su “Facebook”, “Google”, “Yahoo”, “Apple” i “Microsoft”, američkoj Agenciji za nacionalnu bezbjednost odobrile “direktan pristup” njihovim serverima u okviru programa za prikupljanje podataka pod nazivom “Prizma”.\nOve firme negiraju optužbe, ističući da nikada nisu dali sličan pristup, ali da su poštovali zakonite zahtjeve.\nNekoliko ovih kompanija od vlasti je zatražilo da im odobri da objave podatke o broju primljenih povjerljivih naloga.


Direktor Upravni odbor Rukovodeći tim Zaposleni Regulativa Kontakti\nZa direktora Fonda može biti imenovano lice sa visokom školskom spremom i najmanje pet godina radnog iskustva u jednoj od sledećih oblasti: penzijskog i invalidskog osiguranja, finansija, investicija i osiguranja. Direktor Fonda imenuje se na osnovu javnog konkursa, na period od četiri godine.\nDirektor Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja je\nDušan Perović, dipl.ecc.\nDirektor Fonda :\npredlaže poslovnu politiku, nacrt budžeta i program rada Fonda;\ndonosi odluke potrebne za poslovanje Fonda, osim odluka koje donosi Upravni odbor;\ndonosi prvostepena rješenja o pravima iz penzijskog i invalidskog osiguranja;\ndonosi prvostepena rješenja o pravima iz penzijskog i invalidskog osiguranja uz primjenu međunarodnih ugovora;\nzaključuje ugovore o radu sa zaposlenim Stručne službe Fonda i odlučuje o svim pravima i obavezama iz radnog odnosa i u vezi sa radnim odnosom, u skladu sa zakonom;\npredlaže akta koja donosi Upravni odbor;\nbrine se o namjenskom trošenju sredstava Fonda, obezbjeđuje zakonitost u radu, poslovanju kao i sprovođenju zakona, ovog statuta i opštih akata Fonda;\nobezbjedjuje javnost u radu Fonda;\nutvrđuje etički kodeks po pribavljenom mišljenju zaposlenih;\ndonosi akt kojim uređuje način upotrebe pečata i štambilja i\nobavlja druge poslove predviđene zakonom, ovim statutom i drugim opštim aktima Fonda.\nSastav Upravnog odbora Fonda PIO Crne Gore\nIme Prezime Pozicija Predlog\nJovo Pajović predsjednik Ministarstva rada i socijalnog staranja\nTamara Ivković zamjenica predsjednika Ministarstva rada i socijalnog staranja\nRadisav Vulević član Ministarstva rada i socijalnog staranja\nDragan Đukanović član Ministarstva rada i socijalnog staranja\nBranko Vešović član Saveza udruženja penzionera Crne Gore\nMiodrag Ivanović član Reprezetativne sindikalne organizacije Crne Gore\nBranislav Begović član Reprezentativnog udruženja poslodavaca Crne Gore\ndonosi Statut, Pravilnik o organizaciji i način rada Prvostepene invalidske komisije, Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta Stručne službe Fonda, odluke o usklađivanju penzija i novčanih naknada, odluke o usklađivanju vrijednosti penzije za jedan lični bod, odluku o usklađivanju osnovica za produženo osiguranje, pravilnike i druga opšta akta kojima se na opšti način uređuju pojedina pitanja iz djelokruga rada Fonda;\nutvrđuje i vodi poslovnu politiku Fonda, radi obezbjeđivanja sredstava za funkcionisanje\nsistema penzijskog i invalidskog osiguranja;\nusvaja nacrt budžeta Fonda za narednu fiskalnu godinu;\nrazmatra i usvaja godišnje i polugodišnje izvještaje o radu;\nrazmatra i usvaja godišnje i polugodišnje izvještaje o finansijskom poslovanju;\nrazmatra i usvaja godišnje i polugodišnje izvještaje o ulaganju dobijenih sredstava;\nrazmatra i usvaja izvještaj o reviziji godišnjeg računa;\nrazmatra i usvaja godišnje izvještaje o prodaji imovine Fonda;\nrazmatra periodične izvještaje o izvršavanju budžeta Fonda za tekuću godinu;\ndonosi odluke o pokretanju i sprovođenju postupka javnih nabavki roba, usluga i radova;\nodlučuje o promjenama organizacionih oblika pojedinih djelova i prodaji imovine Fonda;\nodlučuje o povjeravanju određenih poslova drugim institucijama, odnosno obavljanju poslova za druge institucije;\nodlučuje o zaključivanju ugovora u ime i za račun Fonda;\ninicira postupak za imenovanje i razrješenje članova Upravnog odbora;\ndonosi odluke o pokretanju postupka za imenovanje članova Upravnog odbora, najkasnije 60 dana prije isteka njihovog mandata;\nimenuje predsjednike i članove radnih tijela Upravnog odbora;\ndonosi akt kojim utvrđuje visinu naknade za rad članova Upravnog odbora i članova radnih tijela;\nimenuje i razrješava direktora Fonda, u skladu sa zakonom i statutom;\nodlučuje o prenosu pojedinih ovlašćenja direktoru Fonda;\ndonosi poslovnik o radu i\nobavlja druge poslove utvrđene ovim statutom i drugim aktima Fonda.\ntel. + 382 20 403 805 mail: Stanimirka BIOGRAFIJA\nPomoćnik direktora za pravne, kadrovske i opšte poslove\nTel. + 382 20 403 805 mail: Jadranka BIOGRAFIJA\nPomoćnik direktora za informacione tehnologije\nTel. + 382 20 403 805 mail: Milan BIOGRAFIJA\nPomoćnica direktora za pružanje pravne pomoći u postupku ostvarivanja prava iz PIO i unutrašnju reviziju\nTel. + 382 20 403 805 mail: Milka BIOGRAFIJA\nVesna Ćulafić Đukić\nPomoćnica direktora za medicinsko vještačenje u oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja\nTel. + 382 20 620 306 mail: Vesna BIOGRAFIJA\nPodručne jedinice Centralna služba\nPODGORICA BAR BERANE BIJELO POLJE CETINJE HERCEG NOVI KOTOR NIKŠIĆ PJEVLJA\nŽIVALJEVIĆ MILOVAN Načelnik\nRADULOVIĆ DANICA Samostalni savjetnica I (koordinator za sprovođenje osiguranja)\nRADULOVIĆ NIKOLETA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nĆOSOVIĆ BRANKA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nKORDIĆ VERICA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nŠOŠKIĆ DALIBORKA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nVIŠNJIĆ MILIJANA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nRADENOVIĆ NAĐA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nĐUKIĆ DANIJELA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nMATKOVIĆ RADENOVIĆ DANKA Samostalna savjetnica III za sprovođenje osiguranja\nĐUROVIĆ LJILJANA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nMARAŠ LJUBINKA Samostalna savjetnica I za koordinaciju obrade podataka matične evidencije\nVUKČEVIĆ IGOR Samostalni savjetnik I za obradu podataka matične evidencije\nBOJOVIĆ SNEŽANA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nJAĆIMOVIĆ VALENTINA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nJELIĆ LUKA Samostalni savjetnik I za obradu podataka matične evidencije\nUROŠEVIĆ MAJA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nKAŽIĆ IVANA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nBOJOVIĆ ZORANA Samostalna savjetnica III za obradu podataka matične evidencije\nRAŠOVIĆ SRĐAN Samostalni savjetnik III (knjigovođa analitičar)\nVUKČEVIĆ ZDRAVKO Samostalni referent (evidentičar)\nIVANOVIĆ RAJKO Samostalni referent (evidentičar)\nKUJOVIĆ DRAGI Samostalni referent (arhivar)\nBAJČETA BOJANA Samostalna savjetnica III\nLAČEVIĆ VALENTINA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nNIKOLIĆ IVA Samostalna referentkinja (za obradu kredita)\nPOPOVIĆ ZORICA Referentkinja (daktilograf)\nRAIČEVIĆ ZORICA Referentkinja (daktilograf)\nŽUGIĆ VLADIMIR Viši namještenik\nKADOVIĆ MOMČILO Samostalni savjetnik III za obradu podataka matične evidencije\nBELOJEVIĆ SLAĐANA Samostalni savjetnik III za obradu podataka matične evidencije\nSONJA RADUSINOVIĆ Samostalna referentkinja (evidentičarka)\nHAJDUKOVIĆ KATARINA Načelnica\nKOJIČIĆ VLADISLAVA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nALIGRUDIĆ RANKO Samostalni savjetnik I za obradu podataka matične evidencije\nALJAJ MUZAFER Samostalni referent (evidentičar operater)\nDABOVIĆ MARJANA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nRADOŠEVIĆ ZORAN Samostalni referent (arhivar)\nČABARKAPA NATALIJA Referentkinja (daktilografkinja)\nPEKOVIĆ MILKA Načelnica\nMITROVIĆ VERA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nRALEVIĆ VESELIN Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nFERIZOVIĆ SIBELA Samostalna savjetnica II za sprovođenje osiguranja\nMILIVOJEVIĆ RANKA Samostalna savjetnica II za sprovođenje osiguranja\nJEVRIĆ AMELA Samostalna savjetnica II za sprovođenje osiguranja\nĐUKIĆ ĆULAFIĆ MILEVA Samostalna savjetnica II za sprovođenje osiguranja\nBRAKOČEVIĆ MAJA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nVUČETIĆ GORDANA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nĐEKOVIĆ JELENA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nKUNJIĆ ERMIN Savjetnik I (viši evidentičar – operater)\nMILOVIĆ LAURA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nLAINOVIĆ SRĐAN Samostalni referent (arhivar)\nVASOVIĆ MILICA Referentkinja (daktilograf)\nMILIVOJEVIĆ RANKA Namještenica (higijeničarka)\nMADŽGALJ ROSANDA Načelnica\nNEDOVIĆ DRAGAN Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nTIMOTIJEVIĆ SENKA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nRAIČEVIĆ AVRAM Samostalni savjetnik II za sprovođenje osiguranja\nĐOKIĆ SLAĐANA Samostalna savjetnica II za sprovođenje osiguranja\nĆEVAPOVIĆ ENISA Savjetnica I (viša evidentičarka – operaterka)\nČARDAKLIJA MIHADA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nOBRADOVIĆ RADOJKA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nČABARKAPA BOJANA Samostalna referentkinja(arhivarka)\nSMOLOVIĆ DARKO Samostalni savjetnik I\nLATKOVIĆ RADMILA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nTURČINOVIĆ LJILJANA Samostalna savjetnica III za obradu podataka matične evidencije\nMALJEVIĆ TATJANA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nTOMAŠEVIĆ RADMILA Referentkinja (daktilograf)\nIVANOVIĆ BOŽIDAR Načelnok\nSUBOTIĆ MILICA Načelnica\nIVANOVIĆ JASNA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nKALUĐEROVIĆ SAVETA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nTUŠUP BILJANA Samostalna referentkinja (evidentičarka operaterka)\nCRVENKO SANDRA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nGARDAŠEVIĆ ANA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nMARSENIĆ VERICA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nCRNČEVIĆ NATAŠA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nRADULOVIĆ SONJA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nDRAŠKOVIĆ NADA Načelnica\nKILIBARDA MILORAD Samostalni savjetnik I (koordinator za sprovođenje osiguranja)\nDRAGANIĆ ANA Samostalnia savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nPEROVIĆ SANJA Samostalnia savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nMILIĆ NIKOLA Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nDELIBAŠIĆ LJUBOMIR Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nSUBOTIĆ VESELIN Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nGNJATOVIĆ VLADENKA Samostalna savjetnica I za obradu podataka matične evidencije\nMILJANIĆ ZDENKA Samostalna savjetnica II za obradu podataka matične