Žarić: Obezbijeđen siguran energetski sistem | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » ENERGETIKA » Žarić: Obezbijeđen siguran energetski sistem\nŽarić: Obezbijeđen siguran energetski sistem\nObjavljeno: 10:28, 30. маја 2014.\nSARAJEVO, Generalni direktor „Elektroprenosa BiH“ Matan Žarić izrazio je zadovoljstvo radom entitetskih premijera u ovoj godini u okviru Skupštine i Upravnog odbora kompanije i naglasio da je obezbijeđen siguran energetski sistem.\n„Sve ono što nije urađeno u posljednjih osam godina, uspjelo se uraditi u pet-šest mjeseci. Usvojeni su planovi poslovanja, krenulo se u proces investiranja i održavanja, te obezbijeđen siguran energetski sistem“, navodi Žarić.\nPrema njegovim riječima, posao u vezi sa formiranjem kadrovske strukture u Upravi „Elektroprenosa BiH“ gotovo je završen. „Imenovali smo novu Upravu, još nismo direktore operativnih područja – to ćemo uskoro završiti, i formiraćemo odbor za reviziju“, precizira Žarić.\n„Elektroprenos BiH“ je usvojio godišnji i trogodišnji plan poslovanja, kao i plan investicija, što je potvrdila Regulatorna agencija za električnu energiju BiH /DERK/.\nUsvojen je i desetogodišnji plan poslovanja koji sada pregleda „Nezavisni operator sistema“, te se kreće u realizaciju planova.\nŽarić navodi da „Elektroprenos BiH“ planira da u ovoj godini primi 193 nova radnika. „Prioritetno smo jedan dio konkursa za 93 radnika već raspisali. Pet komisija će raditi testiranje i izvršiti odabir kandidata. Sredinom juna raspisaćemo konkurs za preostalih 100 radnika“, pojašnjava on.\nOn je podsjetio da je na sastanku entitetskih premijera i predstavnika EU u Briselu 23. marta izražen stav evropskih zvaničnika da BiH neće ništa uraditi na ovom planu, te da je cilj sastanka da entiteti samo uzmu 100 miliona KM od akumulirane dobiti „Elektroprenosa BiH“.\n„Tada su premijeri rekli da nije bitno tih 100 miliona KM, već je bitno da se proces investicija deblokira. Mi smo sve završli i dostavili Briselu, od kojeg je stigla pozitivna reakcija“, navodi Žarić.\nOn je najavio da će 5.juna u Briselu biti održan sastanak o energetici u BiH, koji se neće odnositi samo na električnu energiju, već i na gas i sve druge oblasti u energetici.\nŽarić je naglasio da je ova kompanija sve vrijeme dok su trajale poplave obezbjeđivala struju za potrošače, te da je pretrpila oko dva miliona KM štete, usljed poplava i klizišta.\n„Prekidi u napajanju električnom energijom su nastajali zbog problema na distributivnim objektima. Mi smo se uspjeli organizovati, kupili smo pumpe, pa u trafo-stanicama nismo imali velikih šteta“, ističe Žarić.\nOsam „trafo stanica-110″ bilo je van pogona zbog poplava, pored ostalih i na području Doboja i Čelinca, ali su sve vraćene u pogon. Većih šteta bilo je kod stubova – šest-sedam ih je slomljeno na području Tuzle i kod Laktaša, ali će u narednom periodu biti obnovljeni.\n„Sada nas očekuju štete zbog klizišta oko Tuzle, gdje je ugroženo deset dalekovoda, među kojima tri koja su posebno skupa – to su 400 kilovatni dalekovodi na relacijama Tuzla – Ugljevik i Tuzla – Banjaluka.\nNije bilo rušenja dalekovoda, ali je bilo potkopavanja stubova. Velike štete su pretrpljene, jer će se možda na tom potezu morati dodatno ankerisati cijeli kanal Vrbasa“, navodi Žarić. Srna\nTags: elektroprenos bih,fokus,matan zaric,popularno


LETO NA HALKIDIKIJU JOŠ NIJE GOTOVO: Idealno vreme za odmor i kupanje do kraja avgusta i septembra! | Planeta | Kurir\nHOROR! DEVOJČICA (9) SE UBILA ZBOG MOBILNOG: Majka zatekla 2\t103\nUŽIVANJE BEZ GUŽVI\nLETO NA HALKIDIKIJU JOŠ NIJE GOTOVO: Idealno vreme za odmor i kupanje do kraja avgusta i septembra!\nPlaneta 27.08.2018. 11:29h 27.08.2018. 11:29h\nLeto na Halkidikiju još nije gotovo, s obzirom na to da će do kraja avgusta i septembra preovlađivati sunčano i toplo vreme, uglavnom bez padavina.\nTemperature će se do kraja avgusta kretati oko 30 stepeni, a u septembru oko idealnih 25-26 stepeni.\nPredstojećeg vikenda, očekuju se kratki pljuskovi, ali početak sledeće nedelje ponovo donosi lepo vreme.\nDo sredine septembra se očekuju nešto prijatnije temperature, oko 26 stepeni, ali i dalje idealne za odmor i kupanje.\nKo ne voli gužve, može se bez problema uputiti u Grčku na opušteni septembarski odmor.\nHALKIDIKI ČEKA TURISTE: Avgust i septembar idealni za odmor, biće lepo i sunčano vreme!\nGrčkaHalkidikivremeletosunčanotoplovremenska prognozaidealno vreme


U Cazinu sinoć požar na pet lokacija u firmi Rad Cazin | Krajina.BA\nDa se sinoć požar desio na više lokacija unutar ove firme objavio je na svome FB profilu Halil Bajramović, vlasnik ovoga preduzeća.\n“U toku jedne noći požar je podmetnut na pet odvojenih lokacija u firmi Rad u Cazinu i u nekoliko različitih intervala.\nPožar je bio tolikog inteziteta da je ugrozio najveći dalekovod za Veliku Kladušu pa su građani Velike Kladuše ostali bez struje cijelu noć.\nPitanje je nakon potrošenih desetak cisterni vode i vatrogasne pjene u toku noći, nije li se ugrozio i izvor i kvalitet pitke vode kojim se napaja taj dio Grada Cazina a koji je u blizini izbijanja požara?”- upitao je.\n“A piromanima poruka idemo dalje, sve dok vas ne uhvatimo i to će vrijeme brzo doći, ma koliko mislili da ste nedodirljivi, vrijeme pjevanja za koga ste radili.”- dodao je.\nSituacija sa ovim, nekada najvećim građevinskim preduzećem na USK, dugo je vremena predmet sukoba i borbe bivših radnika na neisplaćene plate i njihova prava sa novim vlasnikom, o čemu su mediji dugo izvještavali.\nŠta je pozadina ovih zadnjih dešavanja saznaće se nakon istrage nadležnih institucija koje bi cjelokupnu ovu situaciju, zbog sigurnosti građana, ali i zaštiti prava svih strana trebale provesti što prije.\nPrethodni članakBH.državljanin na GP S.Gradiška predočio krivotvoreni antigen test!\nNaredni članakDaily Mail: 16 najboljih gradova za odmor u Evropi za 2022., Bihać na 11. mjestu


