Službeni glasnik BiH, broj 4/18\nNa osnovu člana 10. stav (1) Zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu ("Službeni glasnik BiH", broj 94/16), člana 17. Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine ("Službeni glasnik BiH", br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08) i člana 10. stav (9) Odluke o kriterijima za dodjelu sredstava za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu ("Službeni glasnik BiH", broj 53/17), Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine, na 125. sjednici, održanoj 22. decembra 2017. godine, donijelo je\nO DODJELI SREDSTAVA IZ GRANTA ZA SUFINANSIRANJE PROJEKATA INSTITUCIJA KULTURE U BOSNI I HERCEGOVINI ZA 2017. GODINU\n(1)\tOvom odlukom dodjeljuju se sredstva za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, sljedećim subjektima:\nNaziv i sjedište subjekta\nDodijeljeni iznos sredstava\nZaštita materijalnog i nematerijalnog kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa (muzejske kolekcije)\nPodrška projektnim aktivnostima s ciljem obezbjeđenja kontinuiteta rada NUBBiH\nSrpska pravoslavna eparhija dabrobosanska u Sarajevu-Mitropolija dabrobosanska, Sarajevo\nObnova i rekonstrukcija Palate Mitropolije u Sarajevu\nJavna ustanova Narodno pozorište Republike Srpske, Banja Luka\nZamjena dotrajale stolarije-prozora\nJavna ustanova Muzej Republike Srpske Banja Luka, Banja Luka\nBolji muzej-Jačanje kapaciteta i infrastrukture Muzeja RS\nUmjetnička galerija Bosne i Hercegovine, Sarajevo\nZbirka po zbirka 5\nPromocija rada Muzeja prema tipovima publike\nSavez slijepih Herceg Bosne – Federacije Bosne i Hercegovine, Mostar\nProgram "Izdavačka djelatnost za slijepe osobe"\n"Slušam, dakle čitam" Nastavak projekta proizvodnje knjiga u tehnikama za slijepe\nHrvatsko narodno kazalište Mostar, Mostar\nRealizacija redovnih programskih aktivnosti u kazališnoj sezoni 2017/2018.\nJavna ustanova Kinoteka Bosne i Hercegovine u Sarajevu, Sarajevo\nRestauracija, digitalizacija, istraživanje, prikupljanje, zaštita i promocija filmske kulturne baštine u Bosni i Hercegovini\nSrpska pravoslavna crkvena opština Modriča, Modriča\nIzgradnja višenamjenskog objekta u Porti Hrama Uspenja Presvete Bogorodice u Modriči\nJavna ustanova Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske, Banja Luka\nTransparent Museum – Savremene strategije razvoja muzejske publike\nŽupa Svetog Tome Apostola Mostar, Mostar\nZavršetak radova i nabavka opreme na Katoličkom kulturnom centru Sveti Toma Apostol u Mostaru\nUdruga filmski festival "Dani hrvatskog filma", Orašje\nFranjevački samostan Uznesenja B. D. Marije – Široki Brijeg, Široki Brijeg\nKonzervatorsko-restauratorski radovi na južnom pročelju i zidnom plaštu apside crkve Uznesenja BDM Marije Široki Brijeg\nJU Narodna biblioteka Kotor Varoš, Kotor Varoš\nIzgradnja dječijeg odjeljenja i unapređenje smještaja postojećeg dječijeg knjižnog fonda u JU Narodna biblioteka Kotor Varoš\nMatica Srpska-Društvo članova Matice srpske u Republici Srpskoj, Banja Luka\nPublikovanje antologijske edicije "Srpska književnost u BiH"\nHrvatski dokumentacijski centar Domovinskog rata u BiH, Mostar\nPrikupljanje povijesne građe i opremanje arhiva Hrvatskog dokumentacijskog centra Domovinskog rata u BiH\nŽupa Svete Ane Ljuti Dolac, Široki Brijeg\nMonografija Župe Svete Ane Ljuti Dolac\nFranjevački muzej i galerija Gorica-Livno, Livno\nNastavak realizacije projekta Utopljavanje zgrade Franjevačkog muzeja i galerije Gorice Livno\nMatica hrvatska Mostar, Mostar\nMostarsko proljeće 2017.-XIX. dani Matice hrvatske\nUdruga "MIR INTERNATIONAL", Mostar\nIzgradnja spomen područja "Groblja Mira" na Bilama prva faza\nDajmo prostor filmu\nJavna ustanova "Muzej Semberije", Bijeljina\nRekonstrukcija stalne arheološke postavke, faza 2\nŽupa Bezgrješnog začeća B.D.M. Tihaljina, Grude\nUgradnja sustava za grijanje i hlađenje u crkvu Bezgrješnog začeća B.D.M. Tihaljina\nSrpsko prosvjetno kulturno društvo "Prosvjeta" Obudovac, Obudovac\nOpremanje Doma kulture u Obudovcu u svrhu održavanja kulturnih manifestacija\nSrpska pravoslavna crkvena opština u Pribiniću, Teslić\nRekonstrukcija i sanacija starog crkvenog parohijskog doma za potrebe Zavičajnog Parohijskog Muzeja\nSrpska pravoslavna crkvena opština Istočno Novo Sarajevo, Lukavica\nŽivopisanje i umjetnost u cilju očuvanja kulturnog naslijeđa\nUdruga "Jasen" Biograci Široki Brijeg, Široki Brijeg\nZaštita i uređenje kulturno povijesnog rimskog grada-tvrđave Gradina u Biogracima\nKulturno pastoralni centar Kruševo - Mostar, Mostar\nFranjevački samostan Tolisa, Orašje\nRekonstrukcija i obnova Franjevačkog samostana\nŽupa Sv. Ilije Proroka-Kruševo, Kruševo\n"Obnova i izgradnja vanjskog oltarišta"\nUdruga "Lipanj" Mostar, Mostar\nOčuvanje nematerijalne klturne baštine i narodnih običaja Hercegovine – manifestacija "Dani hercegovačke baštine"\nJavna ustanova Narodna biblioteka "Nevenka Stanisavljević" Kostajnica, Kostajnica\nProljeće kulture u Kostajnici\nJavna ustanova Narodno pozorište Mostar, Mostar\nUnapređenje kulturne ponude, produkcija pozorišne predstave "Ćelava pjevačica" Eugene Ionesco\nMeđunarodni centar za mir IPC Internacionalni festival Sarajevo "Sarajevska zima 2018", Sarajevo\nXXXIII Festival Sarajevo Sarajevska zima- Silk Road Art\nJU Specijalna biblioteka za slijepa i slabovidna lica Republike Srpske, Banja Luka\nKulturom obasjati život u mraku\nProgrami iz oblasti kulture i umjetnosti Odjeljenja umjetnosti Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine za 2017. godinu\nPravoslavni centar za mlade Mitropolije dabrobosanske "Sveti Petar Sarajevski", Istočno Novo Sarajevo\nKulturna baština i obrazovanje\nJavna ustanova "Centar za kulturu i informisanje Lopare", Lopare\nJačanje infrastrukture Centra za kulturu i informisanje\nJavna ustanova Matična biblioteka Istočno Sarajevo, Istočno Sarajevo\nZaštita specijalnih zbirki i otvoreni pristup\nJU Centar za kulturu Goražde, Goražde\nSanacija ravnog i kosog krova na zgradi JU Centra za kulturu Goražde\nKino video klub Amater, Široki Brijeg\nOrijentalni institut u Sarajevu, Sarajevo\nRevitalizacija i reprezentacija kulturnog naslijeđa BiH: Obnova biblioteke specijalnih kolekcija i rukopisne građe iz Osmanskog perioda\nJU "Narodna biblioteka" Berkovići, Berkovići\nUnapređenje kulturnog života u Berkovićima kroz jačanje kvaliteta i poboljšanje usluga koje nudi JU Narodna biblioteka Berkovići\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo "Prosvjeta", Glavni odbor Pale, Pale\nKalendar "Prosvjeta" 2016/2017 godina\nFondacija za obnovu i razvoj regije Vareš, Vareš\n5. Vareš Classic Festival\nSrpska pravoslavna crkvena opština u Loparama, Lopare\nIzgradnja pristupnih rampi i renoviranje pravoslavne crkve u Loparama\nHrvatsko Kulturno-umjetničko društvo "Zora" Struge-Gorica, Čapljina\nZavršetak gradnje, unutarnje i vanjsko uređenje Kulturnog doma (EDUKS-a) u Gorici-Strugama, 2017.\nUdruženje građana Bijenale savremene umjetnosti, Sarajevo\n4. ciklus Projekta Bijenale savremene umjetnosti D-0 ARK Underground\nJavna ustanova "Spomen područje Donja Gradina", Demirovac\nJavna ustanova"Kulturno-turistički i sportski centar" Petrovo, Petrovo\nJavna ustanova za kulturu "Kulturni centar" Istočno Novo Sarajevo, Istočno Sarajevo\nUmjetnička galerija "Kućanski"\nRepublički zavod za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa Republike Srpske, Banja Luka\nProjekat istraživanja konzervacije i prezentacije nekropola sa stećcima Gvozno i Čengića bara-Opština Kalinovik\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo "Prosvjeta" Opštinski odbor Gacko, Gacko\n19. Naučni skup istoričara-istorija srpske državnosti\nJavna ustanova Muzej Istočne Bosne Tuzla, Tuzla\nFerijalni savez Republike Srpske FERS, Banja Luka\nUdruženje za afirmaciju kulturnog nasljeđa kroz dramsko i filmsko stvaralaštvo U.K.N. "ART-SEF", Visoko\n28 priča nekropola stećaka upisanih na Listu zaštićene svjetske kulturne baštine UNESCO-a"\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo "Prosvjeta" Kozarska Dubica, Kozarska Dubica\nPjesmom kroz kulturu i običaje\nAkademski zbor Pro musica, Mostar\n15 godina djelovanja zbora Pro musica i autorska večer maestra Dragana Filipovića\nJavna ustanova Kinoteka Republike Srpske, Pale\nFilmski kampus 2017\nUdruga za promicanje urbane kulture u Hercegovačko-neretvanskoj županiji, Mostar\nMostar Summer Fest 2017\nŽupa Sv. Marka Evanđelista - Mostar, Mostar\nPastoralni centar župa sv. Marka Cim i Sv. Luke Ilići - Mostar\nUdruženje Muzički atelje u BiH, Istočno Sarajevo\nMjuzikl "Zaleđeno kraljevstvo"\nFranjevački Samostan Svete Katarine Kreševo, Kreševo\nIzvođenje radova na zaštiti, očuvanju i promociji nacionalnog spomenika –nastavak izgradnje zgrade Muzeja Franjevačkog samostana Kreševo- nabavka i ugradnja polica\nMedžlis islamske zajednice Tomislavgrad, Tomislavgrad\nOslikavanje i kaligrafija Džudža Džaferove džamije\nJU Kulturno-informativni centar Tomislavgrad, Tomislavgrad\nRekonstrukcija kino dvorane u Tomislavgradu-IV faza izgradnje\nBošnjačka zajednica kulture Preporodu Bosni i Hercegovini, Sarajevo\nXII Kolo edicije Bošnjačka književnost u 100 knjiga (okončanje XII kola)\nUdruženje Jazz Fest, Sarajevo\n21. Jazz Fest Sarajevo 2017\nDruštvo pisaca u Bosni i Hercegovini, Sarajevo\nGodišnja nagrada Društva pisaca u BiH za 2016. godinu\nUdruženje "Rock škola Mostar", Mostar\nMostar Rock School 2017\nUdruga za očuvanje kulturne i povjesne baštine "Don Juraj Gospodnetić" Bosansko Grahovo, Bosansko Grahovo\nIzgradnja Kulturno obrazovnog centra "Korita" Bosansko Grahovo\nJavna ustanova za informiranje i kulturu "Dom kulture" Žepče, Žepče\nŽupa Rođenja BDM Ključ, Ključ\nDovršetak obnove župne crkve Rođenja BDM u Ključu\nŽupa Sv. Ilije proroka Bosansko Grahovo, Bosansko Grahovo\nDovršetak obnove Župne crkve Sv. Ilije proroka Bosansko Grahovo\nUdruga "Ključ", Sarajevo\nGudački orkestar u povodu: Autorsko veče-Koncerti, klavir i pjesme Ivana Čavlovića\nJavna ustanova Muzej "Bitka za ranjenike na Neretvi" Jablanica, Jablanica\nRestauracija lokomotive i vagona na Spomen kompleksu Muzeja "Bitka za ranjenike na Neretvi" Jablanica\nDokumentarni film "Ljudi koji su sadili drveće"\nUdruga "Moja Domovina" Mostar, Mostar\nPodizanje kulturne razine te promoviranje i afirmiranje Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine putem razvoja devete umjetnosti\nHrvatsko kulturno društvo "Napredak" Busovača, Busovača\nPeta međunarodna smotra folklora "Srce Središnje Bosne"\nOgranak Matice hrvatske Široki Brijeg, Široko Brijeg\nMatičine večeri s…\nOSVIT – časopis za književnost, kulturu i društvene teme\nUdruga "Tamburaški orkestar" Mostar, Mostar\nJačanje instrumentalnih kapaciteta tamburaškog orkestra\nHrvatsko kulturno umjetničko društvo Rodoč, Mostar\nKoncert "Blago naše"\nUdruga "Moj Grad" Mostar, Mostar\nHrvatsko kulturno društvo Napredak Derventa, Derventa\nFormiranje prve postavke Zavičajne zbirke Hrvata općine Derventa\nPovijesno kulturna Udruga "Baština", Ljubuški\nKulturnom i tradicionalnom manifestacijom u bolju budućnost\nJU Dom kulture Jajce, Jajce\nUdruženje građana "Centar za kulturu dijaloga", Sarajevo\nMladi čuvaju kulturno naslijeđe BiH\nSrpska pravoslavna crkvena opština Konjička, Konjic\nNastavak urgentne obnove crkve Svetog Vasilija Velikog u Konjicu\nJavna ustanova "Kulturni centar" Cazin, Cazin\nInternacionalna kolonija skulptora "Ostrožac 2018"\nUdruženje mladih "Odraz" Doboj jug, Matuzići\nUređenje Doma kulture u Mravićima\nUdruženje Produkcija "Prvi kadar" Istočno Sarajevo, Istočno Sarajevo\nFilmski kampus Art dokumentarca "Svijet filma"\nUdruženje Bošnjačka zajednica kulture "Preporod u Bosni i Hercegovini, Jablanica\nSevdah sa Neretve\nUdruženje guslara i epskih pjesnika Republike Srpske-2013., Pale\n5. Akademija gusala "Kome danas trebaju gusle"\nJavna ustanova Centar za kulturu "Semberija" Bijeljina, Bijeljina\nPrvi dječiji pozorišni festival "Čupava bajka"\nUdruženje Slovenaca Republike Srpske "Triglav" Banja Luka, Banja Luka\nPredstavljanje slovenačkog jezika i kulture kao doprinos razvoju zajednice\nFondacija za razvoj medija i civilnog društva "Mediacentar", Sarajevo\nDigitalni arhiv Infobiro – pretraživa baza štampe i pisane kulturne baštine\nUdruga Savjet organizatora festivala folklora i tradicijske umjetnosti u Bosni i Hercegovini, Mostar\nA kto je ta..kuda je ta..Bosna ?Rekti\nSavez nacionalnih manjina opštine Prnjavor, Prnjavor\nFestival nacionalnih manjina opštine Prnjavor "Mala Evropa"\nUdruženje muzičke omladine "Omladinski hor" Zenica, Zenica\nUdruženje Italijana Štivor- Šibovska, Prnjavor\nPromocija italijanske kulture\nJavna ustanova kulturno sportski centar Bugojno, Bugojno\n5. Teatarski festival BiH FEDRA Bugojno\nJavna ustanova Muzej Tešanj, Tešanj\nCentar za održivi razvoj "COR", Bihać\nPromocija kulturnog turizma Unsko-sanskog kantona\nUdruženje "Slovo Gorčina" Stolac, Stolac\nJevrejsko kulturno prosvjetno i humanitarno društvo "La Benevolencija" Sarajevo, Sarajevo\nObilježavanje 125 godina Jevrejskog kulturno prosvjetnog i humanitarnog društva "La Benevolencija" Sarajevo\nJavna ustanova Narodna biblioteka i muzejska zbirka Zvornik, Zvornik\nZelena biblioteka-Energetska efikasnost u cilju jačanja kapaciteta u kulturi\nUdruženje za afirmaciju kulture i umjetnosti "Zvono", Sarajevo\n"Vizuelno i literarno" likovni i književni programi u Zvonu\nUstanova "Narodni univerzitet" Konjic, Konjic\nIV Festival glumca BiH Promocija turističkih potencijala kroz kulturne djelatnosti\nUdruženje "Slavistički komitet", Sarajevo\nBosanskohercegovački lingvistički atlas: Prvi tom (Fonetika)\nFondacija "Mak Dizdar", Sarajevo\nKulturno udruženje "Musa Ćazim Ćatić" Odžak, Odžak\nDani kulture BiH\nKnjiževna nagrada "Musa Ćazim Ćatić"\nUdruženje istraživanje i proučavanje sufizma i misticizma, Fojnica\nDogradnja biblioteke za odlaganje sufijskog naslijeđa\nJu Narodna Biblioteka "Desanka Maksimović" Lopare, Lopare\nOsposobljavanje i modernizacija biblioteke\nJU "Banski Dvor-Kulturni Centar" Banja Luka\nProslava i obilježavanje 85. godišnjice postojanja Banskog Dvora u Banja Luci\nUG Jahorinafest Pale\n11. Međunarodni festival dokumentarnog i kratkog igranog filma Jahorina Film Festival\nBZK "Preporod" Sarajevo, Općinska BZK Preporod Novi Travnik, Novi Travnik\nSanacija putne mreže od Nekropole stećaka Maculje do naselja Seona, sa izgradnjom Info kućice i osvjetljenje Nekropole\nJU Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK, Tuzla\nAdaptacija radnog prostora\nUdruženje Centar za post-konfliktnu pravdu, Sarajevo\nPodrška u radu Muzeja\nSrpska-pravoslavna Crkvena opština u Visokom, Visoko\nSanacija fasade hrama i parohijske kuće\nUG "Gradsko pozorište Jazavac", Banja Luka\nPozorišna sezona 2017/2018 Gradskog pozorišta Jazavac\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo "Prosvjeta" Gradski odbor Bijeljina, Bijeljina\n24. "Višnjićevi dani" 2017\nJavna Ustanova Centar Kulturno Prosvjetne Djelatnosti "Prosvjeta" Rudo, Rudo\nLjetna bina za kulturne manifestacije u opštini Rudo\nUdruženje "4T" Modriča\nBosanska kuća Tarevci\nMedžlis Islamske zajednice Kiseljak, Kiseljak\nDani Ahdname, Milodraž-Kiseljak 2018\n(2)\tUkupna raspoloživa sredstva za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu iznose 3.097.000,00 KM i dodjeljuju se iz budžeta Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Ministarstvo) za 2017. godinu sa pozicije "Tekući transferi i grantovi".\n(1)\tSubjekti iz člana 1. ove odluke (u daljem tekstu: Korisnici sredstava) dužni su Ministarstvu dostaviti izvještaj o namjenskom utrošku dodijeljenih sredstava najkasnije u roku od 30 dana od dana završetka projekta prema Obrascu za narativni izvještaj i Obrascu za finansijski izvještaj, koji su sastavni dio Odluke o kriterijima za dodjelu sredstava za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu ("Službeni glasnik BiH", broj 53/17) (u daljem tekstu: Odluka o kriterijima).\n(2)\tKorisnici sredstava polugodišnji narativni izvještaj dostavljaju prema Obrascu za narativni izvještaj koji je sastavni dio Odluke o kriterijima.\n(3)\tKorisnici sredstava kojima su dodijeljena sredstva u iznosu od 25.000,00 KM i više dužni su dostaviti i izvještaj nezavisne revizije prema odredbama iz člana 14. Odluke o kriterijima.\n(1)\tSa korisnicima sredstava Ministarstvo zaključuje Ugovor o korištenju dodjeljenih sredstava iz tekućeg granta za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu (u daljem tekstu: Ugovor).\n(2)\tPrije zaključivanja Ugovora, korisnici sredstava se obavještavaju (e-mail-om i telefonski) o Odluci o dodjeli sredstava iz granta za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, te se od istih traži da dostave:\na)\trevidirani budžet u skladu s odobrenim sredstvima i u skladu s budžetom u okviru aplikacije dostavljene na javni konkurs. Revidirani budžet projekta postaje sastavni dio Ugovora i isti mora biti potpisan od strane korisnika sredstava i ovjeren pečatom korisnika sredstava. U revidiranom budžetu, troškovi reperezentacije koji se odnose na ishranu i piće, ne mogu biti veći od 5% od ukupno odobrenog iznosa sredstava za podržani projekat, dok troškovi taksi usluga, goriva, te mobilnih telefona nisu prihvatljivi;\n(3)\tUkoliko korisnik sredstava ne prihvati uvjete propisane ugovorom iz ovog člana gubi pravo na korišćenje sredstava.\nVM broj 302/17