evidencije\nGARDAŠEVIĆ JOVANA Samostalna savjetnica II za obradu podataka matične evidencije\nŠUĆUR MIODRAG Savjetnik I (viši evidentičar – operater)\nGARDAŠEVIĆ TAMARA Savjetnica I (viši evidentičarka – operaterka)\nMILIĆEVIĆ VERA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nMANDIĆ DESANKA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nGAČEVIĆ RATKO Načelnik\nPETROVIĆ MIRKO Samostalni savjetnik I za sprovođenje osiguranja\nŽIVKOVIĆ ANA Samostalna savjetnica I za sprovođenje osiguranja\nTOŠIĆ ŠĆEPAN Samostalni savjetnik III za obradu podataka matične evidencije\nCVIJOVIĆ JELENA Samostalni savjetnik III za obradu podataka matične evidencije\nRONČEVIĆ BRANKA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nTOMIĆ LJILJANA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nKLAČAR RADA Referentkinja (daktilograf)\nSEKTOR ZA SPROVOĐENJEOSIGURANJA SEKTOR ZA MEDICINSKOVJEŠTAČENJE SEKTOR ZA OBRAČUN IISPLATU PRAVA SEKTOR ZA NORMATIVNOPRAVNE POSLOVE SEKTOR ZA PRUŽANJEPRAVNE POMOĆI SEKTOR ZA INFORMACIONETEHNOLOGIJE SLUŽBA ZA ODNOSESA JAVNOŠĆU SLUŽBA ZA FINANSIJSKEPOSLOVE SLUŽBA ZA OPŠTEPOSLOVE ODSJEK ZA OBRAČUN I ISPLATU PRAVA\nODSJEK ZA OBRADU PODATAKA ME\nBOŠKOVIĆ ZDRAVKO Načelnik\nNIKOLIĆ MARINA Samostalna savjetnica I za obradu podataka ME aktivnih osiguranika\nMIHAJLOVSKA VESNA Samostalna savjetnica I za obradu podataka ME korisnika prava\nODSJEK ZA SPROVOĐENJE INO OSIGURANJA\nLAZOVIĆ SNEŽANA Načelnica\nSMOLOVIĆ DARKO SamostalnI savjetniK I (koordinator inostranog osiguranja)\nKUČ BRANKO Samostalni savjetnik I za sprovođenje inostranog osiguranja\nKOVAČEVIĆ MILADIN Samostalni savjetnik I za sprovođenje inostranog osiguranja\nJAĆIMOVIĆ MARIJANA Samostalna savjetnica I za sprovođenje inostranog osiguranja\nPAJOVIĆ SUZANA Samostalna referentkinja\nVELJOVIĆ SRĐAN Samostalni savjetnik III za obradu podataka kod primjene međunarodnih sporazuma\nIVAN MIKIĆ Samostalni savjetnik III za sprovođenje INO osiguranja\nMILICA POPOVIĆ Samostalni savjetnik III za sprovođenje INO osiguranja\nSEKTOR ZA MEDICINSKO VJEŠTAČENJE IZ OBLASTI PIO\nĆULAFIĆ ĐUKIĆ VESNA Pomoćnica direktora\nPRVOSTEPENA INVALIDSKA KOMISIJA\nRAJKOVIĆ MIRJANA Samostalna savjetnica I\nĆUKOVIĆ MASTILOVIĆ RADICA Samostalna savjetnica I\nGOLUBOVIĆ LJUBICA Samostalna savjetnica I\nODSJEK ZA MEDICINSKO VJEŠTAČENJE IZ OBLASTI PIO\nŠARANOVIĆ JELICA Samostalna referentkinja (arhivarka PIK)\nHODZIĆ JADRANKA Samostalna referentkinja (arhivarka PIK)\nVUJOVIĆ STELA Referentkinja (daktilograf)\nKUJOVIĆ SVETLANA Referentkinja (daktilograf)\nĆOSOVIĆ NEBOJŠA Viši namještenik (portir)\nŽIVALJEVIĆ LIDIJA Namještenica (higijeničarka)\nSEKTOR ZA OBRAČUN, ISPLATU PRAVA I RAČUNOVOD. POSLOVE IZ OBLASTI PIO\nMIJOVIĆ STANIMIRKA Pomoćnica direktora\nODSJEK ZA RAČUNOVODSTVENE POSLOVE U OBLASTI PIO\nKOJOVIĆ MILENA Načelnica\nNIKOLIĆ MARIJA Samostalna savjetnica I glavna knjigovođa bilansista\nVUKČEVIĆ NATAŠA Samostalnia savjetnica I (kontista bilansista)\nDEDOVIĆ MILENA Samostalnia savjetnica I (kontista bilansista)\nŠLJIVANČANIN SVETLANA Savjetnica I (knjigovođa – analitičarka)\nODSJEK ZA STATISTIKU\nVUČETIĆ SANJA Načelnica\nSEKTOR ZA NORMATIVNE PRAVNE POSLOVE PRUŽANJA STRUČNE POMOMOĆI ORG. PENZ. I LJUDSKE RESURSE\nMILOŠEVIĆ JADRANKA Pomoćnica direktora\nODSJEK ZA NORM. PRAVNE POSLOVE I POSLOVE PRUŽANJA STRUČNE POMOĆI ORG. PENZIONERA\nDELEVIĆ IVAN Načelnik\nPRELEVIĆ RAJKO Samostalni savjetnik I za poslove pravnog zastupanja\nSAVKOVIĆ DANIJELA Samostalni/a savjetnik/ca I za poslove pravnog zastupanja\nBULATOVIĆ IVANA Samostalna savjetnica II za pravne poslove\nTERZIĆ MIODRAG Načelnik\nRAMOVIĆ ELMA Samostalna savjetnica III za ljudske resurse\nRAKOVIĆ NINA Samostalna savjetnica III za ljudske resurse\nBRNOVIĆ BILJANA Samostalna referentkinja\nSEKTOR ZA PRUŽANJE PRAVNE POMOĆI U POSTUPKU OSTVARIVANJA PRAVA IZ PIO I UNUTRŠNJU REVIZIJU\nVRANEŠ MILKA Pomoćnica direktora\nODSJEK ZA PRUŽANJE PRAVNE POMOĆI U POSTUPKU OSTVARIVANJA PRAVA IZ PIO\nBULATOVIĆ MILUŠA Samostalna referentkinja\nODSJEK ZA UNUTRAŠNJU REVIZIJU\nVUJIČIĆ NATAŠA Samostalna savjetnica I Starija unutrašnja revizorka\nDRAGANA JOCOVIĆ Samostalna savjetnica I Starija unutrašnja revizorka\nSEKTOR ZA IT U OBLASTI PIO\nKOJIČIĆ MILAN Pomoćnik direktora\nODSJEK ZA SISTEMSKI SOFTVER I OBRADU\nTAPUŠKOVIĆ JASNA Samostalna savjetnica I (glavna sistem inžinjerka)\nABDIĆ INDIRA Samostalna savjetnica I (glavna sistem inžinjerka)\nZOGOVIĆ PREDRAG Samostalni savjetnik I (administrator zaštite sistema)\nKOVAČEVIĆ ĐORĐE Samostalni savjetnik I (administrator zaštite sistema)\nIVANKOVIĆ ALEKSANDAR Samostalni savjetnik I (administrator zaštite sistema)\nPIĆURIĆ ŽELJKO Samostalni savjetnik I (glavni inžinjer mreže)\nIVANOVIĆ NOVAK Savjetnik I (sistem administrator - sistem inžinjer)\nVUJIČIĆ LJUBO Savjetnik I (sistem administrator - sistem inžinjer)\nODSJEK ZA PROJEKTOVANJE, RAZVOJ I ODRŽAVANJE APLIKATIVNOG SOFTVERA\nMARTINOVIĆ TATJANA Načelnica\nANTOVIĆ NADA Samostalna savjetnica I (glavna voditeljka projekta)\nMIROTIĆ LJILJANA Samostalna savjetnica I (glavna voditeljka projekta)\nMARTINOVIĆ ŽAKLINA Samostalna savjetnica I (glavna voditeljka projekta)\nBULATOVIĆ NATAŠA Samostalna savjetnica I (glavna voditeljka projekta)\nĆETKOVIĆ VESNA Samostalna savjetnica I (voditeljka projekta)\nZOGOVIĆ DANIJELA Samostalna savjetnica I (voditeljka