Dodik: U planu mega projekat - gondola do Pala i Lukavice - Trebevic.net\nDodik: U planu mega projekat – gondola do Pala i Lukavice\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik istakao je da je sadašnji izgled Јahorine zajednički uspjeh cijele Republike Srpske, jer su u ovu planinsku ljepoticu uložena ogromna sredstava, ali, prije svega, ogromna želja da joj bude vraćen stari sjaj, značaj i ugled.\n– Političari se uvijek mjere po tome šta ostave iza sebe, a ne šta pričaju da će uraditi. Kada se okrenem sada i pogledam šta smo uradili na Јahorini u posljednjih nekoliko godina vjerovatno ne bi trebalo ništa da govorim, ali otvaranjem ove gondole naši planovi se ne završavaju – rekao je Dodik.\n– Oni se nastavljaju. Imamo namjeru da u narednom periodu počnemo da gradimo gondolu do Pala i Lukavice. To će biti mega projekat koji ćemo da realizujemo u narednih nekoliko godina i on će značiti novu ponudu i novi sadržaj na ovoj olimpijskoj planini. Zato svi moramo da budemo dio ovog tima koji se zove Јahorina – rekao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH rekao je da je Јahorini potrebno mnogo investitora i novih smještajnih objekata.\nOn je prenio pozdrave i zahvalnost proslavljenog reditelja Emira Kusturice zbog odluke da gondola na Јahorini nosi njegovo ime.\n– Kusturica je veliki ljubitelj ove planine, skijanja i čovjek koji će veoma brzo doći ovdje ponovo – istakao je Dodik.


U Gradu ćute na optužbe za korupciju na konkursima\nKultura Autor:Marija Jakovljević08. jul. 202015:47 > 16:53\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i gradski sekretar za kulturu Ivan Karl. Foto: Nemanja Jovanović/Nova.rs\nU Sekretarijatu za kulturu grada Beograda ćute na optužbe za korupciju, nepravilnosti i nezakonitosti u sproveđenju konkursa prethodnih godina, koje su na njihov račun izneli predstavnici Asocijacije Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS).\nPredsednik Upravnog odbora Asocijacije NKSS Aleksandar Popović je na konferenciji za novinare, posvećenoj analizi rezultata ovogodišnjeg republičkog Konkursa za savremeno stvaralaštvo i izveštaja gradskog konkursa iz 2017. godine, rekao da je konkurs Sekretarijta za kulturu grada Beograda već godinama obeležen nepravilnostima i nezakonitostima u sprovođenju.\nČlanica UO Asocijacije NKSS Maja Ćurčić je u slučaju Sekretarijata za kulturu konstantovala trend korupcije, netransparentnog i neprofesionalnog rada i odnosa prema javnosti.\nVahida Ramujkić, Aleksandar Popović, Maja Ćurčić i Predrag Cvetičanin, Foto: Medija centar Beograd\nTim povodom pozvali smo gradskog sekretara za kulturu Ivana Karla sa molbom da odgovori na iznete optužbe.\nKarl je prvo rekao da je na odmoru i da neće reagovati, a onda da mu pošaljemo pitanja mejlom pa „ako nađe za shodno, odgovoriće“.\nGradskog sekretara smo upitali šta je sa izveštajima za 51 projekat, odobren na konkursu Sekretarijata za kulturu 2017, koje predstavnici Asocijacije NKSS nisu pronašli iako su im u Sekretarijatu dati na uvid izveštaji u vezi sa odobrenim projektima uz tvrdnju da je tu kompletna dokumentacija. Radi se o projektima ukupne vrednosti 12.336.000 dinara, među kojima su, prema navodima Aleksandra Popovića, neki od „najvećih dobitnika“ na konkursu 2017.\nKarl nije odgovorio na pitanje da li to znači da Sekretarijat prikriva neodgovorne korisnike, koje je u obavezi da sankcioniše, što je jedno od objašnjenja Asocijacije NKSS za nedostajuće izveštaje.\nGordana Goncić, Goran Vesić i Ivan Karl nedavno na Tašmajdanu, Foto: Nemanja Jovanović/Nova.rs\nPitali smo gradskog sekretara i da nam objasni odlaganje programa za sledeću godinu bez aneksa ugovora, prijavljivanje istih neizvedenih projekata iz godine u godinu preko različitih organizacija, finansijsko pravdanje sredstava fakturama i računima koji nemaju nikakve veze sa projektom, što su prestupi na koje je ukazala analiza Asocijacije NKSS.\nKarl nije želeo ni da se izjasni da li smatra osnovanom tužbu NKSS i više umetničkih udruženja koji su zatražili od Upravnog suda da poništi prošlogodišnji konkurs zbog navodnih nepravilnosti i nezakonitosti u sprovođenju (nisu poznati članovi komisije, kriterijumi za dodelu novca, obrazloženja za odabrane projekte…) i da li će se nešto menjati ubuduće u načinu sprovođenja gradskih konkursa u tom smislu.\nPovodom naših saznanja da je Udruženje za zaštitu mladih, koje je formalno stajalo iza kontraprotesta i bakljada po krovovima zgrada u maju, godinama unazad dobijalo novac iz beogradskog budžeta za projekte iz oblasti kulture, iako prema navodima NKSS, nije registrovano za tu oblast, Karl nam nije odgovorio ni u maju, a ni sada.\nAsocijaciju NKSS je sprovela analizu projekata podržanih od Sekretarijata 2017. godine, odnosno izveštaja koje su organizacije bile u obavezi da predaju po okončanju projektnih ciklusa, međutim predstavnicima Asocijacije je, i pored rešenja Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka, bilo potrebno više od godinu dana da dođu do tih izveštaja pošto je Sekretarijat na svaki način opstruirao njihov pokušaj dolaska do izveštaja.\nSekretar za kulturu grada Beograda Ivan Karl do objavljivana ovog teksta ni na ovu optužbu nije odgovorio.\nIvan KarlNezavisna kulturna scena SrbijeNKSSSekretarijat za kulturu grada Beograda


U Leskovcu zaplenili 2,6 kilograma marihuane - JUGPRESS\nU Leskovcu zaplenili 2,6 kilograma marihuane\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu zaplenili su više od 2,5 kilograma marihuane i uhapsili S. D. (27), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je, prilikom pretresa stana u kojem boravi osumnjičeni i poslovnog prostora u njegovom vlasništvu, pronašla tri plastične kese sa oko 2.633 grama marihuane, saopšteno je danas.\nS. D. je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden nadležnom tužilaštvu.