Predrag Petrovic - YouTube\n1,949 views 6 years ago\nDa li SEO i rad na sajtu pomaze manjim firmama da ostanu vidljivi uprkos velikim zverkama i igracima? Da, hvala bogu - internet je za te stvari jos uvek na neki nacin demokratsko mesto u izvesnoj meri.\nAli vrhunski SEO (web marketing) i vrhunski sadrzaj sajta su obaveza. SEO strategija je moja briga , briga o vrhunskom konceptu, sadrzaju, originalnosti 100% na vama.\nU kom smislu treba raditi mnogo vise za home page, sadrzaj i koncept?\nU smislu da je to vas posao. Vi se pobrinite za to da sajt ima vredan i uvek svez sadrzaj koji pomaze posetiocima da dobiju pravu informaciju, pravu uslugu, najbolje nesto sto drugi nemaju u ponudi. Na vama je da pronadjete tu vrednost i ugradite je u sajt.\nSEO Agency 2015 Europe Expert Agency Europe multiligual Search Engine Optimization English, German, Slavic languages. Youtube search engine optimization expert video marketing affordable solutions - Low Cost SEO marketing expert advices on new Social Media Optimization tricks and tehniques\nhttp://www.totaldizajn.com video marketing studio - vidljivi na Google i YouTube pretrazi. Vrhunska SEO strategija. Show less\nSEO Optimizacija za Google Dizajn web design Srbija 0641700992 - Duration: 36 seconds.\nSEO optimizacija web marketing dizajn usluge Srbija - Duration: 27 seconds.\nMarketing na internetu Optimizacija sajta za Google SEO Hosting Srbija 065 2022014 - Duration: 2 minutes, 37 seconds.\nSEO ponuda agencija Web Marketing Beograd Optimizacija sajta cena - Duration: 20 seconds.\nWeb Optimizacija SEO expert za Video Marketing Srbija 2014 search engine optimization - Duration: 35 seconds.\nSEO optimizacija Srbija Google pozicije Web Marketing Beograd - Duration: 66 seconds.\nMarketing na internetu Google optimizacija sajta Srbija SEO Beograd - Duration: 57 seconds.\nSEO Srbija Optimizacija sajta Beograd Internet Marketing i promocija sajtova - Duration: 35 seconds.\nSearch Engine Optimization Expert SEO Affitto case Italia - Duration: 35 seconds.\nOptimizacija sajta SEO ponuda pozicioniranje sajta web paketi Srbija Beograd - Duration: 24 seconds.\nOptimizacija sajta za Google SEO Srbija web marketing - Duration: 46 seconds.\nOptimizacija sajta SEO usluge Srbija internet marketing konsultant - Duration: 30 seconds.\nApparatchik Play all\nApparatchik video - Duration: 113 seconds.\nApparatchik@Kocka - Duration: 3 minutes, 1 second.\nApparatchik Exit 2005 Elektrana Stage Elektropank Srbija HC - Duration: 27 seconds.\nElektro Punk Srbija Apparatchik Beograd Dukat za Dukat - Duration: 2 minutes, 53 seconds.\nApparatchik-Istrebitelj - Duration: 19 seconds.\nData - Soldier Boy, 1985 - Duration: 2 minutes, 39 seconds.\nApparatchik dreams are dreams Elektro Punk Serbia - Duration: 66 seconds.\nApparatchik dreams are dreams - Duration: 50 seconds.\nElektro Pank Industrial Srbija Apparatchik Dukat - Duration: 2 minutes, 38 seconds.\nApparatchik - Duration: 46 seconds.\nTesla Limo Original - Duration: 8 seconds.\n26 January 2018 - Duration: 11 seconds.\nBonneli Prodaja duseka Beograd salon namestaja u Beogradu kozne garniture top dizajn - Duration: 25 seconds.\nSelidbe Beograd Poslovni Prostori Zeleni Venac Kraljice Natalije (Narodnog Fronta) - Duration: 30 seconds.\nNature in the city - Duration: 53 seconds.\nCopy of Belgrade Design Week LAUFEN - design leadership BDW 2014 - Duration: 86 seconds.\nU MILICIJU ODMAH! - Duration: 37 seconds.\nChromy Dabba - Duration: 36 seconds.\nACT - Duration: 8 seconds.\nDidgeridoo instrument the world's oldest wind instrument - Duration: 49 seconds.\nWorld WAR WW1 1914 - 1918 Design - Duration: 43 seconds.\n1,739 videos Play all\nATLAS PLANINE - Playlist\nSUNRISE YOGA - Playlist\nSAKAM SAKAMOTO - Playlist\nSWANS - Playlist\nVlado Divljan - Playlist\nYo La Tengo - Playlist\nWHAT IS IN MY BAG - Playlist\nLEARN PORTUGUESE - Playlist\nLINKEDIN SPONSORED UPDATES to establish key global connections - Playlist\nMachiavelli - Playlist\nAUDIO HORROR - Playlist\nApartmani u Beogradu Play all\nPrenociste u Beogradu - Duration: 38 seconds.\nApartmani u Beogradu smestaj Beograd apartman u Kolarcevoj ulici centar - Duration: 2 minutes, 24 seconds.\nSEO optimizacija u Srbiji marketing na internetu Google oglasi - Duration: 64 seconds.\nApparatchik Beograd Elektro Pank Industrial Srbija elektonika punk bend iz Beograda, aparatcik grupa\nLecenje Narkomanije Beograd Ruska metoda lecenja u Srbiji - Duration: 10 minutes.\nSkola nemackog jezika Beograd kurs nemacki pocetni, napredni - Duration: 70 seconds.\nPlan Grada Beograd mapa Beograda - Duration: 35 seconds.\nLogo Dizajn izrada 0641700992 Beograd kako napraviti logo design logotipa dizajner - Duration: 45 seconds.\nVenecijaneri Beograd Trakaste Zavese Roletne Komarnici, Rolo Zavese ugradnja - Duration: 47 seconds.\nBranko Miljus, slikar, savremeni slikari umetnik Beograd Srbija umetnost art Serbian - Duration: 111 seconds.\nDizajnirani namestaj garniture spavaca soba kupatila prvoklasno kupatilo - Duration: 35 seconds.\nSEO agency Optimizacija sajta Video Marketing - Duration: 30 seconds.\nPetar Petrovic - Channel\nPredrag Petrovic - Channel\nRSDweb - Channel


Rukomet - Rukometašice „Pančeva“ do 30.pobede u prvenstvu\nNapisano u kategoriji Rukomet, 25 marta, 2015\nU Hali sportova „Strelište“ odigrana je utakmica 18.kola Prve lilge Srbije između rukometašica „Pančeva“ i „Halas Jožefa“ iz Ade. Lider prvenstva, ekipa domaćina i ovoga puta ostvarila je svoju već 30-tu vezanu pobedu, rezultatom 33:23, poluvreme 17:12.\nPančevke su od početka utakmice bile superiornije i bili u prednosti od nekoliko golova. Mlada, ali veoma dobro uigrana ekipa iz Ade držala je „korak“ samo u prvih 20.minuta, a onda su rukometašice „Pančeva“ polako povećavale svoju prednost. Drugo poluvreme, uz još jači ritam igre, doneo je sve veću rezultatsku prednost domaće ekipe, koja je na kraju zasluženo slavila rezulatom 33:23. Najefikasnije među Pančevkama bila je Maja Radojčin sa 7 golova.\nPored nje u listu strelaca upipsale su se još: Ničevski (5), Milićević (5), Beader 4, Josimov (4), Tanelov (4), Pavlović (2), Dželajlija (1) i Stanišković (1) gol. Pančevačke rukometašice su i dalje ubedljivo na prvom mestu na tabeli sa 36 bodova, iza drugoplasirane ekipe „Radničkog“ iz Bajmoka sa 28 bodova. Utakmicu 19.kola rukometašice „Pančeva“ igraju narednog vikenda, kada će gostovati osmoplasiranoj ekipi „Srema“ u Sremskoj Mitrovici.