projekta)\nĐURIŠIĆ IVANA Savjetnica I (samostalna projektantkinja)\nRAIČKOVIĆ LIDIJA Savjetnica I (samostalna projektantkinja)\nIVANOVIĆ MILODARKA Samostalna referentkinja (administratorka)\nŠARKIĆ OMER Samostalni referent (administrator)\nODSJEK ZA VOĐENJE ELEKTRONSKE EVIDENCIJE\nBAĆOVIĆ RADMILA Načelnica\nKOVAČEVIĆ SVETLANA Savjetnica I (administratorka projekta - SUD)\nŠĆEPANOVIĆ SLAĐANA Samostalna referentkinja\nVUKČEVIĆ BILJANA Samostalna referentkinja (operaterka na skeniranju dokumenata)\nJOVIĆEVIĆ LJILJANA Samostalna referentkinja (operaterka na skeniranju dokumenata)\nPOPOVIĆ NATAŠA Samostalna referentkinja (operaterka na skeniranju dokumenata)\nFRANC LJUBINKA Samostalna referentkinja (operaterka na skeniranju dokumenata)\nŽURIĆ GINA Samostalna referentkinja (operaterka na skeniranju dokumenata)\nSLUŽBA ZA POSLOVE ORGANA UPRAVLJNJA I ODNOSE SA JAVNOŠĆU\nSIČ NEVENA Načelnica\nIVANA RADULOVIĆ Samostalna savjetnica III\nPEJANOVIĆ SANJA Samostalna referentkinja\nPOPOVIĆ DEJAN Samostalni referent\nKAŽIĆ PERSIDA Načelnica\nKOVAČEVIĆ STANKO Samostalni savjetnik I za privatizaciju\nJANJUŠEVIĆ MIRKO Samostalni savjetnik I za finansijsko poslovanje i analize\nRADULOVIĆ LJILJANA Samostalna savjetnica I za finansijsko planiranje i izvještavanje\nJOVOVIĆ DANIJELA Samostalna referentkinja (kontrolorka i likvidatorka finansijske dokumentacije)\nPEROVIĆ NIKOLA Načelnik\nŠKATARIĆ MAJA Samostalna savjetnica III za opšte poslove\nĆETKOVIĆ MIRJANA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nPAVIĆEVIĆ SILVANA Samostalna referentkinja (arhivarka)\nRADOVIĆ ZORICA Referentkinja (sekretarica)\nMIRANOVIĆ GORAN Viši namještenik (vozač)\nVUKČEVIĆ ZDRAVKO Viši namještenik (kurir)\nDEDIĆ DALIBORKA Viši namještenica (ugostiteljka)\nGOJČAJ NUO Viši namještenik (telefonista)\nARSENIĆ MIRO Savjetnik I\nMIRANOVIĆ PREDRAG Viši namještenik (portir)\nPAVIĆEVIĆ SILVANA Namještenik (higijeničarka)\nDRAKIĆ IGOR Samostalni referent (domar, vozač)\nBERIŠIĆ DRAGANA Namještenica (higijeničarka)\nNEDOVIĆ NENA Namještenica (higijeničarka)\nŽIVKOVIĆ DANIJELA Namještenica (higijeničarka)\nODSJEK ZA OBRAČUN I ISPLATU PRAVA\nJURIŠEVIĆ MILISAV Načelnik\nJOVIĆEVIĆ ČEDOMILA Samostalna savjetnica I za koordinaciju isplate\nŽUGIĆ MIROSLAV Savjetnik I (kontrolor obračuna i isplate)\nĐUKANOVIĆ DRAGANA Savjetnica I za obračun i isplatu po međunarodnim sporazumima\nKRIVOKAPIĆ ZORICA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO po međunarodnim sporazumima\nBULUT SANELA Samostalna savjetnica III kontrolorka za obračun i isplatu prava iz PIO po međunarodnim sporazumima\nRAJOVIĆ MARIJANA Samostalna savjetnica III kontrolorka obračuna i isplate prava i sprovođenja zabrane kreditnih zaduženja\nABDOVIĆ MAHIJA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nPETROVIĆ SLAVICA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nJUSUFRAMIĆ AMELA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nVUKČEVIĆ BLAGOTA Samostalni referent za obračun i isplatu prava iz PIO\nĐUROVIĆ ANKA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nJOVIĆEVIĆ MIRJANA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nSTIJEPOVIĆ SAVO Samostalni referent za obračun i isplatu prava iz PIO\nBLAGOJEVIĆ CVIJETA Samostalna referentkinja za obračun i isplatu prava iz PIO\nIVANKOVIĆ BOŽANA Pripravnica\nPlan integriteta 2014\nPlan integriteta 2015\nPravilnik o obrazovanju i načinu rada prvostepene invalidks komisije\nPravilinik za postupanje Fonda PIO Crne Gore prilikom sprovodenja postupka nabavke male vrijednosti\nPravilinik za postupanje Fonda PIO Crne Gore prilikom sprovodenja postupka hitne nabavke\nInterni oglas 30.08.2017.\nInterni oglas 15.09.2017.\nInterni oglas 27.12.2017.\nJavni oglas 27.12.2017.\n+382 (0)20 403-808\n+382 (0)20 403-800\nIvana Crnojevića 64, Podgorica\nOdsjek za sprovođenje inostranog osiguranja\n+382 (0)20 403-882\n+382 (0)20 403-883\n+382 (0)20 403-872\n+382 (0)20 403-875\nOdsjek za obračun i isplatu prava iz PIO\n+382 (0)20 403-865\n+382 (0)20 403-884\n+382 (0)51 243-941\n+382 (0)51 274-490


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi / backUrl=/sport/ostali-sportovi/191087/godjo-pobjednica-u-spustu.html / topicId=191087 / view=comment / type=story\nU 78. GODINI Preminuo Janez Kocijančič, predsjednik EOK-a Janez Kocijančič, predsjednik Evropskog olimpijskog komiteta, preminuo je danas u Ljubljani, u 78. godini, nakon teške bolesti... 01. 06. 2020. 21:54 >> 21:58 Komentari 0


Info – Page 282 – Radio KFOR Srpski\nSrećan Vam Dan sreće!\nUopštena definicija sreće kaže da je u pitanju stanje zasnovano na zadovoljstvu životnom situacijom, koje je u tesnoj vezi sa osećajem ispunjenosti i uživanja. Ipak, pokušamo li da načinimo neko detaljnije, konkretnije obrazloženje ove pojave, suočićemo se sa poteškoćom da je jednoznačno definišemo jer je, čini se, sreća prilično subjektivan pojam. S ovom konstatacijom slaže…\nZAJEDNO DO IZGRADNJE POVERENJA\nPlatforma za izgradnju poverenja na Kosovu, prvo svojevrsno središte informacija o inicijativama, dostignućima, prilikama i šampionima za izgradnju poverenja na Kosovu, zvanično je pokrenuta. Jovana Radosavljević, izvršna direktorka nevladine organizacije Nova društvena inicijativa (NSI) koja je pokrenula sajt 18. marta, pisala je u otvorenom pismu o značaju ponovne izgradnje poverenja, a imajući u vidu trenutne…\nMichael Jackson potpisao ugovor vredan milijardu dolara 1991. godine\n1964. godine američka grupa The Temptation objavila je svoj debitanski album pod nazivom Meet the Temptations koji im donosi prvi veliki hit singl The way you do the things you do. 1969, godine John Lennon se oženio sa Yoko Ono na Gibraltaru, dok su medeni mesec proveli u Amsterdamu. 