Moderan Luna šorc od lana | Modna kuća Luna\nModeran šorc namenjen je svim damama koje žele da u svoj stil odevanja unesu dozu urbanosti. Njegova udobnost ogleda se kako u samom širokom kroju, tako i u prijatnoj tkanini od koje je napravljen. Veoma se lepo uklapa sa elegantnim košuljama i bluzama ali i sa sportsko-elegantnim majicama. Diskretan pojas se moze i skinuti,a lastiš u struku će Vam nošenje ovog modela dodatno učiniti udobnijim. Najveća prednost je upravo njegov komfor u toplim danima.\nŠifra artikla: 7946050


Da li ste se "navukli" na Internet? | SerbianForum\nDa li ste se "navukli" na Internet?\nDatum pokretanja 08.04.2010\nSurfovanje Internetom, posećivanje sajtova različitih sadržaja i uključivanje u društvene mreže vremenom može stvoriti zavisnost, koja dovodi do zapostavljanja porodice, prijatelja i radnih obaveza.\nProcenjuje se da je u Srbiji pet odsto korisnika Interneta zavisno od tog savremenog vida komunikacije, a profesori i lekari koji pokušavaju da im pomognu naglasili su da se lampica za uzbunu pali kada korisnik počne da oseća stalnu "psihološku žudnju da bude onlajn", ocenjuju sagovornici Tanjuga.\nKorisnici se, objsnili su oni, mogu "navući" na različite sadržaje - igrice, četovanje, sajber seks i aukcijske sajtove, ali na Internetu, pored te vreba i niz drugih opasnosti, jer je veliki broj ljudi realni život zamenio virtuelnim.\nProfesor Fakulteta socijalne edukacije i rehabilitacije Aleksandar Jugović kaže da se korisnici mogu "navući", ukoliko na Internetu provode previše vremena, kao i da se takva vrsta zavisnosti manifestuje zanemarivanjem svakodnevnih obaveza - socijalnih, porodičnih i radnih, a kod dece zaposatvljanjem škole i postizanjem lošijeg uspeha u učenju.\nUsled dugog sedenja pred računarom, ukazao je on, zanemaruju se i neke fiziološke potrebe, među kojima je potreba za snom, a zbog nedostatka fizičke aktivnosti može doći i do gojaznosti.\nOn je istakao da kod osoba koje su zavisne od Interneta, a nisu na mreži, postoji stalna "psihološka žudnja" da se vrate na mrežu i u "on line" svet.\nSpecijalista za lečenje zavisnosti od Interneta Milan Radovanović je objasnio da zavisnost od Interneta nije bolest, već poremećaj ponašanja i kontrole nagona, a korisnicima preporučio da jedan dan sedmično "apstiniraju".\n"Vreme provedeno na mreži je dobar, ali ne i dovoljan pokazatelj da se može govoriti o zavisnosti. Mogli bi reći da je granica između četiri i šest sati dnevno, međutim, to što je čitav fond slobodnog vremena ispunjen korišćenjem Interneta može ukazivati da postoji problem", kazao je Radovanović.\n"Zavisnicima je i tokom tretmana dozvoljeno da koristite Internet, ali od njih tražimo da posećuju samo korisne sadržaje, pa na primer onaj ko je zavistan od četovanja ne može posećivati pričaonice i društvene mreže", objasnio je Radovanović.\nOn je naveo da u Srbiji ne postoje ozbiljnija istraživanja o broju zavisnika od savremenog vida komunikacije, ali se procenjuje da je oko pet odsto onih koji "surfuju mrežom" i zavisno od "boravka" na njoj, što je upola manje nego u ostatku sveta.\n"Najveći broj korisnika je zavistan od video igrica, za gejmerima ne zaostaju ni zavisnici od socijalnih mreža, koji polako preuzimaju dominaciju, a nisu retkost ni adikti od sajber seksa, odnosno pretraživanja i skidanja erotskih i pornografskih sadržaja", rekao je Radovanović.\nU Srbiji, kazao je on, najviše zavisnika ima među muškarcima adolescentskog uzrasta i onih koji imaju nešto više od 20 godina, dok je za one starije karakteristično da su imali uspešnu karijeru pre nego što je došlo do zanemarivanja poslovnih i društvenih obaveza.\nUpitan za "demografske karakteristike" zavisnika slično je odgovorio i doktor Goran Lazetić iz Instituta za mentalno zdravlje.\nOn je napomenuo da Svetska zdravstvena organizacije zavisnost od Interneta nije kvalifikovala kao bolest zavisnosti i objasnio da u Institutu ne postoji program za lečenje zavisnosti od Interneta, ali da se pacijenti, koji dođu sa tim problemom, primaju na odeljenje za Specijalističko konsultativne preglede.\n"Kod takvih pacijenata česte su depresije i poremećaj ličnosti i njih učimo kako da organizuju svoje slobodno vreme, vode zdrav život, u koji će uvesti sportske aktivnosti, redovne odlaske u bioskope i pozorišta, izlaske sa prijateljima...", rekao je Lazetić.\nNajbolja preporuka da se Internet kao savremeni vid komunikacije koristi, a da se izbegne zavisnost, jeste da se nakon završenog posla kompjuter ugasi i nastavi stvarni društveni život, zaključio je Lazetić.


pink.rs | POČELA ZADRUGOVIZIJA! Evo kako možete GLASATI ZA POBEDNIKA! (FOTO)\nPOČELA ZADRUGOVIZIJA! Evo kako možete GLASATI ZA POBEDNIKA! (FOTO)\nNa televiziji Pink upravo je počeo pravi spektakl u okviru emisije "AmiDži šou" - ZADRUGOVIZIJA! Učesnici rijalitija koji obara sve rekorde gledanosti, Zadruge, dobro su se pripremili kako bi na što bolji način izveli najveće hitove sa dosadašnjih Evrovizija.\nStručni žiri, novinarski žiri, gledaoci koji učestvuju u SMS glasanju i gledaoci koji učestvuju u glasanju na zvaničnoj Fejsbuk stranici televizije Pink biraće najbolje, pa ćemo tako imati čak četiri pobednika!\nVašim SMS glasovima odlučićete pobednika tako što ćete poslati SMS sa rednim brojem pevača i njegovog tima koji vam se najviše dopao na 3113, a sve to možete videti u dnu vaših TV ekrana.\nViktorija - 3 Andrijana - 14 Bora Santana - 23 Teodora - 20 Milica Dugalić - 8 Zorana Stefanov - 15 Sara Reljić - 13 Miljana Kulić - 57 Tanja Jovićević - 10 Sloba Radanović - 28 Đekson - 35 Lepi Mića - 36\nDa biste glasali putem zvanične Fejsbuk stranice televizije Pink, potrebno je da kliknete OVDE i tu će vas čekati formular za glasanje.\nZadrugari će vam sigurno prirediti dobar provod, a vi izaberite najboljeg!\nGLASAJTE ZA POBEDNIKA ZADRUGOVIZIJE! Spektakl je počeo, a evo kako da glasate za svog FAVORITA! (FOTO)\nVI BIRATE KO ĆE PONETI OVU TITULU! Evo kako da glasate za NAJVEĆEG FRIKA u 'Zadruzi'!\nZADRUGARI NAPRAVILI SPEKTAKL U STUDIJU: Glasajte za nastup koji vam se najviše dopao! (VIDEO)\nPOBEDNIKA BIRATE VI! Evo kako možete glasati putem FEJSBUKA za najbolju koreografiju!\nSVE ZAVISI OD VAS: Ove večeri će biti izabran i POBEDNIK JUTJUBA, a ovako možete glasati za svog favorita!