Aleksandra Miletić\t 08.09.2021. 20:04h\nLegendarni glumac Ljubiša Samardžić zvani Smoki nas je napustio pre četiri godine.\nNjegove brojne uloge i filmovi će zauvek ostati u našim srcima.\nOd danas na Kurir televiziji ciklus serija sa Ljubišom Samardžićem: PRATITE ŠURDINE DOGODOVŠTINE U VRUĆEM VETRU OD 20.50! .\nKO TO TAMO PEVA JE KULTNI SRPSKI FILM: Originalna verzija je izgledala potpuno DRUGAČIJE, ali su oni odbili ULOGE\nLjubiša Samardžićpreminuo4 godinelegendarni glumacLjubiša Samardžić Smoki


SportDC - FK Radnik - Surdulica - Vesti\nUtorak, 04.08.2020 18:35\n06.06.2020 21:06 Dejan Jovičić\nFudbaleri „Crvene zvezde“ savladali su ekipu „Radnika“ iz Surdulice sa 4:1 na stadionu „Rajko Mitić“ u Beogradu pred oko 15.000 gledalaca. Nakon što je u prethodnom kolu osiguralao novu titulu prvaka Srbije, tim Dejana Stankovića je bio ubjedljiv i u 28. kolu Superlige.Gosti su poveli sa 1:0 golom Makarića u 23. minutu, a samo šest minuta kasnije Pankov je izjednačio na 1:1. Osam minuta...


Zašto se ljudi vraćaju da ostare u Srbiji: Život srpski, penzije nemačke - Naši u svetu\nTamo za 23 godine jedva i komšiju da sam upoznao\nObjavljeno 04/11/18 u 12:47\nDrago Popović je 73-godišnji penzioner iz sela pored Požege. Pre 12 godina se sa suprugom Tamarom vratio iz Beča, gde su živeli više od dve decenije.\n“Hteo sam da budem sa svojim narodom u starosti. Tamo za 23 godine jedva i komšiju da sam upoznao, a u svom selu znam svakoga.”\nDa živi slično kao Drago, ode u inostanstvo da radi, pa se vrati u Srbiju kad ode u penziju – planira čak 35 odsto ljudi. Barem onih koji su učestvovali u najnovijem istraživanju NGO “Srbija 21”, a koje nosi naslov “Zašto ljudi odlaze iz Srbije”.\nNajveći broj onih koji su otišli, ipak ne planira da se vrati – „ni pod kojim uslovima”. Čak 41 odsto njih kaže da se neće nikada vratiti u zemlju, a tako mahom misle oni koji su u inostranstvu zaposleni za stalno. Ipak, sličan broj je i onih koji penziju žele da provedu u Srbiji, čak 35 odsto, dok njih 15 odsto ne zna gde će dočekati starost. Najmanji je procenat srpske dijaspore koja misli da će se vratiti u narednih nekoliko godina.\n„Dijaspora u najvećem procentu živi i radi u zemljama Evropske unije. Najveći broj njih radi i živi u Nemačkoj i Austriji – gotovo 40 odsto ispitanika iz našeg uzorka (23 odsto Nemačka i 16 odsto Austrija)”, navodi se u istraživanju.\n„Nije iznenađujuć podatak da dijaspora najviše naseljava ove dve zemlje, pogotovo ako se uzme u obzir njihova blizina, ekonomski standard, tradicija, kao i mogućnost pronalaska posla.”\nIako najviše ljudi ne planira povratak, ono što bi moglo da utiče na određeni broj njih da se u zemlju vrate jeste poboljšanje socioekonomske situacije, kao i mogućnost za pronalaskom dobro plaćenog i sigurnog posla. Subjektivna procena kvaliteta života u inostranstvu kod nešto više od tri četvrtine ispitanika je da žive dobro, dok svega šest odsto svoj kvalitet života ocenjuje podnošljivim.\nZašto se vraćaju tek u penziju?\nDrago, koji je godinama radio kao parketar u Austriji, kaže da je „imao sve što mu trebalo, ali nije bilo ljudi”.\n„Nemaš sa kim ni da porazgovaraš. Dok radiš – i nekako, nešto se dešava. Onda, odeš u penziju i samo sediš kod kuće.”\n„To je prilično jednostavno. Nema tu mnogo nostalgije. Mnogo, ali baš mnogo, bi mi bilo jeftinije da živim u Novom Sadu, odakle su moji, nego u Kelnu. I to sa nemačkom penzijom – zvuči kao idelna računica.”\nI brojke republičih zavoda za statistiku i PIO fondova Srbije i Nemačke potvrđuju Vladimirove procene. Dok je prosečna plata u Nemačkoj je 2.600 evra, u Srbiji je ona 6 puta manja – 420 evra. Sličan je i odnos penzija. Kada prestanu da rade, Namci prosečno dobiju 1.200 evra, a Srbi tek 210.\n„Ako sa nemačkom penzijom živiš u Nemačkoj, nije ti loše. Ako sa nemačkom penzijom živiš u Srbiji – to je džek pot”, misli Vladimir, 39-godišnjak.\n„Mi smo devizni penzioneri”\nČak polovina građana Negotina živi u inostranstvu, tvrdi Borivoje Krekulović, predsednik Zajednice dijaspore istočne Srbije. I on sam otišao je još 1975. u Austriju, gde je kao tekstilni radnik živeo i radio deset godina. Onda se preselio u Švajcarsku, a iz inostranstva se sa suprugom vratio u Negotin tek kada su otišli u penziju.\n„Deca i unućići su nam još gore. Idemo i mi zimi, a preko leta smo u Negotinu.”\nKrekulović kaže da može i u Švajcarskoj da živi od penzije koju je zaradio „napolju”.\n„Mi smo devizni penzioneri. Leže mi gore svakog meseca, pa podignu deca. Ali mi je lepše u rodnom kraju, pa smo malo tamo, malo ovamo.”\n„Dosta ljudi ovde živi kao mi. Zato su stalno neke radne akcije. Ljudi dođu na nedelju-dve u zemlju i najčešće grade kuću za to vreme. Onda se svi skupimo da pomognemo.”\nVladimir još nema decu, ali svakako kaže da bi voleo da oni žive u inostranstvu, jer imaju mnogo bolje prilike za obrazovanje, posao. A tu još dodaje i bolju zdravstvenu zaštitu i uređeno društvo.\nBojan Đurić iz organizacije „Srbija 21″, koji je radio istraživanje kaže za BBC da broj ljudi koji tvrdi da bi se vratio u zemlju nije mali, iako je ljudima teško da projektuju svoju budućnost toliko daleko unapred.\n„Među mlađima je taj broj nešto i veći, najzad i generalno među njima je i znatno veći broj onih koji planiraju povratak uopšte. Međutim, kada ljude pitamo gde vide budućnost svoje dece, pretežna većina njih kaže da tu budućnost vidi ili u zemlji gde se sada nalaze ili u nekoj drugoj, uglavnom zapadnoj zemlji. Osnovano je onda pretpostaviti da će se manji broj njih ipak vratiti kada budu bili u penziji ako u međuvremenu njihova deca trajno budu ostala u inostranstvu.”\nOd onih koji su ipak odlučili da u inostranstvu ostanu i nakon odlaska u penziju, Srbija često dobija pomoć u vidu donacija. Oni su prema podacima istraživanja o doniranju dijaspore za filantropske svrhe u Srbiji, često stalni donatori. Kako je na predstavljanju rezultata istraživanja rekla Ana Kosel, direktorka Fondacija Ana i Vlade Divac, stariji pripadnici dijaspore najčeće novac daju u humanitarne svrhe, dok mlađi češće ulažu u razvojne projekte. Donatori su u ovom istraživanju podeljeni u dve grupe – na opštu populaciju iz dijaspore i donatore iz dijaspore.\nU zavisnosti od toga razlikuju se i razlozi za doniranje. U prvom slučaju češća je pomoć u pojedinačnim slučajevima za rešavanje zdravstvenih problema. S druge srane donatori žele da pomognu smanjenju siromaštva i ulažu u obrazovanje, te da doprinesu bržem razvoju matice. Ispitanici u ovom istraživanju smatraju da je potrebno veće angažovanje institucija, a samo 16 odsto ih smatra da državne institucije rade u interesu društva.\nUpravo nedovoljno poverenje u organizacije, fondacije i državne institucije su razlog zbog koga se naredne godine očekuje pad interesovanja za doniranje. Donatori iz dijaspore smatraju da je potrebna veća transparentnost u radu – od garancije da će donacije otići u prave ruke do izveštavanja o rezultatima akcije u kojoj su učestvovali.\nIpak, ne postoje tačni podaci o tome koliko je donatora iz dijaspore. Isto tako, nema ni preciznih podataka o broju onih koji dijasporu čine. Kako je rečeno na predstavljanju rezultata ovog istraživanja, koje je inače prvo takvo ikad urađeno, pominju se cifre oko dva i tri miliona ljudi. Istraživanje je sprovedeno nad 5.281 osobom koja povremeno donira i živi u 83 države, kao i nad 529 stalnih donatora iz 18 država.\nNekoliko desetina penzionera okupilo se u utorak na protestu na Trgu Nikole Pašića u Beogradu, tražeći ukidanje Zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO kojim je ukinuto redovno usklađivanje penzija, a „odluka o visini penzija i mogućim usklađivanjima se prepušta volji izvršne vlasti”.\nPenzionerka Biljana Stojić je na protest došla zbog „pljačke koju je vlast pre nekoliko godina učinila”.\n„Uz ovako malo ljudi, koliko nas je danas ovde, ne može mnogo da se postigne, ali tako smo počeli i devedesetih, pa se to proširilo”, priča za BBC na srpskom Stojić.\nKako navode organizatori, protest je organizovan i zbog „ignorisanja obaveza izvršne vlasti da je penzija imovinsko pravo”, zbog čega je neophodno sistemski izvršiti povraćaj delova penzija koji nisu isplaćeni po Zakonu o privremenom uređivanju načina isplate penzija koji je važio od novembra 2014. do novembra 2018, navode.\n„Penzioneri u Srbiji danas žive jako loše. Ovakva okupljanja mogu da imaju uticaj, ali su ljudi izgubili u međuvremenu volju i ne dolaze jer misle da se ništa neće desiti. Ja sam danas poslušao predsednika i došao sam da se bunim”, kaže Ciganović za BBC.\n„Tražimo da nam se penzije vrate u potpunosti i odjednom, a ne po delovima, da možemo normalno da živimo. Ovako smo na ivici bede”, priča penzioner Dragan Jelić za BBC na srpskom.\ndevizni penzioneriKoalicija za dobročinstvoPenzioneriSrbijaSrbija 21Zajednica dijaspore istočne Srbije


Potpisan ugovor koji definiše izvršenje vaspitnih naloga prema maloletnicima\nCentar za socijalni rad potpisao je danas ugovor sa Crvenim krstom, Gerontološkim centrom i Centrom za pružanje usluga socijalne zaštite „Most“. Ugovor je potpisan u cilju izvršenja vaspitnih naloga, koji su izrečeni nad maloletnim licima, koja su počinila krivična dela.\nPovećan broj maloletnih prestupnika\n„Na evidenciji Centra za socijalni rad, u poslednjih par godina povećan je broj maloletnih počinioca krivičnih dela. Iz tog razloga smo protokole o saradnji potpisali i sa JKP Čistoća i zelenilo, sa mesnim zajednicama i sa Udruženjem građana Zelene šape. Danas smo potpisali ugovor sa ove tri ustanove. Maloletni počinioci krivičnih dela će društveno korisni rad obavljati, u svim navedenim ustanovama. Drago mi je što što smo potpisali protokol baš sa ovim ustanovama, jer sa njima imamo dobru saradnju i po drugim pitanjima. Svi smo u oblasti socijalne zaštite, i saradnja na gradskom nivou jako dobro funkcioniše. Nadam se da će tako funkcionisati, i po pitanju maloletnih počinioca krivičnih dela“, istakla je direktorka Centra za socijalni rad, Olivera Lisica.\nNa evidenciji je tokom 2020.godine bilo ukupno 105 maloletnika sa problemima u ponašanju i 442 maloletnika u sukobu sa zakonom. Zbog porasta broja maloletničkih predmeta vezanih za probleme u ponašanju i sukoba sa zakonom, aktivnosti centra će i u 2022. godini više biti usmerene ka ovoj populaciji.\nŠta podrazumeva vaspitna mera?\nNa osnovu pravosnažnog sudskog rešenja maloletniku se izriče vaspitna mera ili posebna obaveza. On se mora bez nadoknade uključiti u rad humanitarnih organizacija ili u poslove socijalnog i ekološkog karaktera. Vrši se i upućivanje maloletnika u ustanovu, javno preduzeće, udruženje ili u neku mesnu zajednicu, radi obavljanja društveno-korisnog rada. To može biti izvršenje posla, bez sticanja ekonomske koristi, koji ne sme ometati školovanje maloletnika, odnosno štetiti njegovom ugledu i dostojanstvu. Svrha mere je da se utiče na razvoj i jačanje odgovornosti maloletnika, na vaspitavanje i pravilan razvoj njegove ličnosti, kako bi se obezbedilo njegovo ponovno uključivanje u društvenu zajednicu. Mera mora biti usmerena prvenstveno na uklanjanje štetnih posledica krivičnog dela, zbog čijeg činjenja mu je i izrečena.\nVraćanje na pravi put i jačanje odgovornosti\nSekretarka Crvenog krsta, Aleksandra Mraković je istakla da je osnovna misija Crvenog krsta pomoć čoveku u nevolji. I ovog puta imaju želju da pokušaju da pomognu. Poručila je da če se truditi, da se mladi ljudi koji su na stranputici života, vrate na pravi put.\n„Uputni organ za delatnosti centra „Most“, je uvek Centar za socijalni rad, pa će tako biti i u ovom delu. Ono što „Most“ može da ponudi je da ti maloletnici rade na razvijanju i jačanju svojih kompetencija i odgovornosti pre svega. Uvek ćemo naći neka zaduženja, gde će morati da pokažu određeni stepen zrelosti. To je sve u cilju jačanja empatije i društvene odgovornosti. Mogu pomagati deci sa razvojnim poteškoćama, u smislu lokomocije, rada na radionicama, ili održavanja dvorišta. Posla uvek ima, pa ćemo videti kako će to funkcionisati“, istakla je direktorka centra „Most“, Nevena Montesor.\nTagovi Aleksandra MrakovićCentar za pružanje usluga socijalne zaštite grada Zrenjanina - Mostcentar za socijalni rad zrenjanincrveni krst zrenjaninNevena MontresorOlivera Lisicavsti zrenjanin\nLela Vulović: Imamo najmlađi tim u Super ligi, šansu su dobile sve igračice\nU naselju Ruža Šulman počela zamena kompletne vodovodne mreže