1971. godine Janis Joplin se našla…\nYoga – vežba za zdrav duh i telo\nDovoljno je vežbati jogu 2-3 puta nedeljno, na času ili kući za vidljivo poboljšanje zdravlja na svim nivoima. Već posle nekoliko nedelja redovnog vežbanja možete da osetite efekte, kako težina napušta telo, srce i um i lakoća dolazi na njeno mesto. Naravno naše telo i um su kao kola i motor, ako ih ne koristite…\nKako da provedete kvalitetno vreme sa svojom porodicom\nSvi maštaju o tome da žive u srećnoj porodici, a srećne porodice su one u kojima postoji dobar odnos roditelja i dece, gde se članovi iste dobro razumeju i razgovaraju o svemu. Najsrećnije porodice su one u kojima roditelji kvalitetno provode vremena sa decom, zato je veoma važno da roditelji i deca imaju bar jednu…\nBudimo bolji ljudi\nDrugima možemo pomoći na bezbroj načina: nekada je dovoljno osmehnuti se, saslušati nekog, uputiti toplu reč, podršku i razumevanje, a nekada i mnogo više… Naše malo nekom može značiti mnogo! Zato je vrlo važno raditi na razvijanju empatije, osobine kojoj ljudski rod duguje zahvalnost za opstanak. Priča o humanosti i empatiji je priča o meni…


Na Doljanima na izlazu iz BiH čeka se do sat vremena - Klix.ba\nNa Doljanima na izlazu iz BiH čeka se do sat vremena\n28.6.2015. u 14:16\nU većem dijelu Bosne i Hercegovine saobraćaj se odvija po pretežno mokrom ili vlažnom kolovozu, uz pojačan promet vozila prema jugu naše zemlje.\nNa autoputu A-1 (dionicama Zenica-Tarčin i Zvirovići-Bijača) saobraća se po pretežno vlažnom kolovozu, bez obustava i zabrana.\nDo kraćih zastoja dolazi na dionicama gdje se izvode sanacioni radovi i gdje je obavezno poštivanje postavljene signalizacije. Izdvajaju se putni pravci: Čelinac-Kotor Varoš, Čapljina-Stolac, Brod na Drini-GP Hum, Mostarsko raskršće-Kiseljak i Tranzit kroz Sarajevo.\nPrema informacijama prikupljenim od strane Granične policije BiH, zadržavanja u intervalima do sat vremena zabilježena su na graničnim prijelazima Doljani i Prisika. Vozačima koji putuju ka Makarskoj rivijeri preporučuje se da koriste granične prijelaze Bijača, Zvirići, Crveni Grm i Orah, dok se onima koji putuju ka Dubrovačkoj rivijeri, preporučuje korištenje graničnih prijelaza Čepikuće i Ivanica.\nNa graničnom prijelazu Bijača zabilježena su zadržavanja do 30 minuta na ulazu u našu zemlju a na GP Bosanska Gradiška na izlazu. Na ostalim graničnim prijelazima nema dužih zadržavanja saopćeno je iz BIHAMK-a.\n28.06.2015. u 13:54


Tauchzentrum Bad Hersfeld : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nTauchzentrum Bad Hersfeld (Немачка)\nNa 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Am Kurpark 19-21, a pozicija mu je jug za grad Bad Hersfeld. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu NastavakHotel am Kurpark pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Bad Hersfeld: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Hotel am Kurpark ima 94 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa conferenceRoom do soba tipa Double, a najniža cena je 6 084 dinar - Srbija . Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nU hotelu Haus am Park pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 7 minuta hodom udaNastavakljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Am Hopfengarten 2 sa pozicijom jugozapad za grad Bad Hersfeld, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Haus am Park ima 27 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Triple, a najniža cena je 4 648 dinar - Srbija . Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Avanture Indijane Džonsa ponovo na filmskom platnu – TV Magazin\nTrenutno ste ovde: Početna strana / Filmovi / Avanture Indijane Džonsa ponovo na filmskom platnu\nAvanture Indijane Džonsa ponovo na filmskom platnu\nStudio Dizni potvrdio je da će se peti nastavak Indijane Džonsa uskoro naći u bioskopima.\nNakon uspeha novog „Star wars“ filma, Harisona Forda ponovo ćemo gledati u ulozi čuvenog arheologa-istraživača. Slavni glumac istakao je da će rado opet poneti pohabani stetson šešir.\nStiven Spilberg ranije je rekao da se nada petom „Indiju“, a sada je Bob Ajger iz „Diznija“ potvrdio da ta kompanija radi na novom nastavku priče. „Nakon uspeha ‘Ratova zvezda’ Džordža Lukasa, i novog ‘Indijane’, za kog mogu da potvrdim da je u pripremi, očekuje nas uzbudljiv period“, rekao je Ajger.\n„Sve dok imam bič, šešir, kožni prsluk i muškarca na konju koji zna kako da obavi posao“ imaćemo nove avanture, izjavio je nedavno Stiven Spilberg, reditelj prethodna četiri filma. Slavni reditelj je tom prilikom napomenuo da mu „ne pada na pamet“ da u ulozi Indijane Džons zameni Harisona Forda nekim drugim glumcem. „Samo Harison Ford može biti Indijana Džons“, rekao je on.\nPoslednji film „Indijana Džons i kraljevstvo Kristalne lobanje“ izašao je „davne“ 2008. godine, i nije se baš pokazao, po mišljenju filmskih kritičara.\nKo je oslobođen takse za javne servise?