U osnovnoj verziji programa Exocad, bez posebnog predznanja, planirate i oblikujete pune anatomske krune i mostove, jednostavne kapice, mostne konstrukcije, inleje, onleje, ljuske, teleskope, atačmene …\nEXOCAD je neovisan softverski program, koji je otvoren za povezivanje sa širokim izborom razlilčitih skenera. To omogućava korisnicima da sami sastave svoj sistem , koji će najviše odgovarati njihovim potrebama. EXOCAD povezan sa Identica Blue skenerom obezbjeđuje korisnicima provjereno kompatibilan sistem.\nPo zaključenom planiranju i oblikovanju podaci za glodanje se izvoze u otvorenom STL formatu.\nJednim klikom do granice preparacije\nBez dodatnih licenci


Italiana Salotti - Italijanski nameštaj\n+381 11 313 25 26 / +381 65 313 25 26\nA BLOK - Jurija Gagarina 22E/lok.2\nSofe bez mehanizma\nPogledaj kolekciju »\nOd 26.02.2020 novi salon:\n+381 65 313 25 26\nRadno vreme salona 09-20h pon-pet 10-17h subota\nBrend "Italiana Salotti", proizvođača "Diva Divani" d.o.o., Vranjska Banja je na tržištu Srbije prisutan od 2003. godine. Italijanska kuća, svojim sirovinama i tehnologijom, donosi moderan dizajn nameštaja i vrhunski kvalitet. Relax varijante nameštaja , od osnove u punom drvetu, preko visoko elastičnih sunđera, perja i silikonskih vlakana do kože-goveđi boks i mebl štofa učiniće da Vi u svom domu osetite udobnost i odmor od svakodnevnog stresa. Završna obrada i kontrola kvaliteta prema Internacionalnoj skali kvaliteta ovaj brend nameštaja svrstava u I klasu, što potvrđuje i atest I kategorije. Po želji kupaca modeli dolaze isporučeni u tačno definisanoj boji, klasi kože ili mebl štofu.\nTP "TRGOSISTEM" doo iz Zemuna je zastupnik brenda italijanskog nameštaja Italiana Salotti za teritoriju Srbije. Naše poslovanje koje se bazira na prodaji proizvodnog programa pomenutog brenda neprekidno traje od 2003.godine. Prvi smo i eksluzivni zastupnici ovog italijanskog nameštaja. Iskustvo i znanje nam daje mogućnost da Vam u svakom momentu izađemo u suret.\nNakon odabira željenog modela i definisanja boje i klase kože ili mebl štofa potrebno je uplatiti avans. Avans iznosi 20% od cene odabranog modela nameštaja. Ostatak ukupnog iznosa se uplaćuje na dan isporuke nameštaja. Rok isporuke je 45 dana od dana uplate avansa.\nUkoliko ste uneli ispravne podatke, pokušaćemo da odgovorimo u što kraćem roku.\n© 2013 - 2022 Italiana Salotti. Sva prava zadržana.


Polovni Farmax poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Farmax\nPolovna Farmax poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Farmax poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Farmax poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Farmax poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nFarmax Rapide 300Opšte stanje (1-5): 5\nFarmax LRPOpšte stanje (1-5): 3, Radna širina: 300\nFarmax DRP300Radna širina: 300\nFarmax LRPS 300LHDHOpšte stanje (1-5): 4, Radna širina: 300\nFarmax LRPS 300LHDHOpšte stanje (1-5): 4\nOvde je kompletna lista polovnih Farmax poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Farmax poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Farmax poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Kako je rečeno Tanjugu u Hitnoj pomoći, tokom noći desile su se i četiri saobraćajne nesreće u kojima je bilo lakše povređenih lica koji su zbrinuti u Urgentnom centru i na VMA.\nZa pomoć su se najviše javljali hronični bolesnici, a deo posla odnosio se na zbrinjavanje kovid pacijenata, ali manje nego u proteklom periodu.\nMRTAV MUŠKARAC NAĐEN NA ZEMUNSKOM KEJU: Lekari Hitne pomoći su samo mogli da konstatuju smrt\n11. 06. 2021. u 07:27\nNOĆ U BEOGRADU: Hitna pomoć intervenisala 32 puta na javnom mestu- najviše alkoholisani i tuče\n11. 06. 2021. u 07:25\nKAMION OBORIO ŽENU NA CERAKU: Hitna pomoć odmah reagovala\n10. 06. 2021. u 08:50\nDRAMA NA ZVEZDARI: Dete upalo u šaht dubok pet metara!\n09. 06. 2021. u 21:25\nHitna pomoć Hitna pomoć Beograd intervencije Hitne pomoći intervencija Hitne pomoći\nMALIŠANI u mesnim zajednicama Kruševica i Mali Crljeni u GO Lazarevac dobili su dva nova igrališta. Kako navode iz ove opštine parkići zadovoljavaju sve standarde za bezbednost najmlađih.\nVAKCINACIJA U ZDRAVSTVENOJ STANICI UMKA: Mobilni punkt za imunizaciju biće otvoren u četvrtak od 8 do 14 sati\nVAKCINACIJA zainteresovanih građana, biće moguća u četvrtak na mobilnom punktu u zdravstvenoj stanici Umka, u Ulici Ilije Babića 9. Na terenu će se obavljati imunizacija vakcinama "Sinofarm" i "Fajzer", u periodu od 8 do 14 časova.\n25. 10. 2021. u 18:14\n18:32 POLA VEKA UZ LIKOVNE STVARAOCE: Salon umetnosti u Pančevu obeležava značajan jubilej\n18:31 OLIMPIJADA STARIH SPORTOVA: Manifestacija u organizaciji Udruženja građana Rušanj\n18:31 KRVAVI KRAGUJEVAČKI OKTOBAR U GALERIJI RTS: Potresno sećanje na veliku tragediju\n18:30 PEDOFILU DVE GODINE ZATVORA Devojčicu pokušao prisiliti na seks\nMILE V. iz Kotor Varoša osuđen je u Okružnom sudu u Banjaluci na dve godina zatvora zbog pokušaja obljube 12-godišnje devojčice u oktobru 2018. godine.


RTS :: Bašta reči\nRTS 2 Bašta reči\nčetvrtak, 04. jul 2019, 10:00\nNajuspešniji anime film 2013. godine, u Japanu. Pažnju gledaoca najviše privlači pejzaž, boje i kontrasti, i umirujuća muzika, koja gotovo savršeno ide uz raspoloženje koje vlada scenom. (Koto no ha no niwa, 2013)\nNa trenutke se može osetiti bezbednost sigurnog mesta, usled usklađenih efekata, koje je stvoreno za junake filma, jer je takvo svakom potrebno bez obzira da li je reč o tinejdžerskom rastrojstvu ili poslovnom stresu odraslih. To mesto jeste park i nastrešnica u njemu. Tu su se prvi put sreli Takao, student u lokalnoj školi, i Jukino, profesorka u istoj, čega Takao nije svestan.\nSve to vreme on posećuje nastrešnicu, pod kojom je sreo Jukino. Nada se ponovnom susretu, baš kao i ona, ali se nikada nisu dogovorili kada će se sledeći put sresti, tako da sve postaje igra sudbine, ili sreće.\nSa druge strane, ona ima problema u školi, i park joj postaje mesto oduška i izvor duhovne hrane. Sreća i zadovoljstvo pri slučajnim susretima su samim tim cenjeniji...