Podaci istraživanja ohrabrujući: Obaveznu vakcinaciju podržava 82% Evropljana\nPredstavljen Zdravstveni izveštaj Štada grupe za 2020. godinu\n17.06.2020. 15:16h 17.06.2020. 15:16h\nTeško da u vremenu koje dolazi može da se zamisli tema koje će biti dominantnija od našeg zdravlja, pokazalo je dosad najobimniji Zdravstveni izveštaj Štada grupe za 2020. godinu.\nUkupno 24.000 ispitanika iz čak 12 zemalja podelilo je svoja mišljenja o pitanjima zdravstva budućnosti. Ispitanici iz Austrije, Belgije, Finske, Francuske, Nemačke, Italije, Poljske, Rusije, Srbije, Španije, Švajcarske i Ujedinjenog Kraljevstva, starosti između 18 i 99 godina, odgovarali su nam pitanja o e-zdravstvu, lečenju putem video-kamere, obaveznoj vakcinaciji, genskoj terapiji, smrti, medicini, seksu. Zbog aktuelne pandemije Kovid-19, Štada je sprovela i dodatno istraživanja - special o koroni, u šest zemalja među kojima je, takođe, Srbija. - Nije ovde toliko reč o Štada grupi, koliko o situaciji u koji se svi nalazimo i u kojoj imamo mogućnosti da učimo više o stavovima društva, građana i država, od čega strahuju i čemu se nadaju. Koje to aktivnosti bi građani želeli da njihove vlade preduzmu, zdravstvene kompanije i čemu se nadaju. Za mene ovo je mnogo više od govora o Štada grupi. Lično, smatram da se skupa radi o razumevanju onoga što možemo da uradimo da bismo u budućnosti bolje živeli i mogli da pomognemo ljudima da bolest sprečimo, ali i da odagnamo strahove", rekao je Peter Goldšmit, generalni direktor STADA grupe na početku onlajn konferencije tokom koje su predstavljeni rezultati istraživanja, a na kojoj su učestvovali i Tim Irfan, pomoćnik direktora Instituta Kantar Health i dr Šari Lanfgemak, specijalista za e-zdravlje.\nEvropa zahteva obavezne vakcinacije\n• Uprkos činjenici da 82% ispitanika odobrava obaveznu vakcinaciju, samo 10% njih je nedavno proverilo svoj karton vancinacija.\nJedna od tema koja je izazvala mnogo rasprava širom kontinenta je mogućnost obaveznih vakcinacija. Istraživanje je pokazalo da ukupno 82 odsto Evropljana podržava ovu ideju i da u svim zemljama broj pristalica očigledno nadmašuje skeptike. Ljudi u Španiji posebno su otvoreni za obavezne vakcinacije (94 odsto). Manje entuzijasta ima u Austriji (72 odsto) i Švajcarskoj (70 odsto). Uprkos značajnoj spremnosti, postoji i neznanje u vezi sa temom: samo jedan od pet Evropljana zna da se može vakcinisati protiv rubeola, hepatitisa A/B, varičela i HPV. Kada je reč o stavu građana Srbije o vakcinaciji, 78 odsto Srba podržava obaveznu vakcinaciju, malo manje od opšteg proseka od 82 odsto u svih 12 evropskih zemalja, što Srbiju stavlja na deveto mesto u smislu pozitivnosti u odgovoru na ovo pitanje, ispred Rusije, Austrije i Švajcarske. Srbi su ispod proseka i u pogledu znanja protiv kojih bolesti se mogu vakcinisati. Međutim, građani Srbije su bili među nacijama za koje je najmanje verovatno da pogrešno veruju da postoji vakcina protiv AIDS - samo četiri odsto je to mislilo nasuprot proseku od šest odsto u anketi.\n• Većina zdravstvenu negu u svojoj zemlji tokom korona virusa ocenjuje kao (veoma) pozitivnu, izuzev u Rusiji\n• Većina ispitanika ima mnogo veće poštovanje za ono što su lekari i medicinsko osoblje uradili naročito u Španiji i Italiji. U Nemačkoj i Srbiji se ništa nije promenilo.\n„Istraživanje posvećeno korona virusu pokazuje rast u odavanju priznanja pripadnicima zdravstvenog sektora tokom krize. Zaista se nadam da će se poštovanje i uvažavanje lekara, medicinskih sestara i farmaceuta nastaviti i nakon pandemije", rekao je Peter Goldšmit, generalni direktor Štade.\nDigitalizacija se ne može zaobići\n• Nemcima i Britancima se ne sviđa ideja da se njihovi zdravstveni podaci digitalizuju.\nŠto se tiče ostalih tema Zdravstvenog izveštaja, Štadin indeks budućnosti nagoveštava vec"u otvorenost prema digitalnoj medicini širom Evrope. Spremnost za uspostavljanje dijagnoze putem daljinskog lečenja veb kamerom primetno je porasla u odnosu na 2019: dok je prošle godine 54 odsto ispitanika bilo spremno da se leči na daljinu, sada je za to otvoreno 70 odsto ispitanika. Belgijanci i Nemci ostaju prilično skeptični jer je „tek" 58 odnosno 62 odsto spremno za telemedicinu. Na drugoj strani, Srbi su bili među najpozitivnijim od svih nacija kada je reč o konsultacija sa lekarom preko veb kamere ili interneta a tiče se neke manje ili sekundarnu bolesti - čak 75 odsto ispitanika je moglo da zamisli da koristi tu opciju, u odnosu na prosek ankete od 70 odsto, što Srbiju stavlja na četvrto mesto po spremnosti na onlajn konsultacije, posle Španije, Finske i Italije.\nStručnjak za digitalnu medicinu dr Šari Langemak ističe da je pandemija korona virusa imala katalitički efekat na telemedicinu:\n"Pre samo nekoliko nedelja, daljinsko lečenje je bilo interesantno uglavnom za lekare i pacijente koji su generalno otvoreni za novu tehnologiju. Pandemija je odjednom naterala mnogo više ljudi da mu daju šansu. Lečenje putem veb kamere više nije tzv. nišni proizvod, već se sve više doživljava kao alternativa odlasku u ordinaciju. Verujem da je iskustvo koje smo stekli tokom pandemije eliminisalo mnoga ranija ograničenja", istakla je ona i ocenila da se "digitalizacija ne može izbeći".\nGenetika predstavlja „crvenu zastavicu"\n• Promena gena je interesantna otprilike polovini ispitanika, naročito u Španiji, Poljskoj, Rusiji i Italiji.\nUslov da im se geni modifikuju jeste da gen test predviđa izbijanje ozbiljne bolesti za nekoliko godina. Preostala polovina ispitanika oseća nelagodu zbog ove ideje: 16 odsto bi radije da se ozbiljno razboli nego da im se modifikuju geni. Generalno, oblast „genetike" mnogi i dalje potcenjuju. Na primer, samo 55 procenata zna da genetska predispozicija može da ide u prilog nastanku kardiovaskularnih bolesti. Još je manje ispitanika svesno da se to odnosi na bolesti poput Parkinsonove (38 procenata) ili osteoporoze (22 procenta). Znanja građana u Srbiji o predispoziciji i genetskim vezama za bolesti kreću se oko evropskog proseka, osim što imaju iznadprosečnu svest (njih 73 odsto u odnosu na prosek od 55 odsto) o genetskim vezama sa kardiovaskularnim bolestima. Međutim, kada im je ponuđena mogućnost da promene svoje gene da bi izbegli ozbiljne bolesti nakon genskog testa, 45 odsto Srba je reklo da bi to učinili, a prosek na evropskom nivou bio je 51odsto.


Fudbal bi bez ofsajda bio mnogo bolji - Čivijaš radio\nFudbal bi bez ofsajda bio mnogo bolji\nLegendarni napadač Marko van Basten smatra da bi fudbal bio mnogo bolji i uzbudljiviji bez ofsajda.\nU poslednje vreme mnogi analitičari vode raspravu o ofsajdu, a sada se oglasio i jedan od najboljih igrača svih vremena.\nOn je naglasio da je znatiželjan po pitanju pravila o nedozvoljenoj poziciji i u isto vreme uveren je da to pravilo nije dobro za fudbal.\n“I dalje sam vrlo znatiželjan u vezi s pravilom ofsajda jer sam uveren da to nije baš dobro pravilo. U najmanju ruku, želeo bih da pokušam da pokažem da je fudbal bez ofsajda moguć. Uveren sam da će bez ofsajda fudbal biti bolji,“ rekao je Van Basten i nastavio:\n“Fudbal je neverovatna igra, ali mislim da moramo da učinimo mnogo više kako bismo utakmicu učinili još boljom, zabavnijom, zanimljivijom i uzbudljivijom. Moramo da poradimo tome. Ako pogledate kako vreme obično prolazi, pauze za izlaske i povrede… To nije ono što ljudi žele da vide. Ljudima je potrebna akcija. Trenutno je previše situacija u kojima publika ne gleda ništa. To loše utiče na fudbal.“\nPedesetšestogodišnji Holanđanin je igrao za Ajaks i Milan. Sa Roso-nerima je tri puta bio prvak Evrope, dok je sa Lalama 1988. trijumfovao na kontinentalnom prvenstvu.\nVan Basten je 1988, 1989. i 1992. dobio Zlatnu loptu, nagradu za najboljeg fudbalera sveta.


Okončano obnovljeno suđenje Tomiću i Josiću, presuda 27. maja - Klix.ba\nOkončano obnovljeno suđenje Tomiću i Josiću, presuda 27. maja\n24.5.2011. u 18:17\nIznošenjem završnih riječi okončano je obnovljeno suđenje pred Sudom BiH Ljubi Tomiću i Krsti Josiću, optuženima za ratni zločin počinjen u Zvorniku. Izricanje presude zakazano je za 27. maj ove godine, prenosi BIRN.\nU završnim riječima, odbrane optuženih su zatražile da njihovi branjenici budu oslobođeni, dok Tužilaštvo BiH smatra da trebaju biti osuđeni, ostavljajući Sudskom vijeću da odluči o visini kazne.\n"Optuženi su djelovali skupa sa ostalim počiniocima. Oni su skupa pucali i dijelili zajedničku namjeru da ubiju ova tri civila. Na osnovu dokaza prezentiranih tokom suđenja, Vijeće to može utvrditi van razumne sumnje", kazao je Adnan Gulamović, tužilac Tužilaštva BiH.\nTomića i Josića Tužilaštvo BiH tereti za ubistvo tri bošnjačka civila u šumi Marhoši u blizini Kozluka (opština Zvornik). Prvostepenom presudom iz marta 2010. godine, Tomić i Josić su oslobođeni optužbi da su, kao pripadnici Vojske Republike Srpske (VRS) 26. juna 1992. godine ubili Izeta i Šemsu Nuhanovića, te Muradifa Ibrahimovića.\nU optužnici se navodi da su ti Bošnjaci bili prinuđeni napustiti Kozluk i potražiti utočište u šumi zvanoj Marhoši, nakon čega su ih opkolili pripadnici srpske vojske.\nTužilaštvo tvrdi da su optuženi pronašli ove muškarce i iako su ih prepoznali kao svoje komšije, ubili su ih.\nNa prvostepenu presudu Tužilaštvo BiH je uložilo žalbu koju je Apelaciono vijeće prihvatilo i odredilo ponovno održavanje suđenja.\nOdbrana Tomića i Josića, iznoseći završne riječi, pokušala je ukazati na "ogromna neslaganja u izjavama svjedoka".\n"Ključni dokaz, odnosno svjedočenje Nurije Nuhanovića, oštećene strane u ovom slučaju, samo po sebi je kontradiktorno i u suprotnosti sa izjavama drugih svjedoka, a posebno svjedoka odbrane", rekao je Nenad Rubež, Josićev branilac.\nRubež je postavio pitanje: “Ako je ovo nezaboravna trauma, kako postoje odstupanja među iskazima?”, dodajući da je riječ o "rezultatima laži".\nPetko Pavlović, branilac optuženog Tomića, izrazio je saučešće svim porodicama koje su izgubile svoje najbliže u ratu.\n"Ova su trojica ljudi na žalost umrla, ali Tužilaštvo nije dokazalo van razumne sumnje da su optuženi odgovorni za to", kazao je Pavlović.\nBranilac Rubež je kazao da je vođenjem ovog suđenja pred Sudom BiH prekršeno ljudsko pravo njegovog branjenika jer se ovaj proces trebao završiti pred Okružnim sudom u Bijeljini.\n"Prema zakonu i sudskoj praksi, Sud BiH nije bio nadležan da vodi ovaj slučaj. On je trebao ostati u nadležnosti Kantonalnog suda u Tuzli, gdje je i vođena istraga, ili biti prebačen Sudu u Bijeljini", kazao je Rubež.\nTomić i Josić su optuženi tokom 2006. godine u Tuzli, gdje je otvorena i istraga protiv njih. Kantonalni sud u Tuzli utvrdio je da nije nadležan za vođenje ovog suđenja, te je slučaj proslijedio Sudu BiH, pred kojim je suđenje počelo krajem augusta 2009. godine.\nObnovljeno suđenje pred Apelacionim vijećem započelo je 5. aprila ove godine.\nParlamentarac hrvačkim zahvatom oborio kolegu\n24.05.2011. u 18:20\nAhmetaševiću osam godina za ratni zločin\n24.05.2011. u 18:06