SRS I NARODNJACI NAPALI TIJANIĆA!\nod Admin taj Sre 4 Feb 2009 - 16:25\nPREGOVORI SKUPŠTINE I JAVNOG SERVISA\nDragan Todorović vikao da će „narod ustati" ako se ukinu TV prenosi, Velja Ilić pretio da će smeniti sve na RTS-u.\nSvađa za sve pare... Sastanku prisustvovali svi šefovi poslaničkih grupa osim Jovanovića i Nikolića\nRadikal Dragan Todorović zapretio je juče direktoru RTS-a Aleksandru Tijaniću da će „podići narod na noge" ako budu ukinuti direktni TV prenosi iz Skupštine Srbije, dok je predsednik NS-a Velimir Ilić čelnicima Televizije zapretio smenom i pri tom ih pošteno izvređao. Ilić je na sastanku u Skupštini delegaciju Javnog servisa nazvao „malim miševima" i „šrafovima Borisa Tadića".\nOdmah na početku sastanka predsednika poslaničkih klubova i delegacije RTS-a Todorović je rekao da će Srbiju preplaviti protesti građana ukoliko se ukinu prenosi, i dodao da u tom slučaju „narod neće plaćati pretplatu". Ilić je delegaciju Javnog servisa nazvao „malim miševima i šrafovima koje je Tadić poslao u Skupštinu", i zapretio da će „svi da budu smenjeni" jer, kako je rekao, „poslanici i Skupština mogu da rade šta hoće"?!\nSkupština koštala RTS 1.395.250 evra!\nRTS je objavio da su njegovi troškovi, nastali direktnim prenosima skupštinskih zasedanja u 2008. godini, iznosili 1.395.250 evra! Za 84 dana, odnosno 562 sata, koliko je Javni servis direktno prenosio zasedanja, RTS je izdvojio 635.250 evra, a izgubio je i marketinšku dobit od 760.000 evra. Podaci RTS-a pokazuju i da su prenosi u januaru koštali 83.000 evra, na koje treba dodati i neizračunatu izgubljenu marketinšku dobit.\nU isto vreme, RTS je objavio da je rejting gledanosti zasedanja Skupštine tokom 2008. godine bio samo 2,6 odsto.\nPosle ovih Ilićevih reči iz ekipe RTS-a se čulo: „Gospodine Iliću, mi nismo došli sa naplatne rampe, već iz Javnog servisa".\nSeljaci nemaju kablovsku\nVelimir Ilić potvrđuje za Press da je između Aleksandra Tijanića i njega došlo do oštre prepirke.\n- Pitao sam direktora RTS-a kako ima obraza da dođe, da se bruka i da bude sluga ovom režimu! Rekao sam mu i da je zakrpa svakom režimu, pa sad i Borisu Tadiću! Ne može on da gasi najveću tekovinu demokratskih promena u Srbiji. I, ako ukinu direktne prenose iz Skupštine, tražićemo da bude ukinuto plaćanje TV pretplate - kazao je Ilić za Press.\nNa konstataciju da je kolegijum RTS-a predložio uvođenje posebnog parlamentarnog kablovskog kanala, Ilić je rekao da je nedopustivo da se kablovskom televizijom prenose zasedanja Skupštine jer „onda seljaci ne mogu da gledaju sednice".\nDragan Todorović je rekao da se za skupštinskom govornicom otkrivaju kriminal i korupcija u Srbiji.\n- Prenosi sednica predstavljaju veliki problem Tadiću i vladajućoj većini jer se za govornicom otkrivaju kriminal i korupcija. Govornica je jedino mesto koje Tadić ne može da kontroliše. Sad kažu da je Skupština skupa, ubrzo će Tadić reći i da je demokratski sistem skup i da je jedino rešenje diktatura - kaže Todorović.\nAleksandar Tijanić: Zanimljivo i burno\nAleksandar Tijanić je posle sastanka izjavio da televizijski prenosi moraju da postoje i da javnost mora imati uvid u rad parlamenta.\n- Sastanak je bio zanimljiv. Na momente buran, a na momente konstruktivan. Televizijski prenosi moraju da postoje jer javnost mora imati uvid u rad parlamenta. Dogovoreno je da bude formirana radna grupa koja bi u roku od sedam dana trebalo da predloži kako će javnost pratiti zasedanja - posebnim kanalom, i dalje na RTS-u ili putem neke druge televizije, a sve to do digitalizacije 2012. godine, kada će konačno srpski parlament dobiti svoj 24-časovni digitalni kanal - kazao je Tijanić.\nInteresantno je da su radikali i poslanici Nove Srbije odbili su da učestvuju u radnoj grupi, koju će voditi sekretar Skupštine Veljko Odalović.\nŠef poslaničke grupe „Napred, Srbijo" Tomislav Nikolić kaže da sednice i dalje moraju da budu prenošene.\n- Sednice moraju da budu prenošene jer DS nije pronašao pravu meru zastupljenosti vlasti i opozicije u informativnom prostoru. Na sastanku je bilo jasno da ni predstavnici vladajućih stranaka ne smeju da kažu da neće biti prenosa jer bi time poništili sve ono za šta su se zalagali dok su bili opozicija - kazao je Nikolić.\nNada Kolundžija iz DS-a rekla je za Press da je važno obezbediti prenose rada parlamenta jer je to bitna tekovina od 2000. godine, ali je važno uvažiti i poziciju Javnog servisa.\nPlati, pa se slikaj... Samo važne teme na RTS-u\nRTS traži da Skupština plaća prenose\nKolegijum RTS-a predložio je juče formiranje posebnog kablovskog parlamentarnog kanala na kome bi se prenosile sednice Skupštine, ali i pratio rad Vlade. Prema predlogu, RTS bi preuzimao direktno prenošenje sednica kada su na dnevnom redu „izuzetno važne teme".\nDo formiranja parlamentarnog kanala RTS traži utvrđivanje čvrste satnice rada Skupštine (od 10 do 14 časova), a u danima kada televizija ima unapred preuzete obaveze programa i marketinga, zasedanja bi se snimala i emitovala odloženo. RTS predlaže i da mu Skupština nadoknadi troškove direktnih prenosa i snimaka, uvećane za prosečnu izgubljenu marketinšku dobit.