Građani BiH najviše vjeruju u 'Made in Germany' | Hercegovina.Info\nGrađani BiH najviše vjeruju u 'Made in Germany'\nPotrošači u BiH većinom, kad su u pitanju proizvodi iz inozemstva, ali i inače, vjeruju da su najkvalitetniji oni koji su proizvedeni prvenstveno u Njemačkoj, pa onda u drugim zemljama EU, a nepovjerljivi su prema proizvodima iz daleka, poput Dalekog istoka, tvrde iz udruženja potrošača.\nGordana Bulić, predsjednica Udruženja potrošača "Klub potrošača" Tuzlanske županije, kaže kako potrošači u BiH najbolje rangiraju proizvode iz Njemačke, pišu Nezavisne novine.\n"Tako je po pitanju hrane, tehnike, automobila, kućanskih aparata, strojeva i uređaja koji se kupuju za poljoprivredu i drugih alata. Apsolutno je na prvom mjestu njemačka roba, ali dobro kotira i turska roba, te poljski slatki proizvodi kojih ima dosta na našem tržištu", rekla je Bulić.\nOna kaže kako u BiH visoko kotiraju i slovenski proizvodi, poput perilice za veš. Bulić pojašnjava kako njemački proizvođači danas svoj biznis sele u zemlje Dalekog i Bliskog istoka, pa i na Balkan, zbog jeftinije radne snage, što ne znači da ne sele i svoje procedure i standarde za rad. "Njemačka proizvodnja je stroga po pitanju kvalitete kako u Njemačkoj, tako i u tvrtkama koje imaju primjerice u Kini ili Vijetnamu, tako da su ti proizvodi jednako kvalitetni", smatra Bulić.\nKaže kako bi se kupci trebali više informirati koja je roba rađena po standardima, a koja ne, te da trebaju čitati deklaracije. Smatra da bh. potrošači najmanje povjerenja imaju prema kineskim proizvođačima koji često rade kopije.\n"To je jeftina roba koja se uvozi i kojom se pokrivaju potrebe stanovništva koje živi skromno i ima mala primanja, pa zbog toga ova roba kod nas i prolazi, nažalost naše potrošače ograničavaju prihodi", rekla je Bulić.\nZoran Petoš, koordinator za rad sa potrošačima u Udruženju građana DON iz Prijedora, kaže da, kada su u pitanju vozila, građani definitivno najviše kupuju njemačka vozila, ali se kupuju mnogo i francuska vozila. "Prednjači vizija bh. građana da je njemačka kvaliteta još na snazi, naravno da se radi o ukusu, ali možemo slobodno reći da većina građana i dalje vjeruje njemačkoj kvaliteti", rekao je Petoš.\nMeđutim, on ističe da građani u ovisnosti od vrste proizvoda vjeruju određenim provjerenim markama, većinom onima kojima su vjerovali u bivšoj državi. Kada su u pitanju prehrambeni proizvodi, Petoš kaže kako bh. građani najviše kupuju proizvode iz zemalja okruženja, Hrvatske, Srbije i Crne Gore, te da su tu i domaći proizvodi koji nisu zastupljeni u onoj mjeri u kojoj bi trebalo da budu.\nNapominje kako građani kupuju većinom u skladu sa svojom ekonomskom moći, ali imaju određene navike koje traju već desetljećima. "Građani i dalje najviše vjeruju u kvalitetu proizvoda koji dolaze iz zemalja okružja, i dalje smatraju njih provjernim proizvodima koje su i prije koristili, posebno kada su u pitanju prehrambeni proizvodi", rekao je Petoš.\nOn je istaknuo da su građani pomalo sumnjičavi na sve što dolazi iz daleka, te su sumnjičavi na rok trajanja i kvalitetu, jer na bh. tržište iz tih zemalja stiže daleko jeftinija i nekvalitetnija roba nego što odlazi na Zapad, gdje odlazi roba visoke kvalitete, posebno tehnička roba i moderne tehnologije. "Kupci dosta gledaju reklame i rukovode se time.\nNažalost, bh. potrošači nemaju dodira mnogo s onim proizvodima koji se prave za zapadno tržište", kaže Petoš. Banjolučanin Goran D. rekao je kako najviše povjerenja ima u proizvode koji stižu iz zemalja EU, a posebizno iz Njemačke, koja prednjači u kvaliteti proizvodnje vozila, tehnike i slatkih proizvoda, ali da sve više kupuje i domaće proizvode.\n"Trebali bi ipak što više kupovati domaće proizvode i tako jačati našu ekonomiju. Među domaćim proizvodima ima dosta kvalitetnih, kao da su 'made in Germany'", rekao je.\nTRENUTAČNO STANJE Ovo su uvjeti za ulazak u Hrvatsku iz BiH na ljeto\nHrvatska je otvorena za turiste koji imaju negativan PCR test ne stariji od 48 sati, antigenski test koji je na listi odobrenih u EU ili potvrdu…\nFederalno ministarstvo zdravstva protiv skraćivanja policijskog sata zbog ramazana\nKrizni stožer federalnog Ministarstva zdravstva danas je održao sjednicu na kojoj je donesen zaključak da naredbe i preporuke koje su na snazi…


EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJU U MAČVANSKOM OKRUGU: U Šapcu 54 nova slučaja, Koceljeva bez zaraženih | Novosti.rs\nEPIDEMIOLOŠKA SITUACIJU U MAČVANSKOM OKRUGU: U Šapcu 54 nova slučaja, Koceljeva bez zaraženih\n20. 03. 2021. u 10:57\nU MAČVANSKOM okrugu je, poslednja 24 časa, registrovano 127 ljudi zaraženih virusom korona, saopštio je Zavod za javno zdravlje u Šapcu.\nNajviše novozaraženih je u Šapcu 57 i Loznici 41. Virus korona jedino niko nije „zaradio“ u koceljevačkom kraju, gde je, i dalje, najmanji broj novoobolelih -16.\nŠabac ima 527 aktivno obolelih, Loznica 342, Bogatić 84, Krupanj samo jednog manje, LJubovija 74, Mali Zvornik 57 i Vladimirci 49. Ukupno u okrugu je 1232 oboleli ljudi od virusa korona.\nEkipe u ovdašnjim domovima zdravlja i bolnicama neprestano biju bitku protov ove pošasti. Prekaljeni, vredni, stručni, odgovorni i savesni lekari, poput dr Ane Ilić iz Loznice, upućuju se, kao ispomoć, u druge domove zdravlja van ovog dela Srbije.\nPRONAĐEN PAKETIĆ SA 10 GRAMA KOKAINA: Osumnjičenom određeno zadržavanje\n19. 03. 2021. u 14:25\nDO KRAJA, NEGO ŠTA!Snažna podrška dr Birmančevića, predsedniku Vučiću\n19. 03. 2021. u 01:18\nSRBIJA SE "ZAKLJUČAVA" NA JOŠ SEDAM DANA? Krizni štab pred teškom odlukom - ko bi mogao da radi skraćeno, a ko preko "šaltera"\n20. 03. 2021. u 09:28\nTako je petočlana ekipa iz Loznice, po rečima dr Branke Krasavac, trenutno u ispomoći DZ u Batajnici.\nvirus korona Šabac broj zaraženih virusom korona korona virus dr Ana Ilić dr Branka Krasavac\nSLEDI ZAKLJUČAVANJE AKO SE NASTAVI OPUŠTENOST: Doktor Slobodan Popović poslao važan apel svim građanima\nSITUACIJA sa virusom korona je relativno stabilna u celoj državi, pa i u Šapcu, kaže dr Slobodan Popović, direktor Opšte bolnice "Laza K. Lazarević" u Šapcu.\n09. 07. 2021. u 09:37\nZA DRVEĆE NEMA SPASA: Ekološki aktivisti u Požarevcu pokušavaju da odbrane desetine stabala od seče\nGRUPA ekoloških aktivista pokrenula je akciju protiv seče drveća u Sunčanom parku u Požarevcu, koja se sprovodi u okviru projekta njegove rekonstrukcije.\n25. 09. 2021. u 08:25\nBEBE PORASTU DOK POMOĆ STIGNE: Udruženje iz Vrbasa traži bržu isplatu naknade za novorođenčad, u SO odbacuju kritike\nOPŠTINA Vrbas je ove godine uložila 365,6 miliona dinara u vrtiće, osnovne i srednje škole, kao i 173 miliona dinara za poboljšanje energetske efikasnosti u četiri objekta PU "Boško Buha" i OŠ "Svetozar Miletić".\n25. 09. 2021. u 07:26


Izvor: Tanjug utorak, 5.11.2019. | 18:09\nNe kontam što sa Albanijom? Šta imamo od toga? Kupanje sa liènom kartom? Preèica do...nièega? Trgovina nam je istorijski na visokom nivou. Sve i da se uspostavi neka veæa razmena, pojavi se neki Haradinaj i sve ispoèetka...Èista reklama koje niko ne shvata ozbiljno...\n(milan, 5. novembar 2019 18:59)\nMa Kakva Dobra ideja, sta ce Nama Albanci i Makedonci.Saradjivacemo samo Ako Imamo Interes i Zdravo\n(srba, 5. novembar 2019 18:30)\nTo je obièna glupost, da se zamazu oèi ovoj sirotinji sa balkana, umesto EU perspektive (nadam se da je svima jasno da od EU nema ništa). Neka nam bivsi ministar objasni a šta je onda bila CEFTA? Raspala se zato sto??? Više i ovi lobisti....\n(SGT, 5. novembar 2019 18:25)


24.9.21. 10.00 2021-09-24T10:00:43+02:00\nTeška srca smo se oprostili od leta i dočekali jesen, dok trepnemo stići će i zima, stvari se smenjuju redovnim, za nas malo prebrzim tokom, ali jedna stvar ostaje ista - nekako nikako nemamo dovoljno vremena za sebe. Kada kažemo vreme za sebe, u gomili stvari koja treba da stane u tu kategoriju, nalazi se i čitanje. U poslednje vreme, upravo usled tog balansiranja ali i sve boljeg razumevanja stare dobre mantre da je manje zapravo više, biramo kratke priče. Ako je verovati onoj formuli da se umeće pisca ogleda upravo u sposobnosti da napiše jednu takvu, onda je to još samo jedan razlog više za prepuštanje pripovetkama. Izdvojili smo svoje omiljene kao i linkove na kojima ih možete čitati potpuno besplatno.\nJorge Luis Borges - "Vavilonske biblioteka"\nKrenućemo od neprikosnovenog kralja ovog žanra - u pitanju je Jorge Luis Borhes. “Vavilonska biblioteka” savršeno oslikava njegovu opsednutost lavirintima, bibliotekama, univerzumom i simbolima ali je višeznačna na toliko nivoa da smo se sigurni da ćete joj se iznova vraćati. Njegov univerzum, odnosno biblioteka, sastoji od beskrajnog prostranstva hodnika sa nesagledivom količinom knjiga. Dakle, ona mora sadržati svaku smislenu knjigu ikad napisanu i sve permutacije istih, sve korisne informacije, naslućivanje budućnosti, razumevanje prošlosti, bigorafije i (ne)istine. Sve i da se nekoliko miliona knjiga uništi, svaka od njih bi imala na milione varijacija usled samo jednog drugačijeg znaka. Uprkos ili upravo zahvaljujući tome, sve knjige su potpuno beskorisne čitaocu, što bibliotekare ostavlja u stanju samoubilačkog očaja.\nUrsula K. Le Guin - "Oni koji odlaze iz Omelasa"\n"Oni koji odlaze iz Omelasa" je delo američke književnice Ursule K. Le Guin , koja je nagrađena Medaljom Nacionalne knjige za 2014. godinu za prepoznatljiv doprinos američkoj književnosti. Priča je osvojila i nagradu Hugo za najbolju kratku priču iz 1974. godine, koja se godišnje dodeljuje naučno fantastičnoj priči. Autorka jasno inicira da ni sama ne zna pravila ovog društva i poziva čitaoce da izmaštaju svoj Omelas. "Imamo lošu naviku, podstaknuti pedantnima i sofisticiranima, da sreću doživaljamo kao nešto što je glupo, samo je bol intelektualan, samo zlo zanimljivo." Stanovnici Omelasa slave leto, čuje se zvuk zvona, žamor ljudi i povici dece, kule se blistaju pored obale, povorke prolaze kroz grad - ali nema jednostavne sreće, a njihova počiva na žrtvovanju ljudskog bića. Da li čovek može da se odrekne radosti? Neki joj okreću leđa i idu prema planinama, ne znajući svoje odredište, ali “izgleda da znaju gde idu, oni koji odlaze iz Omelasa.”\n"Lutrija" je jedna od najpoznatijih priča u američkoj književnosti koja datira iz 1948. Predivan je letnji dan, a u malom selu se svi stanovnici okupljaju povodom tradicionalne godišnje lutrije. Iako seljaci zamišljaju da čuvaju tradiciju, istina je da je se gotovo i ne sećaju, niko ne zna niti kako je počela, niti kakvi su detalji iste. "Iako su seljani zaboravili ritual i izgubili izvornu crnu kutiju, oni su se ipak setili da koriste kamenje." Kao što lepo vreme i skupovi podrazumevaju nešto lepo, tako je i reč "lutrija" podrazumeva nešto dobro za pobednika, s tim da on na kraju dobija potpuno suprotno od toga. Bilo je bezbrojnih tumačenja "Lutrije" - da je komentar o Drugom svetskom ratu ili marksistička kritika društva. Bez obzira na tumačenja, ovo je suštinski priča o ljudskim kapacitetima za nasilje, posebno kada je to nasilje pripisano tradiciji ili društvenom uređenju.\nErnest Hemingway - “Brda poput belih slonova”\nErnest se, prilikom pisanja ove priče, vodio svojom "teorijom ledenog brega", odnosno tvrdnjom da reči treba da budu samo mali deo cele priče. One su, dakle, samo vrh ledenog brega, a pisac treba da koristi što manje reči kako bi ukazao na veću, nepisanu priču koja se nalazi ispod površine. Ova se fokusira na razgovor o “operaciji” između muškarca i žene dok čekaju voz za Madrid, ispijajući pivo na železničkoj stanici sa pogledom na brda koja liče na bele slonove. Upravo ta postavka umnogome utiče na ovu priču punu simbolike, te čitalac mora doneti vlastite zaključke na osnovu dijaloga.


Kalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i сайт strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da com imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Pančevu plaketa u takmičenju "Šampioni bezgotovinskog plaćanja" - ePancevo\nZadovoljstvo nam je da vas obavestimo da se Grad Pančevo, nakon završenog takmičenja „Šampioni bezgotovinskog plaćanja“, nalazi među 10 najboljih gradova i opština – odnosno na 6. mestu nacionalnog takmičenja koje su organizovali Kancelarija za IT i eUpravu i NALED, uz podršku kompanija Visa i Mastercard u periodu od 1. jula do 31. decembra 2019. U takmičenju pod sloganom „Plati karticom i pobedi“ , učesvovalo je ukupno 60 lokalnih samouprava u Srbiji.\nU četvrtak, 23. januara je tim povodom u Narodnoj skupštini Republike Srbije, organizovana svečana dodela plaketa, koje je predstavnicima gradova i opština uručio Branko Ružić, ministar državne uprave i lokalne samouprave Republike Srbije u prisustvu Mihajla Jovanovića, direktora kancelarije za IT i eUpravu, Gorana Kovačevića, potpredsednika Upravnog odbora Naled-a, Jelene Ristić iz kompanije Mastercard i Ane marković iz kompanije Visa. Plaketu je u ime grada Pančeva primila Borislava Vujanović, zamenica načelnika Gradske uprave grada Pančeva.\nPored besplatnih POS terminala koje su dobile sve lokalne samouprave, za one najuspešnije u promociji bezgotovinskog plaćanja obezbeđene su nagrade. Prvih deset dobilo je plaetu, prvih pet internet prezentaciju, a glavnu nagradu – dečije igralište dobila je opština Priboj, koja je ostvarila najveći broj transakcija u odnosu na broj stanovnika.\nZa šest meseci, koliko je trajala kampanja, građani su na šalterima gradskih/opštinskih uprava karticom platili ukupno 13.560 taksi, naknada i poreza, u vrednosti od 21.667.119 dinara, odnosno oko 178 hiljada evra, a procenjeno je da su ona ovaj način grđani uštedeli i do 500 dana čekanja u redovima.\nGrad Pančevo i dalje poziva građane Pančeva da iskoriste pogodnosti bezgotovinskog plaćanja na šalterima Gradskog uslužnog centra:\nSniženi troškovi provizije za plaćanje javnih usluga (45 dinara za iznose manje od 4,500 dinara i dvostruko niža provizija u iznosu od 1% za transakcije veće vrednosti).


U gipsu na okupljanje reprezentacije: Ašćerić menja Dobrića (VIDEO) | Mondo Portal\nOgnjen Dobric polomio prst Ognjen Asceric u reprezentaciji Srbije\n25. maj, 14:24\nU gipsu na okupljanje reprezentacije: Ašćerić menja Dobrića (VIDEO) 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.02.2020. / 15:07 15:26\nAutor Mladen Šolak 17.02.2020. / 15:07 15:26\nKošarkaš Crvene zvezde polomio prst.\nBez Ognjena Dobrića odigrala je Crvena zvezda finale Kupa Radivoja Koraća protiv Partizana, a dan kasnije saznali smo i zašto.\nMladi košarkaš pojavio se na okupljanju reprezentacije sa desnom šakom u gipsu.\nKlop otkrio ime uzora, kao i sa kim će popiti vino tokom letnjeg odmora\nPreminuo bivši igrač Mančester junajteda i heroj avionske nesreće u Minhenu\n"Prelom, ali nadam se da me neće dugo odvojiti od terena. Ne zna se još ništa konkretno, zasad mogu da radim na sebi, bez lopte", objasnio je o povredi prsta koja ga je zadesila na treningu crveno-belih.\nKako se moglo čuti, umesto njega selektor Igor Kokoškov pozvaće Luku Ašćerića iz Mege.\nDobrić se osvrnuo i na šokantan poraz od Partizana u finalu Kupa.\n"Svi ste videli šta se desilo. Oni su imali više koncentracije u produžetku, ubacili su bitne šuteve i pobedili. Nije nezasluženo, mi smo se borili i dobro igrali odbranu, ali napravili smo par glupih stvari pred kraj i dopustili im da se vrate. Ne mogu nikoga da krivim osim nas", zaključio je.\nTeodosić nije došao na okupljanje, Danilović objasnio problem!\nOgnjen Dobrić KK Crvena Zvezda orlovi igor kokoškov\n17.02.2020. / 17:35\nMene je sramota od pojedinih navijaca naseg kluba koji konstantno pljuju sve i svakoga,a cute na citavu sezonu u fudbalu u kojoj smo toliko puta obrukani da to nije normalno.Ne smetaju im kanjasi,la pare,jirke....milioni baceni u vetar,nakantavanje u svim utakmicama lige sampiona,bruka u finalu kupa.Zato u kk nista ne valja,a jedini klub u okviru sportskog drustva koji nas dostojno predstavlja i igra ravnopravno sa i po pet puta skupljim ekipama.Svakome je jasno sa koje strane vetar duva i ciji bata leci povredjenu sujetu.\n17.02.2020. / 16:06\nZa 6 nedelja biće k'o nov.\n17.02.2020. / 16:03\nZa razliku od mnogih iskren si... Živ bio, brz oporavak i uspjeh sa reprezentacijom Srbije ti želim...\nUpravo gledate Jagodić-Kuridža: Mi volimo da igramo, ali nije na nama odluka 0 Ostalo Pre 56 min "Treba da budemo strpljivi, sve će doći na svoje", rekao je Marko Jagodić-Kuridža posle trećeg treninga sa KK...\nUpravo gledate Šakota: Sve kreće ispočetka... 0 Ostalo Pre 47 min Trener Crvene zvezde Dragan Šakota nakon testiranja ekipe na korona virus poručio da se uskoro vraćaju treninzima,...