Bratstvo Sveti Jovan iz Švedske pomaže najdarovitije Srbe - Naši u svetu\nObjavljeno 17/10/20 u 16:30\nBratstvo sveti Jovan iz Stokholma Foto: Privatna arhiva\nU slavskoj sali hrama Svetog Save u Stokholmu održana je donatorska večera pod pokroviteljstvom Bratstva „Sveti Jovan“, na kojoj je dodeljeno pet stipendija najdarovitijim studentima i doktorantima našeg porekla u Švedskoj. Cilj ove večeri je bio da se sakupe finansijska sredstva za novu generaciju stipendista, koji se dobijaju preko konkursa Bratstva “Sveti Jovan” iz Stokholma.\n“Bratstvo „Sveti Jovan“ posvećuje veliku pažnju razvoju i jačanju buduće generacije mladih Srba i prijatelja bratskih naroda kroz stipendiranje i podršku našim akademcima i omladincima u Kraljevini Švedskoj. Iz našeg Stipendijskog fonda za studente, koji je stvoren 2014. godine, do danas smo dodelili 17 stipendija uspešnim studentima. Ovogodišnji dobitnici stipendije su Ana Desnica iz prestižnog Stokholmskog ekonomskog fakulteta (Handelshögskolan), Aleksandra Đekić sa Univerziteta u Lundu i Vanja Bešlić, sa prestižnog Karolinskog Instituta”, saopštio nam je osnivač ove organizacije pravoslavaca Goran Popov, biznismen iz Stokholma.\nDobrotvor dr Jovan Antović Foto: Privatna arhiva\nPrvi dobitnik stipendija Ana Desnica je rođena u Beogradu, ali je Ekonomsku školu završila u Stokholmu. Sada je odličan student ekonomije u švedskoj prestonici i srpski aktivista. Aleksandra Đekić studira medicinu u Lundu, a Vanja Bešlić, gimnazijalka iz Geteborga studira psihologiju u Stokholmu. Dodela stipendija će se već tradicionalno obaviti u januaru u okviru godišnje proslave i slave samog Bratstva u prelepim prostorijama palate Van Der Nootska u Stokholmu.\nAna Desnica, student i stipendista iz Stokholma Foto: Privatna arhiva\n“Pored studentskih stipendija, Bratstvo “Sveti Jovan” dodeljuje još dve stipendije. Sportska stipendija dodeljuje se našim talentovanim sportistima u Švedskoj, dok se doktorantska stipendija “J.P.Antović” dodeljuje uspešnim doktorandima i post-doktorandima u oblasti medicine. Glavni donator ove medicinske stipendije je naš član, profesor Jovan Antović sa Karolinskog univerziteta. Ove godine doktorantsku stipendiju dobila je Nada Katarina Kašić sa Linćeping Univerziteta”, rekao nam je predsednik Predrag Ljubinković.\nNada Kašić, stipendista doktorant Foto: Privatna arhiva\nNada Kašić je, takođe, Beograđanka. Ima 25 godina i odličan je student. U Linćeping radi u Odelenju za eksperimentalnu biomedicinu i sprema doktorat na tu temu.\nPosle proglašenja dobitnika stipendija, koje će im biti uručene u hotelu “Hilton” u Stokholmu na Svetog Jovana 2021. godine, predsednik Bratstva za Stokholm, gospodin Predrag Ljubinković, je okupljenim gostima poželeo dobrodošlicu, a predsednik Bratstva iz Malmea, gospodin Slobodan Kutlesovski, predstavio je rad organizacije u južnim delima Švedske.\nBratstvo Sveti Jovan je osnovano na inicijativu grupe uglednih ljudi kao organizacija skandinavskih pravoslavaca 2013. godine u Stokholmu. Među osnivačima su bili Jovica Andonov, Goran Popov, Dragan Parezanović i Dragan Živković. Osnovni cilj je povezivanje pravoslavnih naroda u Skandinaviji, razvoj nacionalnog identiteta, zajedničko delovanje na društevnoj i političkoj sceni Švedske i drugih zemalja.\nPrvi predsednik je bio Goran Popov (2013-2016), a drugi Jovica Andonov, biznismeni iz Stokholma (2016), treći Dragan Parezanović (2017), poslovni ćovek porekom iz Čačka, četvrti Saša Farkaš (2018) i peti predsednik Slobodan Kutlesovski (2019).\nSadašnji predsednik dr Predrag Ljubinković potomak je Milenka Ljubinkovića, pravnika, poslovođe u fabrici „Volvo“ i člana Modarata stranke i Dragice Ljubinković. ekonomiste, koji su 1965. godine stigli u Švedsku. Predrag je rođen u Srbiji 1962. godine. Završio je osnovnu školu u Švedskoj, gimnaziju i diplomirao (1986) Kraljevskom tehnološkom univerzitetu u Stokholmu, smer nauka materijala, metala i plastika. Radio na Metalurškom fakultetu, gde je doktorirao. Direktor je prodaje maziva (od 2008) u kompaniji “Q8 Oils” i odgovoran je za Istočnu Evropu, Australiju i Novi Zeland.\nLjubinković je bio član udruženja „Sutjeska“, FK „Plavi tim“ i aktivista Saveza Srba u Švedskoj. O Bratstvu i sebi Ljbinković kaže:\n“Bratstvo je moj izvor inspiracije i sloge. Ono je postalo za mene jedna oaza u ovim teškim i stresnim vremenima, zato što ga čine dobri i uspešni ljudi, koji oko sebe šire radost. Najvažnije od svega je da širimo naše hrišćanske, humane i bratske vrednosti. Mi treba da budemo onaj ”dobri primer” i da pokazujemo pravi put. Ja sam stabilan čovek, posvećen porodici. Inače sam timski igrač i želim da se svaki član tima uzdigne i prihvati svoj deo odgovornosti, jer ćemo samo tako postati pobednička ekipa”.\nDonatorsko veče u crkvenoj sali u Stokholmu Foto: Privatna arhiva\nO stpendijama i stipendistima govorio je na ovoj donatorskoj večeri u crpskoj crkvi u Stokholmu gospodin Stevan Filipović:\n„Bratsvo Sveti Jovan pomaže ,koliko je to u našoj moći, najdarovitije Srbe u Kraljevini Švedskoj. Kako broj naših članova raste proširićemo organizaciju na čitavu Skandinaviju,a to znači da ćemo u dogledno vreme moći da dodeljujemo i skandinavske stipendija najtalentovanijim našim akademicima. To je naša obaveza i naš zalog za sjajnu budućnost srpskog naroda u dijaspori i matici”.\nStarogradski orkestar „Acustico“ zabavljao je goste a za kulinarske specialitete bila su zadužena dva argentinska kuvara. Naredni susret članova Bratstva “Sveti Jovan” zakazan je u Stokholmu na slavi Svetoga Jovana Krstitelja 20. januara iduće godine.\nBratstvo Sveti JovanstipendijeŠvedska\n“Novak je jednostavno želeo da igra u Beču, brzo smo se dogovorili”\nNovak i Jelena Đoković obišli sa decom Muzej iluzija u Beogradu! (VIDEO)\nDok u Evropi mnogi vraćaju mere zbog sve većeg broja zaraženih, evo kakva je…\nOd Narodnog pozorišta u Beogradu do filmskog festivala u Stokholmu! Srpkinja Jelena…\nU Švedskoj su pojedina zanimanja “prenatrpana”, a s druge strane ova će…\n“Ne postoji nešto kao što je totalna blokada”! Švedska pošteđena drugog…\nHoće li švedski model ućutkati protivnike?\nNekoliko hiljada ljudi dobilo rezultat da su pozitivni na koronu, a onda je usledilo…\nMiting Inicijative Srbi za Trampa održan u centru Čikaga (FOTO, VIDEO)\n31/10/20 u 23:45 0\nIncijativa “Srbi za Trampa 2020” organizovala je danas u centru Čikaga miting podrške predsedniku SAD Donaldu…\nBajdenove afere i porodične tragedije: Mlađi sin ušao u vezu sa…\n31/10/20 u 23:00\nŠon Koneri je sinonim za besmrtnost a sudbinski je bio vezan za Srbiju…\n31/10/20 u 22:30\nTrampova kampanja na meti kritika, prikupljanje sredstava nije…\n31/10/20 u 22:00\nNada Martinović čuvar srpstva u Ohaju\n31/10/20 u 21:30\nUhapšen napadač na pravoslavnog sveštenika u Lionu\n31/10/20 u 21:00\nNeverovatno! Kinezi “premestili” petospratnicu staru 85 godina (VIDEO)\n31/10/20 u 20:30 0\nU Šangaju je premeštena petospratna zgrada škole stara 85 godina. Kineski inženjeri su koristili metod „hodajućih…\nEvrovizija 2021. će se definitivno održati, a evo ko će predstavljati…\n31/10/20 u 20:00\nNajveće zablude o Grcima u koje Srbi još uvek veruju (FOTO)\n31/10/20 u 19:30\nDR KON APELUJE, ALI GA BEOGRAĐANI NE ČUJU! Korona divlja po…\n31/10/20 u 19:00\nMuftija beogradski Mustafa Jusufspahić: Hrabri Amfilohije je 2004.…\n31/10/20 u 18:30\n31/10/20 u 18:00\nU Lionu upucan pravoslavni sveštenik! (VIDEO)\n31/10/20 u 17:30 0\nU grčkoj pravoslavnoj crkvi u Lionu u Francuskoj nepoznati napadač upucao je sveštenika.…\nAmerički ambasador Entoni Godfri: Srbijo, beskrajno ti hvala što si…\n31/10/20 u 17:00\nCela planeta ovo čeka! Kako će rezultati američkih izbora uticati na…\n31/10/20 u 16:30\nObaraju se rekordi, spremaju se nove mere: zatvaraju restorane,…\n31/10/20 u 16:00\nPonovo oboren rekord u Srbiji, bližimo se brojki od DVE HILJADE\n31/10/20 u 15:30\nPodgorica dočekala mitropolita Amfilohija! Nepregledne kolone građana…\n31/10/20 u 15:00\nPreminuo Šon Koneri, legenda filma o tajnom agentu a malo ko je znao da je voleo…\n31/10/20 u 14:30 0\nSvetski mediji preneli su vest da je danas preminuo legendarni glumac, Šon Koneri, prvi agent 007, jedan od onih…\nČekajući nove mere za Austriju stigao korona presek i nije dobar\n31/10/20 u 14:00\nTurci demolirali crkvu u najmnogoljudnijoj bečkoj opštini, u kojoj…\n31/10/20 u 13:30\n31/10/20 u 11:30 0\nReč koju italijanska vlada pokušava izbeći, karantin, danas je osvanula na prvim stranama svih velikih medija, jer…\n31/10/20 u 10:30\nU Nemačkoj i dalje RASTE broj novih slučajeva, za 24 sata više od 19.000…\n31/10/20 u 08:30 0\nU Nemačkoj je registrovano 19.059 novozaraženih, saopštio je Institut "Robert Koh". Od poslednjeg preseka…\nUspeh naučnika sa bečkog Tehničkog univerziteta u dijagnostici raka:…\n31/10/20 u 07:30\nBrat jednog od putnika iz KONTEJNERA SMRTI: Rekli su im da stižu do Hrvatske za…\n30/10/20 u 22:00 0\nSedam migranta tragično je izgubilo živote kada su se umesto u voz za Italiju našli u kontejneru koji je prevozio…\nUSRED VOJVODINE: Crkva stara 1.000 godina krije tajnu kralja Ričarda Lavljeg Srca!…\n30/10/20 u 19:00 0\nIstorijsko blago Srboje!\nZemljotres prodrmao Mediteran, treslo se od Atine do Istanbula! Ljudi istrčavali…\n30/10/20 u 16:00 0\nRazoran zemljotres koji je danas pogodio deo Turske odneo je četiri života, a najmanje 120 osoba je povređeno.…\n30/10/20 u 13:00 0\nAustrija u poslednjih par dana ne prestaje da beleži negativan rekord u broju novozaraženih korona virusom, što je…\nPatrijarh Irinej o mitropolitu Amfilohiju: “Ovo je jedan od najtužnijih dana…\n30/10/20 u 10:00 0\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej izjavio je danas da smrt mitropolita Amfilohija predstavlja jedan od…\nVideo od koga zastaje dah! Bejs skakači izveli neverovatan ulet u avion sa…\n30/10/20 u 07:30 0\nNeverovatan skok sa vrha planine Junfrau u Švajcarskoj!\n“Nije bilo srećnije osobe od mene kada sam pronašao čoveka koji pravi…\n29/10/20 u 21:30 0\nIgor Besermenji je odlazak iz Srbije video kao priliku da izađe iz zone komforai prigrli život!\n29/10/20 u 18:30 0\nDiznilend u Parizu će od večeras biti ponovo zatvoren kako bi se suzbilo širenje korona virusa, dok se Francuska…\n29/10/20 u 15:30 0\nDoktor Vladimir Umeljić, književnik iz Nemačke, predstavlja se ovih dana srpskoj javnosti svojim novim istorijskim…\nGORE nego što se očekivalo! Stigli novi podaci, povećan i broj preminulih…\n29/10/20 u 12:30 0\nU Austriji je danas zabeležen novi rekord broja novoobolelih od korona virusa, pošto je tokom poslednja 24 sata…\nNe mogu da ispune obećano, i Austrija planira “lajt zaključavanje”,…\n29/10/20 u 09:30 0\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc planira "zaključavanje" zbog dramatičnog rasta broja novozaraženih korona…\n28/10/20 u 23:35 0\nAmerički Srbi najavili VELIKI MITING ZA TRAMPA: Organizuju podršku u Čikagu, evo i…\n28/10/20 u 21:00 0\nPored čuvene statue Pabla Pikasa inicijativa "Srbi za Trampa" organizuju miting PODRŠKE!\nUsvojene ćerke, a bogate naslednice! Žive u srpskoj dijaspori kao svetski poznate…\n28/10/20 u 18:30 0\nDaleko od radoznalih očiju javnosti već dve decenije odrastaju, školuju se i sazrevaju kao ličnosti dve devojke,…\n31/10/20 u 17:30\n31/10/20 u 15:30 0\nPrema poslednjim podacima, koronavirus je u Srbiji potvrđen kod još 1.817 ljudi, a od posledica zaraze preminulo je…\nPreminuo Šon Koneri, legenda filma o tajnom agentu a malo ko je znao…\n31/10/20 u 14:30\n31/10/20 u 10:00 0\nDrastične mere kojima nemačka vlada želi da suzbije širenje epidemije korona virusa na snagu stupaju od ponedeljka…\n30/10/20 u 09:30 0\nAustriji danas preti opasnost da broj novozaraženih korona virusom u toj zemlji prekorači 5.000, prenose mediji.…\n“Političari gledaju da zaplaše građane što dramatičnijim apelima”!…\n29/10/20 u 21:00 0\nNemanja Rujević o "lokdaunu" u Nemačkoj: Nemci poštuju mere


Poruka iz Humske: Svi na stadion. Partizan - Mančester junajted | Mondo Portal\nNajava utakmice Partizan Mancester junajted.html\nPoruka iz Humske: Svi na stadion. Partizan - Mančester junajted 77 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 16.10.2019. / 18:26 18:37\nAutor mondo.rs 16.10.2019. / 18:26 18:37\nPartizan najavio okršaj sa Junajtedom: Svi na stadion!\nU Humskoj se polako odbrojavaju dani do susreta sa Mančester junajtedom u 3. kolu Grupe L Lige Evrope. Slavni engleski klub će posle 53 godine ponovo gostovati na stadionu Partizana.\nPripreme za meč godine privode se kraju, a u sredu je na Instagram profilu crno-belih osvanula najava za okršaj sa "crvenim đavolima". U Partizanu veruju u trijumf, koji bi "parnom valjku" otškrinuo vrata "proleća" u Evropi.\n16.10.2019. / 17:30\n16.10.2019. / 16:55\nZa to im je potrebna jedinstvena podrška navijača, koju su crno-beli na prethodna dva meča u Evropi imali samo od najmlađih pristalica zbog kazne UEFA.\nA post shared byFK Partizan(@partizanbelgrade) on Oct 16, 2019 at 8:49am PDT\nUtakmica između Partizana i Mančester junajteda igra se u četvrtak 24. oktobra od 18.55.\n01.07.2019. / 16:48\nCharlie VAŠA BOL PURGERI JE VEČNA\n17.10.2019. / 10:06\nFrakcije sa ushićenjem očekuju ovu utakmicu. U vrlo kratkom vremenskom razmaku na otetom vojnom stadionu gostovala su dva velika kluba šampioni Evrope. Crvena Zvezda i Mančester. Gledajte i sanjajte ušati pehar. Neprocenjivo.\n17.10.2019. / 09:07\n@Charlie POLIVAJ TERZA MAĐIJO Mečkare smo pregazili! Sad je na redu Mančester, a ti i dalje čuvaš stado i pišeš nebuloze!