Izetbegović: "Duboko sam zabrinut zbog situacije u Azerbejdžanu, podjseća na iskustvo BiH"\nIzetbegović: “Duboko sam zabrinut zbog situacije u Azerbejdžanu, podjseća na iskustvo BiH”\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) i dopredsjedavaući Parlamentarne skupštine BiH Bakir Izetbegović direktno je podržao Azerbejdžan u sukobu u regiji Nagorno-Karabah kazavši da armenska strana snosi punu odgovornost za izbijanje sukoba u Azerbejdžanu.\n“Duboko smo zabrinuti zbog situacije u Azerbejdžanu, nakon artiljerijskih napada armenskih snaga. Po međunarodnom pravu regija Nagorno-Karabah pripada teritoriji Azerbejdžana, te objavljivanje rata od strane Armenije predstavlja ponovnu vojnu agresiju koja se ne smije tolerisati, naročito nakon što je meta armenskih napada bilo i civilno stanovništvo”, smatra Izetbegović, piše “PRESS“.\nOn dodaje da scene iz Azerbejdžana po svemu podsjećaju na iskustvo Bosne i Hercegovine, kada je i naša zemlja bila izložena brutalnoj vojnoj agresiji s ciljem protjerivanja stanovništva i komadanja njene teritorije.\n“Azerbejdžan ima puno pravo da brani svoj teritorijalni integritet, kao i obavezu da ne dopusti ponavljanje masovnih zločina nad svojim civilnim stanovništvom koje su tokom 90-ih izvršile armenske snage, protjeravši brojne izbjeglice i spriječivši ih kasnije da se vrate svojim domovima. Tijela međunarodne zajednice, prije svega OSCE koji ima mandat po ovom pitanju,su dužna da reaguju na temelju rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a kojima je jasno naloženo povlačenje okupatorskih armenskih snaga sa teritorije Azerbejdžana”, ističe Izetbegović.\nNa kraju zaključuje da svako ohrabrivanje armenskih nelegalnih postupaka, kroz neodlučan ili neutralan stav međunarodne zajednice, ide u prilog daljoj eskalaciji sukoba.\n“Zato je važno da se precizno i odlučno pruži podrška vlastima Azerbejdžana po ovom pitanju”, zaključio je Izetbegović.\nNovi crni rekord u BiH – 20 osoba...\nInfektolog Nakaš: “Imali smo vremena od marta da...\nPčelinji otrov iz Hercegovine ide u Evropu: Pomaže...\nMigranti umjesto maramica dijele SDA-ove predizborne letke


Krizni štab doneo novu odluku; Ponovo zatvaranje; Padaju rekordi - Povezane vesti - Naslovi.net\nKoronavirus i dalje se širi planetom, a nova varijanta virusa - delta soj polako postaje dominantan. Dok neke države ponovo uvode stroge mere, druge najavljuju pobedu nad virusom masovnom vakcinacijom. Lekari najavljuju da će jesen pred nama biti… »\nKisić: Vakcinisano 2,6 miliona ljudi, ali još nije dovoljno, nema novih restriktivnih mera\nBEOGRAD - Ministarka i članica Kriznog štaba dr Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da je prvu dozu vakcine primilo 49,7 odsto punoletnog stanovnišva, što je 2.684.000 građana. Obe doze primilo je 47,6 odsto građana, dodala je Kisić… »\nZavršena sednica Kriznog štaba: Uvodi se treća doza\nNa upravo završenoj sednici Kriznog štaba odlučeno je da se omogući davanje treće doze posebno rizičnim grupama, saznaje "Blic". Treća doza će biti preporučena za građane koji boluju od određenih sistemskih i drugih bolesti. Takođe, oko… »\nDanas Krizni štab – treća doza, nove mere?\nSednica Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa biće održana danas. Na sednici će biti razmatrana aktuelna epidemiološka situacija. Stručnjaci su prethodnih dana upozoravali na povećanje broja novozaraženih, kao i na opasnost da u Srbiji zbog… »\nBrojke će da rastu, moramo biti svesni: Oglasio se Tiodorović pred sednicu Kriznog štaba, evo šta kaže o trećoj dozi\nEpidemoiolog i član kriznog štaba Branislav Tiodorović istakao je pred novo zasedanje Kriznog štaba da nije zadovoljan trenutnom epidemiološkom situacijom, ali da ona i dalje nije alarmantna. Epidemoiolog i član kriznog štaba Branislav Tiodorović… »\nDanas zaseda krizni štab: Raste broj zaraženih, struka upozorava da je vrlo rizično nevakcinisan čekati delta soj i jesen\nSednica Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa biće održana danas. Na sednici će biti razmatrana aktuelna epidemiološka situacija. Stručnjaci su prethodnih dana upozoravali na povećanje broja novozaraženih, kao i na opasnost da u Srbiji zbog… »\nGlas Šumadije 28.07.2021\nKrizni štab za borbu protiv infekcije kovida-19 zasedaće danas od 16 sati, a glavna tema ove sednice odnosiće se na porast broja zaraženih. Iako je prvobitno planirano da Krizni štab zaseda 1. avgusta zbog treće doze vakcine, datum je pomeren, a na… »\nDanas zaseda Krizni štab: Broj novozaraženih ponovo raste, da li će biti donete nove mere?\nNovo zasedanje Kriznog štaba počeće u 16 časova. Novo zasedanje Kriznog štaba počeće u 16 časova. Krizni štab za borbu protiv koronavirusa zaseda danas od 16 sati, a glavna tema ove sednice odnosiće se na porast broja zaraženih. Iako je prvo… »\nSada je pravi trenutak da se vakcinišu oni koji nisu to učinili, jer bi bilo dobro da jesen dočekamo sa većim procentom vakcinisanih. Što se brojki tiče, one jesu u porastu, a razlog je taj što se ljudi vraćaju s različitih destinacija i od tog… »\nRaste broj zaraženih i u Italiji: Registrovano više novih slučajeva nego juče, ali manje umrlih