BHRT će izmiriti dug prema EBU\nRadio-televizija BiH /BHRT/ postigla je sporazum sa Evropskom radio-difuznom unijom /EBU/ o izmirenju dugovanja prema ovoj mreži, koja za period od 2002. do 2009. godine iznose skoro 3,8 miliona konvertibilnih maraka.\nPrema ovom sporazumu, BHRT će u tri jednake rate u aprilu, junu i oktobru izmiriti obaveze koje su nastale na osnovu članarine u EBU, a preostala dugovanja biće izmirena u redovnim mjesečnim tranšama, prenio je BHT1.\nČelnici Evropske radio-difuzne unije u februaru su upozorili državne institucije da počnu sa izmirivanjem obaveza prema ovoj međunarodnoj instituciji.\nVršilac dužnosti generalnog direktora BHRT-a Nermin Durmo izjavio je da je ovakav pritisak iznenađujući, jer prema godišnjem izvještaju Evropske radio-difuzne unije javni emiteri velikog broja zemalja imaju veća dugovanja nego BHRT.


ustolicenje cetinje sergej sekulovic | Info | Politika\nSEKULOVIĆ: Ukoliko se desi da se izgubi jedan život, znam što mi moral nalaže 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.09.2021. / 19:47\nSjednice Vijeća su zatvorene za javnost i od mene toliko. Kršiti zakon neću, poručio je ministar unutrašnjih poslova Sergej Sekulović u vezi stavova sa današnje sjednice.\n“Apelujem na sve učesnike okupljanja, volite Crnu Goru i čuvajte jedni druge. Ništa nije vrijedno ljudskih života, pogotovo ne zbog političkih razlika”, naveo je ministar na Tviteru.\n“Vjerujte nam na riječ. Čuvaćemo vaša ustavna prava i slobode. Ukoliko se desi da se izgubi jedan život, znam što mi moral nalaže. Ako je to u tom slučaju uopšte i važno”, poručio je Sekulović.\nSergej Sekulović ustoličenje


Vreme 1570 - Ova situacija: Zasto kazes Dijana, a mislis na Nesu\nSrbija je zemlja cijepljenja od politike. Zaštita nije baš potpuna, tu i tamo se pojavi kakav simptom političkog života, ali generalno gledano, aktualni režim može biti u potpunosti zadovoljan. Rezultati sve govore: jednostranačka skupština kao učionica govora mržnje, opozicija svedena na ugroženu vrstu o čijem se životu malo zna, mediji zatravljeni, javnost anestezirana... Površno gledajući, velmože Srpske napredne stranke i njihovi kmetovi imaju sasvim dovoljno vremena za dekadentna uživanja, hobije i razne vrste dokonih pasija.\nMeđutim, a kao i obično, malo je što onako kako izgleda. Ispod površine, u mutnim dubinama akumulativnog jezera moći, traje najveći obračun još od razvlašćivanja Tome Nikolića. No, za razliku od pada osnivača SNS-a i bivšeg predsjednika Srbije, kada su pozicije i interesi bili jasni, sada ni izdaleka nije tako. Samim tim, sasvim je razumljivo da se najnovije prestrojavanje odvija preko misterioznih afera vezanih za policiju čije figure dramatis predstavljaju bivši i sadašnji ministar unutrašnjih poslova, nekadašnja državna sekretarka koju tabloidi proglašavaju za mafijašku krticu, te lice dobro poznato organima gonjenja.\nNebojši Stefanoviću baš i nije išlo u školi, ali ambicije nije krio. Koliko, svjedoči i sprdanja od njegova doktorata: spremao se za gradonačelnika Beograda po principu "ne znam plivati, ali mogu donijeti potvrdu da znam". To za Aleksandra Vučića nije bio problem. Ono što jeste činila je mogućnost da Stefanović stekne popularnost sličnu onoj koju je imao Dragan Đilas. Zato je umjesto u Skupštini grada i završio u MUP-u. Stefanović se tu spektakularno snašao doživjevši zvjezdani trenutak prilikom rušenja u Hecegovačkoj ulici 2016: tada je ekipa u fantomkama protupravno privodila građane, a na njihove pozive policija nije odgovarala...\nMada je i ranije i kasnije angažirao nasilnike specijalne namjene, režim nikad nije ovakvo demonstrirao javno-privatno partnerstvo sa strukturama iz podzemlja. Uglavnom, poslije Hercegovačke, za naprednjačke velmože i njihove klijente samo je nebo postalo granica; jedini problem koji su mogli imati bio je sudar sa drugim stranačkim klanom, jačim i moćnijim.\nU tom ribnjaku punom pirana, Stefanović je kao nadzornik imenovan sa najvišeg mjesta, učvrstio ličnu moć. Da se držao devize da onaj tko nije dobar za sebe i svoju familiju – nije ni za druge, dokazuje afera "Krušik". Mada je zbog nje i te kako imao glavobolja, slučaj "Jovanjica" doveo je do preokreta: dio političke čaršije sada u njemu gleda naprednjaka sposobnog da iskorači iz Vučićeve orbite i u to ime je spremna da mu za mnogo šta progleda kroz prste. To, opet, dovodi do pitanja da li je izrastanje Stefanovića u "političara od formata" direktno povezano sa aferom oko prisluškivanja Vučića?\nStatus Dijane Hrkalović u tabloidima ukazuje da bi moglo biti: iako je i ona pucala od ambicije, diploma i doktorat joj nisu sporni, već – recimo to tako – senzibilitet spram pojedinih navijačkih i sličnih pajser ekipa. U tom kontekstu koordinacije, doživljeno je i njeno pojavljivanje na lokalnim izborima u Lučanima. Ničeg tu nema novog, pa je vrlo interesantno zbog čega sada u tabloidima izlaze fotografije Dijane Hrkalović ispod naslova poput "Dijana, boginja mafije"? Konkretno – kakav je tu politički interes?\nKoliko se može razaznati, uslijed relativizacije i miniranja slučaja "Jovanjica", traje novo miješanje karata u policiji i, posljedično, unutar SNS-a. A da bi se to koliko-toliko uvjerljivo izvelo, potrebno je obznaniti da je mafija za vrijeme Stefanovićevog vakta imala u MUP-u čvrsto uporište. Kakav? Pa zar se ne vidi iz onog što pišu tabloidi o bivšoj državnoj sekretarki i njenim vezama sa kriminogenim tipovima?\nRezultat je opipljiv: mnogi koji su, koliko jučer, voljeli da se hvale poznanstvom sa Dijanom Hrkalović, sada brišu njen broj iz mobilnog telefona. Naime, čak i nekadašnje druženje sa ženom meteorske karijere danas može donijeti samo nevolju.\nČitalac lako pogađa nagovještaj – riječ je o Veljku Belivuku, zvanom Velja Nevolja. Njegovo ime odavno je poznato na stadionima i u policijskim stanicama. Svojevremeno osumnjičen za ubojstvo i oslobođen uslijed nedostatka dokaza, spadao je u ekipu s kojom povezuju Dijanu Hrkalović. Mada o Belivukovim "poslovnim" aktivnostima bruje društvene mreže, nije poznato da je imao nekih većih problema sa policijom. Ipak, za većinu tabloida on sada predstavlja kombinaciju Arkana i Dušana Spasojevića.\nŠta bi to trebalo značiti? Ilustraciju "mafijaškog djelovanja" Hrkalović? Upozorenje Stefanoviću i njegovim ljudima da bi i oni mogli proći isti tretman? Dokaz da su prljavi policajci pakovali kriminaliziranje Vućića i njegove familije?\nU svakom slučaju, aferom prisluškivanja Vučića i ostalim policijskim spletkama bavi se Aleksandar Vulin. Jasno je i zbog čega: zajedno sa cjelokupnom javnošću predsjednik Srbije zna da je on ministar s najmanje šanse da iz svega izvuče i minorni politički kapital. Drugi razlog ne postoji.\nNa kraju – kako će se afera dalje razvijati? Suvislo razjašnjenje ne treba očekivati sad, niti bilo kad. Pravi epilog ovi naprednjački rastanci i sastanci dobiće na izbornim listama, a pogotovo prilikom postavljenja nakon izbora. Tek tada će postati jasno što je predsjednik Srbije htio, kako je to izveo i što je dobio.


Romska manjina – brojna, ali slabo zastupljena u EU | EU izbori 2019 | Al Jazeera\nRomski političari predlažu da se, u okviru Evropskog parlamenta, Romima garantiraju stalna mjesta, odnosno organiziraju izbori u okviru romske zajednice Evrope (Reuters)\n„U Italiji Romi nisu nacionalna manjina, a bukvalno se ‘takmiče’ sa imigrantima ko će biti najomraženija skupina u zemlji. Da, Italija, kao i druge zemlje, jeste članica EU, međutim, stav EU je da su to unutarnja pitanja država, tako da se EU kao institucija ne može puno da uradi. Pogledajte šta se samo prošle godine dešavalo u Ukrajini, danas u Bugarskoj. Pomalo je apsurdno, ali o Romima i njihovim problemima se itekako dobro zna i zahvaljujući prvenstveno desničarskim grupama, potpomognuti vladama zemalja iz kojih dolaze, znamo za romski problem širom Evrope. Na drugoj strani, postoje vrlo snažan otpor i predan rad pojedinaca i organizacija koje se sa manje, ili više uspjeha bore protiv toga“, konstatira Tanić.\n„Ne kažem da to nije dobro rešenje, samo se plašim posledica. Iako se takvo nešto propagira, bojim se stvaranja jedne vrste ‘elite’ koja će se, siguran sam, udaljiti od početne ideje s kojom su pristupili nekoj stranci. Za izgradnju čvrstih struktura neke manjine, u ovom slučaju Roma, u nekoj partiji su potrebne decenije i one treba da budu rezultat iskrene želje, a ne ad hoc rešenje kao odgovor, jer ne znamo ništa bolje“, konstatira Tanić.\n„Mislim da se mora vrlo brzo delovati, jer sve ovo podseća na neke 30-te godine prošlog veka kada je postojala snažna namera da se ‘nečije pitanje’ reši tako što će taj neko biti eliminisan. Romi su samo deo onih čija se ‘pitanja’ trenutno ‘rešavaju’ širom Evrope“, upozorava Tanić.


Majka (33) i ćerka (5) poginule u teškoj saobraćajnoj nesreći kod Sjenice - JUZNIBANAT.RS\nMajka (33) i ćerka (5) poginule u teškoj saobraćajnoj nesreći kod Sjenice\nDve osobe su jutros poginule u saobraćajnoj nesreći kod Sjenice, kada se automobil prevrnuo nakon što je sleteo sa puta, rečeno je u MUP-u...\nDve osobe su jutros poginule u saobraćajnoj nesreći kod Sjenice, kada se automobil prevrnuo nakon što je sleteo sa puta, rečeno je u MUP-u Srbije.\nSurovo ugašen život u teškoj saobraćajnoj nesreći: Prelepa poslanica poginula u Hrvatskoj, ćerka povređena!\nAutomobil „volksvagen šaran“, nemačkih registarskih oznaka, sleteo je sa puta oko sedam sati.


Chip tuning - Ford Galaxy Mk2\nŠta treba znati vezano za Chip tuning Ford Galaxy Mk2?\nSigurni smo da želite kvalitetan i pouzdan chip tuning za vaš Ford Galaxy Mk2 a da pri tome ne želite da se igrate sa sudbinom motora vašeg vozila. Zato je važno da se obratite profesionalcima koji znaju šta rade. Akumulirano znanje koje posedujemo u mehatronici je proizvod 22 godine iskustva u šta su se uverile hiljade zadovoljnih klijenata širom Srbije.\nPriuštite sebi zadovoljstvo povećanjem snage motora vašeg Ford Galaxy Mk2 i uživajte u preporođenom vozilu!\n2.3 145 KS\nSnaga (KS/rpm) 145/5500 160/5600\nObrtni momenat (Nm/rpm) 203/2500 223/2440\n2.8 V6 204 KS\nKoliko košta / koja je cena za Chip tuning Ford Galaxy Mk2?\nCena za Chip tuning zavisi od marke i tipa vozila te tipa i vrste ubrizgavanja te se ona ne može uvek jednoznačno navesti. Saznajte odmah koja je cena za chip tuning Ford Galaxy Mk2 na telefon +381641203389 ili putem kontakt formulara.\nZa koga smo sve radili Chip tuning Ford Galaxy Mk2?\nLjudi širom Srbije nas najčešće pronalaze putem sledećih pretraga: chip tuning Ford Galaxy Mk2, chip tuning Ford Galaxy Mk2 Srbija, chip tuning Ford Galaxy Mk2 Beograd, chip tuning Ford Galaxy Mk2 Novi Sad, chip tuning Ford Galaxy Mk2 Subotica, chiptuning Ford Galaxy Mk2


18 March 2022 on svudapodji, svudapodjicom, putovanja, putopis, blog, Gvatemala, Kirigva, kultura, istorija, religija\nMada sam se prethodno veče uspavala dosta rano, ipak sam se iznenadila kada sam se narednog jutra u hotelskoj sobi koju sam uzela u selu Kirigva u Gvatemali probudila oko pola 6 ujutru! Doduše, u tome su mi pomogli lokalni pevci i neke ptice, ali sam se i dalje trudila da nastavim sa spavanjem. Čak sam stavila i čepove u uši, ali nije išlo. A onda je krenuo da selo nadleće neki avion i tu ni čepovi nisu pomagali. Da, da, definitivno mi je to zvučalo kao mali avion jer nas je nadletao nekoliko puta, tako da bez obzira na eventualno jutarnje magnovenje smatram da nema greške u mojoj proceni. Ali, poenta uopšte nije u izvoru buke, već da se sve to dešavalo od 5.45 do 6.15 ujutru!!!\nNegde u to doba sam rešila da se više ne maltretiram uzaludno pokušavajući da se ponovo uspavam i da je bolje da ja fino ustanem, pa da se lagano spremim.\nTako sam već oko 7 ujutru izašla na ulicu i to je bilo dovoljno jer je stajalište za javni prevoz bilo baš ispred hotela. Samo nekih desetak minuta kasnije stigao je kombi koji je ubrzo izašao na glavni put gde je nastavio u pravcu karipske obale, ali sam njim išla samo nekih par kilometara, pre nego što sam morala da siđem, jer je trebalo da presedam da bih krenula jednim bočnim putem. Ni tu nisam dugo čekala i uskoro je naišao kombi kojim sam prošla još nekih 3,5 km i onda sam konačno došla do ulaza na arheološki lokalitet Kirigva. Još uvek nije bilo 8 sati kada se lokalitet otvara, tako da sam morala malo da sačekam. Osim mene, tu je bio i jedan mladi lokalni par koji je delovao jako zaljubljeno i činilo se da njih na čitavom svetu zanima samo onaj drugi. Pitala sam se zašto su se odlučili da dođu baš ovde i to tako rano.\nBilo kako bilo, tip koji prodaje karte je pustio nas troje na lokalitet pre 8, a kako su ovo dvoje imali činilo se samo romantične motive, praktično sam bila potpuno sama tokom obilaženja. Doduše, bilo je radnika koji održavaju lokalitet i verovatno čuvaju, ali je osećaj ipak bio sjajan. Mada je Kirigva veoma značajan arheološki lokalitet starih Maja, štaviše, nalazi se na Uneskovoj Listi svetske baštine, utisak mi je da ona nije previše popularna među turistima. Možda je to zbog toga što je malo zavučena, a možda i zato što u odnosu na Tikal, drugi važan majanski lokalitet u Gvatemali, Kirigva deluje previše skromno, bledo i nedovoljno impresivno. Ali to važi za obične turiste, a ne za iskusne putnike, avanturiste i vrsne poznavaoce majanske civilizacije kao što sam ja.\nŠalu na stranu, Kirigva je bila naseljena već od 2. veka nove are i arheolozi su uglavnom uspeli da prate njen razvoj uz povremene „istorijske rupe“, periode o kojima nema podataka, ali je za vreme vladavine svog najvećeg vladara po imenu K’ak’ Tiliv Čan Jopaat (Kʼakʼ Tiliw Chan Yopaat) ili Kavakovo nebo (723-785. godine) ovaj majanski grad-država dostigao svoj vrhunac. Kirigva se nalazi na veoma važnom trgovinskom putu koji je spajao Tikal i majanske gradove dalje na severu, s jedne strane, i, s druge strane, Kopan i druge majanske centre u južnim područjima regije koju je ovaj narod naseljavao u prvom milenijumu nove ere. Upravo u prvi milenijum, tačnije od 200. do 900. godine pada Klasični period razvoja majanske civilizacije.\nU vreme kada je Kavakovo nebo stupio na presto, Kirigva je bila vazal Kopana, ali je on vremenom odbio da i dalje bude poslušni podređeni lokalni vođa i proglasio je sebe za „svetog gospodara“ (k’ul ajaw) umesto samo „gospodara“ (ajaw). Kao što sam ranije već pomenula, titula „ahau“ (ajaw) bila je standardna titula koju su koristili vladari gradova-država kod starih Maja. To je bilo u vreme vladavine najvećeg vladara Kopana, 18 Zec, koji, naravno, nije mogao da dozvoli ovakav bezobrazluk, pogotovo što je upravo on postavio Kavakovo nebo na presto Kirigve, ali je njega pod praktično nerazjašnjenim okolnostima Kavakovo nebo zarobio i 738. godine prineo kao žrtvu na Velikom trgu u Kirigvi tako što mu je odsečena glava. Kavakovo nebo je nastavio da vlada i nosi titulu po svom izboru do 785. godine, a Kirigva je uspela da sačuva svoju nezavisnost, mada nikada nije postala veliki grad kao Kopan. Smatra se da je u ovom periodu imala oko 2000 stanovnika.\nS druge strane, ovo se sve dešavalo u vreme kada se uveliko približavao kraj Klasičnog perioda majanske civilizacije. Posle Kavakovog neba postoje zabeležena imena još dvojice vladara Kirigve, ali nakon 810. godine se više niko ne pominje. Međutim, postoje dokazi da je Kirigva bila naseljena i tokom Postklasičnog perioda (oko 900. do oko 1200. godine), a onda lagano sve prestaje, Kirigva biva napuštena i zarasta u gustu džunglu, sve do zvaničnog pronalaženja ruševina 1840. godine.\nUzgred, kada se generalno govori o padu ili kraju majanske civilizacije u ovom delu današnje Srednje Amerike, misli se na prestanak stvaranja monumentalnih natpisa i velikih graditeljskih poduhvata. Štaviše, nestanak Kirigve, kao i Kopana, sa istorijske scene početkom 9. veka nije predstavljao kraj Maja, već pre samo prebacivanje moći i centara moći sa južnih područja na severni Jukatan gde su onda cvetali centri poput Čičen Ice i Ušmala. S druge strane, u ovim novim moćnim majanskim gradovima-državama primenjivali su se sasvim drugačiji umetnički i graditeljski stilovi koji su podrazumevali značajno manju količinu monumentalnih ideogramskih natpisa.\nAli, da se sada vratim na arheološki lokalitet Kirigvu koji sam obilazila u maju 2008. godine. Mada ne previše veliki, ovaj lokalitet je posebno značajan i poznat po svojim isklesanim impresivnim stelama i zoomorfnim skulpturama. Zahvaljujući velikom broju ideograma, ovi spomenici isklesani između 426. i 810. godine predstavljaju izuzetno važan izvor za izučavanje majanske civilizacije.\nČim se uđe na lokalitet, odmah se naiđe na Stelu A koju je 775. godine podigao vladar Kavakovo nebo. Stela A, kao i obližnja Stela C koja je podignuta iste godine, prikazuje samog vladara Kavakovo nebo, s tim da vladar na Steli A u rukama drži dugačku ceremonijalnu tablu koja na oba kraja ima zmijsku glavu.\nKad sam obilazila oko ove stele, na moje veliko zgražavanje primetila sam da su nekakve budale iz prošlosti (a sigurno ih ima po svetu i u današnje vreme) osetili potrebu da svoja imena, ili godinu obilaska, ili šta već ugraviraju u ovu stelu.\nTragovi vandalizma na Steli A\nStela C je zanimljiva jer je na njoj detaljno opisan majanski mit o stvaranju sveta, što je posebno važno za istraživače i istoričare. Ja ne razumem majanski jezik, a još manje njihove ideograme, pa sam samo obilazila oko ove dve stele, povremeno gledajući u pravcu Velikog trga u Kirigvi koji, uzgred, je najveći poznati javni prostor u čitavom svetu starih Maja.\nVeliki trg u Kirigvi: Stela F (levo), Zoomorf G (sredina) i Stela E (desno)\nIpak, pre nego što sam otišla do Stele E, koja je posebno značajna, prešla sam i do Stele D, par metara dalje, još jednom pogledavši u pravcu Stela A i C. Uzgred, na sledećoj slici se u prednjem planu (levo) vidi bočna strana Stele C, pa ko zna da čita majanski može lepo da vidi o kakvom mitu se tu radi.\nStela C (levo), Stela A (desno), a iza Stele C je Zoomorf B\nStela D takođe prikazuje vladara Kavakovo nebo. Zbog preciznog izračunavanja vremena i vođenja evidencije o tome, kao i u slučaju mnogih drugih spomenika, i ovde su istraživači mogli u dan da odrede kada je stela podignuta – 17. februara 766. godine. Na jednoj strani stele reljefi su veoma dobro očuvani, ali sa druge je vremenom došlo do gubitka detalja. To ujedno i jasno pokazuje potrebu za nadstrešnicama od trske koje su postavljene iznad stela i zoomorfa na lokalitetu jer se na taj način oni štite od dalje erozije.\nStela D, erodirana strana\nOvde sam malo više obratila pažnju na raznovrsne predstave koje ukrašavaju bočne strane Stele D. Tačnije, u gornjem delu su složenije slike i prikazi koje predstavljaju antropomorfne verzije majanskih ideograma, što je relativno retka pojava, dok su u donjem delu isklesani tipični majanski ideogrami.\nStela D, predstava na bočnoj strani\nStela D, levo je donji deo tela vladara koji nosi kecelju, desno su ideogrami\nPosle ove tri stele, otišla sam i do Zoomorfa B. Za početak, termin zoomorf se ovde koristi za ogromne isklesane monolite koji generalno predstavljaju neko božanstvo u obliku životinje. Zoomorf B se smatra jednim od značajnijih spomenika ovog tipa u Kirigvi i njega je Kavakovo nebo posvetio 780. godine. Na ovom velikom komadu stene u stvari postoji veliko mnoštvo elemenata i savršeno uklopljeni prikazi tri specifične životinje (jaguara, zmije i krokodila) koje su vezane upravo za mit o nastanku sveta i tri kamena koji se u tom mitu pominju. Takođe, sa prednje strane se vidi glava vladara Kavakovo nebo koja viri iz usta jaguara i zmije (predstave ove dve životinje se izuzetno maštovito prepliću), a sve to podseća i na oklop kornjače iz kojeg viri glava vladara, što sve zajedno simbolizuje rađanje vladara kao Prvog oca. Na žalost, teško je običnom fotografijom, bez referentnog objekta, dočarati 4 metra koliko je dugačak ovaj zoomorf.\nZoomorf B, glava vlada u polu-profilu se vidi na desnoj strani u sredini\nPosle ovoga je već došlo vreme da idem dalje, a to je podrazumevalo još stela i još zoomorfa.\nZoomorf G (levo) i Stela E (desno)\nPrvo sam odšetala do Stele F iz 761. godine. U vreme kada je podignuta, sa svojom visinom od 7,3 metara bila je najviši spomenik koje su Maje do tada podigli. Deset godina kasnije je njena visina premašena, a danas je ona i malo nakošena, međutim, natpisi na njenim bočnim stranama su izvanredni.\nStela F, a iza je Stela E\nIdeogrami na Steli F\nA onda sam otišla i do obližnje Stele E koju je vladar Kavakovo nebo posvetio 771. godine. Upravo je to najviša stela ne samo ovde u Kirigvi, već i u čitavom majanskom svetu. Visoka je 10,6 m, od čega je skoro 3 metra pod zemljom, što znači da oko 7,5 metara može da se vidi nad zemljom. U vreme kada je ova stela posvećena, Kirigva više nije bila podređena Kopanu, već je uveliko bila nezavisna i pretpostavlja se da je podizanjem ovako velikog spomenika koji je mogao da se vidi sa reke Motagve kojom je išla celokupna trgovina u ovom delu majanskog sveta najveći kralj Kirigve svima jasno stavljao do znanja i svoj i značaj same Kirigve.\nStela E – eto šta znači referentni objekat visok 1,8 m; odmah se bolje vidi\nOvaj ogroman monolit je najveći komad stene koji je ikada isklesan u okviru civilizacije starih Maja. Kao i kod ostalih stela u Kirigvi i ovde je u pitanju peščar koji važi za mek kamen, ali je ovaj izvanredni poduhvat Maja još veći kada se ima u vidu da oni nisu koristili oruđe od metala. Osim toga, i samo uspravljanje ove stele predstavlja ogroman uspeh sam po sebi jer je stela teška 65 tona. Naime, Maje nisu koristile točak, a ni tegleće životinje. Da bi se još bolje shvatila veličina poduhvata starih Maja, pogotovo na primeru Stele E, treba reći da je posle vekova velikih kiša, početkom 20. veka Stela E bila nakrivljena i onda je konačno pala 1917. godine ali je ostala čitava. 1934. godine su krenuli da je uspravljaju koristeći čekrt i čelične kablove, ali su kablovi pukli, spomenik je pao i prepolovio se. Kasnije je spojen pomoću betona, pa je onda i ispravljen. Dakle, s jedne strane imamo stare Maje i njihovu verziju pomoću štapa i kanapa iz 8. veka, a s druge strane imamo 20. vek.\nNaravno, Stela E prikazuje vladara Kavakovo nebo.\nU blizini Stela E i F se nalazi i Zoomorf G. Ponovo je u pitanju složena reljefna predstava koja podseća na nekakvog vodozemca kojem iz usta izlazi glava vladara, a kao i u slučaju Zoomorfa B i ovde mogu da se vide elementi koji pripadaju različitim životinjama uključujući i jaguara i krokodila. Ovaj zoomorf je posvećen 785. godine, samo 85 dana nakon smrti velikog vladara Kavakovo nebo čija je glava upravo i prikazana kako izviruje iz čeljusti zveri. Na taj način ovaj zoomorf predstavlja i memorijalni spomenik ovom vladaru koji je vladao za to vreme neverovatnih 61 godinu (724-785. godine). Kada sam ovde bila radnici su upravo popravljali krov na nadstrešnici iznad Zoomorfa G.\nPopravka krova kod Zoomorfa G, u pozadini je Stela F\nNastavila sam dalje šetnju po lokalitetu, pa sam se u jednom trenutku osvrnula prema delu Velikog trga koji sam već prošla.\nStela E (levo) i Zoomorf G (desno)\nA onda sam naišla na nešto divno – jedno impresivno, ogromno ... drvo. Morala sam da nađem način da prikažem njegovu izvanrednost, pa sam zbog toga postavila aparat na svoj rančić koji sam stavila na zemlju, namestila ga da sam škljocne posle 10 sekundi, a onda kao luda trčala do drveta. Nije uspelo odmah, pa sam morala sve da ponovim par puta i tom prilikom se ozbiljno preznojila, jer bez obzira što je još uvek bilo rano jutro, temperatura se dizala, a vlažnost vazduha je sve vreme bila veoma visoka. Ipak, vredelo je.\nFantastično drvo na sred Velikog trga u Kirigvi\nArheološki lokalitet Kirigva u Gvatemali koji se nalazi na Uneskovoj Listi svetske baštine nije velik poput obližnjeg Tikala ili…\nSrednja Amerika 2008, 29. deo (Honduras: Kopan, Kopan Ruinas; Gvatemala: Kirigva)\nTokom svog obilaska arheološkog lokaliteta Kopan na krajnjem zapadu Hondurasa, pravila sam praktično krug oko velike stepenaste piramide koja…


Polovni Ceres dizel generatori oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Agregati > Dizel generatori > Ceres\nPolovna Ceres dizel generatori na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Ceres dizel generatori za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Ceres dizel generatori kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne dizel generatori za prodaju kliknite na link.\nOvde je kompletna lista polovnih Ceres dizel generatori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Ceres dizel generatori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Sigurna sam da je, kako se bliži nova godina, svima dosta one fraze „Nova godina – nov/a ja“. Vreme je praznika, praznične euforije i sve deluje čarobno i bezbrižno. Međutim, proći će praznici,… Više\nGotovo svakodnevno se susrećemo sa obavezama koje ne volimo a koje moramo da uradimo. Kada su u pitanju neki vremenski zahtevniji zadaci, često gubimo motivaciju i odlažemo ih do poslednje sekunde.… Više\nNije potrebno mnogo govoriti o činjenici da podkasti sve više zauzimaju mesto u našim životima i u velikoj meri počinju da se slušaju na putu do i sa fakulteta ili posla, time „preuzimajući“… Više\nPočetak dvadesetih godina je za većinu mladih ljudi doba života u kome se prvi put susreću sa upravljanjem finansijama. Brojna istraživanja su pokazala da zabrinjavajuće veliki procenat ljudi u… Više