Alea: Varlam Šalamov o Jesenjinu\nVarlam Šalamov o Jesenjinu\nPesnik siromašnih, potlačenih i osuđenih.\nFantastični život Jesenjinovih pesama otkrio je u svojim „Pričama sa Kolime“ pisac i robijaš Varlam Šalamov, koji je živeo u progonstvu preko dvadeset godina.\nU to vreme progonstva, piše on, Jesenjinove knjige su bile najomiljenije u logorima u Sibiru. Kad su, ubrzo posle Jesenjinove sahrane, bile zvanično zabranjene, njegove pesme su sačuvane usmenom predajom osuđenika.\nOn je bio jedini pesnik koga su osuđenici prihvatili, a zna se da oni uopšte ne mare za stihove, piše Šalamov. Duši besprizornih najviše je bio prisan prizvuk prkosa i protesta, a naročito tuge u Jesenjinovim pesmama.\nNašli su to u stihovima „Kafanske Moskve“ i o životinjama – kuji, kravi i lisici, koje su logoraši posebno voleli.\nKriminalcima nije do duboke čovečnosti, do uzvišene lirike u Jesenjinovim pesmama, već u njima traže drugo – „ton čoveka kojeg je svet uvredio i ojadio“. Kriminalac prezire ženu, ali gaji kult majke – ona mu je svetica, i zato Jesenjinovo „Pismo majci“ zna svako od njih.\nU mračnom stradanju logora, Jesenjinovo stradanje nije uticalo na popularnost njegovih stihova, jer „profesionalni kriminalci ne znaju za samoubistvo“.\nJesenjinovo tragičnu smrt, pisao je Šalamov, „najpismeniji lopovi objašnjavali su činjenicom da pesnik ipak nije bio pravi lopov, da je bio nešto kao ’diletant’, ’polufrajer’, od koga se, što kažu, svašta može očekivati. Ali će vam svaki kriminalac, pismen ili nepismen, reći da je Jesenjin imao kap ’lupeške krvi’“.\nОбјавио L2 у 15:05\nОзнаке: književnost, poezija, prikaz, Sergej Jesenjin, Varlam Šalamov Tihonovič


Reč je o tehnološkoj novotariji, koja bi trebalo da u potpunosti promeni živote pušača. Tako bi duvanski umetci, brendirani pod imenom Heets, trebalo da se umetnu u elektronski uređaj za grejanje duvana, IQOS, što bi se radilo u fabrici u Bolonji, u koju je američka kompanija uložila milijardu dolara. Inače, “Philip Morris” je poslovnu 2016. godinu zaključio s prihodom od 74,95 milijardi dolara i neto dobiti od 6,97 milijardi dolara i dok mu pada prodaja klasičnih cigareta, raste prodaja umetaka Heets.\nKako ističu u kompaniji “Philip Morris”, prednost ovog proizvoda je u tome što se ne dimi i pri tome ne stvara neprijatan miris, koji ostaje na odeći i ne proizvodi pepeo. Pored toga, IQOS omogućava pravi ukus duvana i onaj nivo zadovoljstva pri konzumiranju duvanskog proizvoda koji očekuju pušači. Kompanija je u potpunosti predana razvoju ovog proizvoda, koji bi trebao biti znatno više user friendly nego što su to bile e-cigarete, koje nisu prihvaćene u širem krugu potrošača, ali uprkos tome i dalje su deo “Philip Morris”-ovog portfelja proizvoda potencijalno smanjenog rizika.\n“Phillip Morris” je u razvoj IQOS-a od 2008. godine uložio je više od tri milijarde dolara. Kompanija je u nekim zemljama pokrenula koncept svojevrsne ogledne prodavnice u kojima se znatiželjnici do u detalje mogu upoznati s proizvodom. Cilj nije konzumentima pod svaku cenu prodati proizvod, nego ih edukovati o potencijalno manje štetnoj alternativi cigaretama. Tako IQOS proizvodi aerosol, koji znatno smanjuje štetne sastojke u poređenju s onima prisutnim u dimu cigarete. IQOS, koji dolazi u kompletu s baterijskim punjačem, već je osvojio 15 odsto tržišta u Japanu, a i u Italiji je došao do gotovo dva odsto udela, što smatraju fantastičnim uspehom.\nInače, IQOS i duvanski umetci Heets već su u slobodnoj prodaji u Sloveniji i Srbiji. Potražnja među pušačima za ovakvim proizvodima već traži širenje proizvodnih kapaciteta u Bolonji, ali i nova ulaganja u Nemačkoj, Grčkoj i Rumuniji.\nNajprometnije akcije aerodroma, obveznice podigle promet\nZbog usklađivanja akciza, cigarete "Filip Moris" skuplje za 10 dinara\nDržava zbog šverca duvana gubi stotine milione evra\nPokrenut postupak protiv duvanskih kompanija "Philip Morris" i "BAT" zbog sumnje da su dogovarale cene