Šetnja Beogradom koja vraća nadu u bolje sutra – Fokus.ba\nŠetnja Beogradom koja vraća nadu u bolje sutra\nPremijer Aleksandar Vučić i članovi Predsjedništva BiH ocjenili su danas, po završetku obilaska Beograda, da je ta posjeta otvorila put u korist građana, s kojeg neće biti povratka i da će se dalje ići u pravom smjeru, prenosi Tanjug.\n“Krenuli smo putem s kojeg nema nazad, putem od koga će velike koristi imati građani Srbije i BiH. Uvjeren sam da ćemo naći dovoljno razloga i načina da unaprijedimo našu ekonomsku suradnju i da ćemo iskreno govoriti o svim problemima prošlosti, razmišljajući o tome kako prije svega da gradimo dobru budućnost za sve nas”, naglasio je premijer.\nVučić je uvjeren da će timovi dve zemlje u danima koji predstoje pokušati da odjelotvore ono o čemu je razgovarano danas, a ticalo se raznih oblasti – od infrastrukture, namjenske industrije, sveukupnog ekonomskog napretka do turizma.\nPremijer se takođe zahvalio i Beograđanima i građanima Srbije za koje je, naglasio je, bio siguran da će na ovaj način dočekati goste.\n“Ovo pokazuje da ljudi žele da imamo mir, stabilnost i da poštujemo i one koji žive pored nas. Na taj način građani vide svoju budućnost”, poručio je Vučić.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović zahvalio se premijeru Srbije što je pozvao članove ovog tijela da “pokaže veliko srce i domaćinski ambijent, kulturu”.\n“Meni je primarni zadatak da ne pravimo nikakve pauze nakon ovoga, već da ubrzanom dinamikom gradimo što veću moguću razinu suradnje i prijateljstva dvije države”, poručio je on.\nBošnjački član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović rekao je da su se Beograd i Beograđani pokazali izvanrednim domaćinima.\n“Mislim da smo okrenuli novu stranicu u odnosima država i naroda, da smo proces, koji smo Vučić i ja pokrenuli prije dva mjeseca, a koji je nedavno doživio krizu, stavili na pravi put. Sasvim sam siguran da će ići u pravom smjeru”, naglasio je on.\nSrpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić je zahvalio premijeru Vučiću, srpskoj vladi i prije svega građanima Srbije na prijatnom dočeku i toploj dobrodošlici.\n“Mislim da današnja posjeta znači sigurno ozbiljni pomak u odnosima dvije zemlje, ali i podizanje standarda u celom regionu.\nNakon današnje posjete koja je došla u pravom trenutku, nakon teških događaja, mislim da će otvoriti jedan novi put za bolje odnose”, uvjeren je on.\nPrema njegovim riječima, najvrijednije u ovoj posjeti bilo je ozračje.\n#aleksandar vučić#Bakir Izetbegović#izdvojeno#srbija


maj 2018. – Otvorena vlada\n71. sednica Vlade Republike Srbije, 31. maj 2018. godine\n31. maja 2018. 1. januara 1990. / REŠENJA, Vlada\n71. sednica Vlade Republike Srbije, 31. maj 2018. godineDalje »\nUredba o prestanku važenja Uredbe o primeni tehnologije globalnog pozicionog sistema u okviru premera nepokretnosti\n31. maja 2018. 1. januara 1990. / UREDBE, Vlada\nNa osnovu člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05-ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12-US, 72/12, 7/14-US, 44/14 i 30/18-dr. zakon), Vlada donosi U R E D B U O PRESTANKU VAŽENJA UREDBE O PRIMENI TEHNOLOGIJE GLOBALNOG POZICIONOG SISTEMA U OKVIRU PREMERA NEPOKRETNOSTI Član 1. Danom stupanja na snagu ove uredbe …\nUredba o prestanku važenja Uredbe o primeni tehnologije globalnog pozicionog sistema u okviru premera nepokretnostiDalje »\n31. maja 2018. 6. oktobra 2018. / NEPOZNAT, UREDBE\n[pic] [pic] [pic] [pic] Prilog br. 5 REPUBLIKA SRBIJA MINISTARSTVO UNUTRAŠNjIH POSLOVA ________________________________________ (naziv organizacione jednice) JMBG: __________________________ P R E D L O G ZA STICANjE NAREDNOG ČINA/ZVANjA ______________________________ (naziv čina/zvanja*) I PODACI O ZAPOSLENOM 1. Prezime, ime jednog roditelja,ime 2. Datum i mesto rođenja 3. Obrazovanje 4. Datum prijema na rad u MUP …\nUredba o karijernom razvoju policijskih službenikaDalje »\n31. maja 2018. 1. januara 1990. / NEPOZNAT, UREDBE\nNa osnovu člana 165. stav 5. Zakona o policiji („Službeni glasnik RS”, br. 6/16 i 24/18) i člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US, 44/14 i 30/18 – dr. zakon), Vlada donosi O KARIJERNOM RAZVOJU POLICIJSKIH SLUŽBENIKA …\n31. maja 2018. 1. januara 1990. / NEPOZNAT, Predlog zakona\nPREGLED ODREDABA ZAKONA O OVERAVANJU POTPISA, PREPISA I RUKOPISA KOJE SE DOPUNJUJU Član 26. Overavanjem kopije javni beležnik potvrđuje da je kopija određene isprave istovetna s kopiranom ispravom. Istovetnost kopije sa kopiranom ispravom koja je sačinjena na jeziku kojim javni beležnik ne vlada, odnosno koja sadrži crteže, planove, skice ili fotografije, javni beležnik može potvrditi …\nPredlog zakona o dopuni Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisaDalje »\n31. maja 2018. 1. januara 1990. / Predlog zakona\nPREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O OVERAVANJU POTPISA, RUKOPISA I PREPISA Član 1. U Zakonu o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa („Službeni glasnik RS”, br. 93/14 i 22/15), u članu 26. posle stava 2. dodaje se stav 3. koji glasi: „Javni beležnik potvrđuje da je elektronska kopija isprave istovetna sa kopiranom ispravom, tako što se …\nOBRAZLOŽENJE I. USTAVNI OSNOV ZA DONOŠENJE ZAKONA Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. tački 17. Ustava Republike Srbije, prema kojoj Republika Srbija uređuje i obezbeđuje i „druge odnose od interesa za Republiku Srbiju, u skladu s Ustavom”. II. RAZLOZI ZA DONOŠENJE ZAKONA Zakon o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa …\nIZJAVA O USKLAĐENOSTI PROPISA SA PROPISIMA EVROPSKE UNIJE 1. Ovlašćeni predlagač propisa: Vlada Obrađivač: Ministarstvo pravde 2. Naziv propisa Predlog zakona o dopuni Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa Draft Law on Amendment to the Law on Verification of Signature, Manuscript and Transcript 3. Usklađenost propisa sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između …\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina\nPREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NACIONALNIM SAVETIMA NACIONALNIH MANJINA Član 1. U Zakonu o nacionalnim savetima nacionalnih manjina („Službeni glasnik RS”, br. 70/09, 20/14 – US i 55/14) u članu 1. reč: „nadležnosti” zamenjuje se rečima: „pravni položaj i ovlašćenja”. Posle stava 1. dodaje se stav 2. koji glasi: „Svi pojmovi koji …\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjinaDalje »


Sjednice Vlade 2016 > 57\n57. SJEDNICA VLADE CRNE GORE - 11.01.2018. GODINE\n1. Predlog strategije unaprjeđenja podsticajnog okruženja za djelovanje nevladinih organizacija 2018-2020 s Predlogom akcionog plana\n2. Predlog akcionog plana 2018-2020 za sprovođenje Strategije reforme javne uprave u Crnoj Gori za period 2016-2020\n3. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o svojinsko-pravnim odnosima\n4. Informacija o Predlogu finansijskog sporazuma između Vlade Crne Gore i Evropske komisije o Godišnjem akcijskom programu za Crnu Goru za 2017. godinu - dio 2 s Predlogom finansijskog sporazuma\n5. Informacija o zaključivanju ugovora o priključenju sa korisnicima distributivnog sistema električne energije\n6. Informacija o učešću Crne Gore na XVI Bijenalu arhitekture u Veneciji s Predlogom ugovora\n7.1 Predlog rješenja o razrješenju Savjeta Agencije za civilno vazduhoplovstvo\n7.2 Predlog rješenja o imenovanju Savjeta Agencije za civilno vazduhoplovstvo\n7.3 Predlog zaključka o određivanju punomoćnika – predstavnika državnog kapitala na XV vanrednoj Skupštini akcionara "Željeznička infrastruktura Crne Gore" AD Podgorica\n8. Predlog odluke o obrazovanju Radne grupe za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 7 - Pravo intelektualne svojine (bez rasprave)\n9. Predlog odluke o prestanku važenja Odluke o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti za izgradnju male hidroelektrane na vodotoku Lještanica na teritoriji Opštine Bijelo Polje (bez rasprave)\n10. Predlog odluke o davanju prethodne saglasnosti Opštini Žabljak za razmjenu nepokretnosti sa Jugopetrolom AD Podgorica (bez rasprave)\n11. Predlog odluke o produženju roka na eksploataciju nemetalične mineralne sirovine tehničko-građevinskog kamena iz ležišta "Darza", Opština Ulcinj s Predlogom aneksa 2 Ugovora o koncesiji za eksploataciju nemetalične mineralne sirovine (bez rasprave)\n12. Informacija o zaključivanju Protokola o upotrebi zajedničkih prevodilačkih kapaciteta u oblasti migracije i azila u okviru Regionalne inicijative za azil, migracije i izbjegla lica (MARRI) s Predlogom protokola (bez rasprave)\n13. Izvještaj Vlade o pregledu trgovinskih politika (bez rasprave)\n14. Predlog za formiranje Mješovitog odbora za turizam između Crne Gore i Republike Hrvatske (bez rasprave)\n15. Predlog odluke o izmjeni Odluke o utvrđivanju koeficijenata zaposlenih u Turističkoj organizaciji Opštine Nikšić (bez rasprave)\n16. Odluka o izmjeni Odluke o utvrđivanju koeficijenata za zarade zaposlenih u JU Nikšićko pozorište (bez rasprave)\n17. Predlog pravilnika o izmjeni Pravilnika o zaradama, naknadama i ostalim primanjima zaposlenih u Javnom preduzeću Sportski centar Nikšić (bez rasprave)\n18. Predlog za davanje saglasnosti za ustanovljenje prava službenosti na nepokretnosti u svojini Crne Gore upisane u listovima nepokretnosti br. 2018 KO Donji Štoj i 271 KO Ulcinjsko Polje, Opština Ulcinj s Predlogom ugovora (bez rasprave)\n19. Pitanja i predlozi\n19.1 Predlog platforme za posjetu mr Predraga Boškovića, ministra odbrane, Republici Bugarskoj\n19.2 Predlog za dodjelu interventne finansijske pomoći lokalnim samoupravama za saniranje štete prouzrokovane zemljotresom


VATERPOLO – JADRAN OSLABLJEN, VLADO GOJKOVIĆ OČEKUJE TEŠKU I NEIZVJESNU UTAKMICU, SVI PRIŽELJKUJU LIGU ŠAMPIONA – Radio Herceg Novi\nHomeSportVATERPOLO – JADRAN OSLABLJEN, VLADO GOJKOVIĆ OČEKUJE TEŠKU I NEIZVJESNU UTAKMICU, SVI PRIŽELJKUJU LIGU ŠAMPIONA\nokt. 09, 2018 at 12:03 pm\nVATERPOLO – JADRAN OSLABLJEN, VLADO GOJKOVIĆ OČEKUJE TEŠKU I NEIZVJESNU UTAKMICU, SVI PRIŽELJKUJU LIGU ŠAMPIONA\nprije 8 mjeseci nema komentaraMarko PetkovićvaterpoloVK Jadran CarineVladimir Gojković\nU vaterpolo groznici koja ovih dana vlada u Herceg Novom, vaterpolisti „Jadran Carine“ u srijedu od 19 časova, na zatvorenom bazenu Mediteranskog centra u Igalu, u revanš susretu plej-ofa za plasman u Ligu šampiona, igraju protiv „Jadrana“ iz Splita.\nVladimir Gojković, trener „Jadran Carine“ kaže, da je zadovoljan igrom ekipe, u kojoj je pet-šest novajlija. Ubjeđen je, da će Jadran još jednom pokazati, iako ima mlad tim, i kuburi sa povredama, da je konkuretan sa evropskim sastavima.\n-Vjerujem da možemo ostvariti željeni rezultat, iako ćemo nastupiti bez povređenih Obradovića, Brkića i Dragana Draškovića. Nijesmo u prijatnoj situaciji, ali izvukli smo u Zadru pouke i pozitivno razmišljamo. Mi smo mlada i agresivna ekipa koja traži svoju šansu. Cilj nam je da nametnemo naš ritam i da se prestavimo u što boljem svijetlu. Nadam se da će iz te igre stići pozitivan rezultat. Jadran iz Splita ima bolji sastav nego prošle sezone i biće izuzetno teško. Daćemo sve od sebe, da bazen u Igalu bude neosvojiva tvrđava. Naša je želja plasman u Ligu šampiona, jasan je strateg Jadrana Vlado Gojković.\nMarku Petkoviću i saigračima pruža se prilika, da uz dobru igru pokušaju pobjediti imenjaka iz Splita, sa više od dva gola i da drugi put uzastopno zaigraju u eliti, koja se zove Liga Šampiona.\n-Kvalitet protivnika i prednost koju donosi iz Zadra, od dva gola, daju timu sa Poljuda ulogu favorita. Splićani dolaze osokoljeni pobjedom protiv nas. Imaju odličan tim i prestavljaće pravi izazov. Dobro poznajemo većinu njihovih igrača, ali ne krijem, da uz puno gledalište očekujem da napravimo iznenađenje, kaže kapiten Marko Petković, i dodaje.\n-Dobro smo radili na treninzima. Minulih dana, pokušali smo da otklonimo uočene greške u Zadru, i jedva čekamo početak utakmice. Vjerujemo jedan u drugog, vjerujemo u naše sposobnosti, a vjerujem da ćemo odigrati dobro i doći do željene pobjede, jasan je kapiten tima sa Škvera.\nUtakmica počinje u srijedu u 19 sati. Pobjednik ovog dvomeča ostvariće plasman u Ligu šampiona, dok će poraženi igrati Evropa kup. Susret sude Korizma iz Poljske i Kolumbo iz Italije. Delegat utakmice je Savropulost iz Grčke.\nTagovi:Marko PetkovićvaterpoloVK Jadran CarineVladimir Gojković\nVATERPOLO – CRNA GORA PROTIV ITALIJE U PODGORICI