Author: Fenrikora Groramar\nVieosni senzori slue za istovremeno merenje podunih, popre nih i vertikalnih ubrzanja vozila.\nTermoparovi Termoparovi su jedni od naj e e primenjivanih senzora za merenje temperature s obzirom da su relativno jeftini i dovoljno ta ni i da mogu da rade na irokom opsegu temperatura. Tokom rotacije osovine, senzori generiu nizove pulseva iji su broj i frekvencija proporcionalni poloaju i brzini osovine. Kodni disk se postavlja izme u svetlosnog izvora obi no LED diode magnetnu fotodetektora obi no fototranzistora koji ima ulogu digitalnog senzora.\nNjihova vana karakteristika je da omogu avaju beskontaktno merenje, pa nisu podloni habanju i odgovaraju oj promeni ta nosti. At the last check onwe found 1 backlinks. Odlikuje ih robustan dizajn i, u optem slu aju, niska proizvodna cena. Set od n digitalnih izlaza naziva se n-bitnom digitalnom re i. Opti ki rotacioni enkoderi imaju stakleni, plasti ni ili perforiranini metalni kodni disk, po ijem obimu se nalaze nizovi naizmeni no postavljenih providnih i neprovidnih polja, du jedne ili vie prstenastih traka.\nU primeni su dva osnovna tipa senzora brzine zakretanja pijezoelektri ni i mikroelektromehani ki.\nU osnovi tog elementa je silicijumska membrana ffluks etiri deformaciona otpornika povezana u Vitstonov most radi poja anja signala i kompenzacije uticaja temperature. Brushing up on sensors: The reason is pretty simple — the majority of visitors are usually in a rush and no one is fond of waiting half a century before the website finally loads its content or fails to load. Na ovaj na in, kretanje diska rezultuje periodi nim promenama magnetnog fluksa iji je period proporcionalan brzini obrtanja diska.\nJedna od standardnih je tajnhart-Hartova Steinhart-Hart aproksimacija thermistora tre eg reda: Sensors Volume 5 Magnetogalvanic Sensors Documents. U vozilima se NTC termistori standardno primenjuju kao digitalni termostati za nadzor termperature motora.\nZa ta nost ovih senzora, dakle, od vitalne je vanosti obezbediti to precizniju i konstantniju veli inu struje magentni. Trailing 3 month Trailing 6 month Trailing 12 month.\nTRANSFORMATORI by Lejla Merdić on Prezi\nUkoliko ipak postoji potreba za merenjem uglova do punog obrtaja 0 dopostoje reenja u kojima se AMR ugaoni senzori se opremaju jo jednim dodatnim ravanskim namotajem. Variranje magnetnog fluksa se izaziva promenom reluktanse magnetnog kola senzora. Na osnovu broja generisanih pulseva ili dekodiranjem seta vie pulseva, signal se prevodi u informaciju o relativnom ili apsolutnom poloaju.\nDluks enkoderi se izvode sa ozubljenim diskom zup anikom ili sa viepolnim aktivnim magnetnim diskom. Acoustic Sensors version 1. Zbog toga se na statoru indukuje napon koji slijedi polje rotora, a sljedstveno i struja.\nMerni elementi potenciometara su provodnici propisane otpornosti u obliku metalne ice ili filma od kermeta ili provodljive plastike kermet – kompozitni materijal komponovan od kerami kih i metalnih materijala.\nBinarno kodiranje primenjuje standardnu sekvencu kojom se prirodni brojevi prevode u binarne. Kako je Holov napon veoma mali, Holovi senzori se uvek opremaju elektronskim komponentama za poja anje i obradu signala. NTC negative temperature coefficient termistore karakterie negativni temperaturni koeficijent, to zna i da im otpornost pada sa porastom temperature. S obzirom da efekat promene otpornosti zavisi samo od ugla koji zaklapaju pravci vektora struje i magnetnog polja, nezavisno od njihovog smera, AMR ugaoni senzori ne mogu da mere zakretanja ve a od 90, tj.\nPijezoelektri ni senzori brzine zakretanja se izvode u obliku vertikalne osciluju e viljuke sa dva para kvarcnih pijezo elemenata dva pijezo elementa su postavljena u korenu oba kraka viljuke i imaju ulogu aktuatora koji saglasno dovedenim elektri nim impulsima pobu uju viljuku na osnovno oscilovanje. Pored platinskih, izra uju se i RTD senzori na bazi nikla Ni ili bakra Cuali je njihova primena daleko re a.\nIzra uju se od legure nikla i gvo a Ni81Fe19engl. Konstrukcija sa metalnim filmom se ire primenjuje zato to je jeftinija i obezbe uje ve e nominale otpornosti. Brzine se odre uju metodom direktnog merenja ili diferenciranjem signala senzora za merenje pomeranja. Osnovni tipovi relevantni za aplikacije u vozilima: Trake senzora A i B imaju toliko polja kolika je rezolucija enkodera. Electric Machinery, 3rd Ed. Ipak, za preciznija merenja, obi no je, umesto linearne, potrebno primeniti parboli ku ili kubnu aproksimaciju ove zavisnosti.\nMEMS senzori se primenjuju kao senzori za detekciju sudara za ubrzanja 20 do g1 i kao senzori u sistemima za upravljanje dinamikom vozila za ubrzanja 1 do 2 gdok se pijezo akcelerometri u prvom redu koriste kao vibracioni senzori u motorima sa unutranjim sagorevanjem. Merenje zasnivaju na Koriolisovom efektu.\nAnalogni Holovi senzori po pravilu slue za merenje ugaonih pomeranja. RTD senzori se obi no kategorizuju prema nominalnoj otpornosti na 0C.\nNa primjer, po upitu: Kupi sada Kupi sada. Pri tome indukovani napon je proporcionalan brzini promene fluksa u magnetnom kolu senzora.


NAŠ TIM - abter proizvođač čelika lulu, kućište prirodnog gasa i cevi,Bešavne čelične cevi,OCTG,\n- Gotovo 4 godina iskustva trgovanje International\n- Gotovo 4 godine iskustva u prodaji u našoj radnji\n- Serviranje klijente iz Kuvajta, Turska, Francuska, Južna Afrika\n- Uglavnom iskustva u Čeličnih & SMLS Carbon Steel cevi\n- Godišnje prodaje prvak u 2013 & 2014\n- Gotovo 3 godina iskustva trgovanje International\n- Gotovo 3 godine iskustva u prodaji u nasem drustvu\n- Potreba klijenata iz Egipta, UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI, Australija, Južne Amerike\n- Uglavnom stručnost u cevi ugljen & nerđajući čelik\n- Gotovo 2 godina iskustva trgovanje International\n- Gotovo 2 godine iskustva u prodaji u nasem drustvu\n- Serviranje klijente iz Vijetnama, Brazil, Egipat\n- Uglavnom stručnost u bez problema i šavnih Čeličnih cevi čelika, HSS proizvodi\nTakođe imamo sposobnost okvir, koje su izložene vještine moramo sutra je lidera. Među njima su menadžment promena, donošenja odluka, fokus na rezultate, strateške, timski rad, puna svest o zainteresovanoj, efikasne komunikacije, i obećanje da učenje i razvoj. Imaju jedinstven okvir ovako olakšava da imaju standarde doslednosti preko grupe, i je objektivan metod za procenu sposobnosti i potencijala.\nVrednost talenat: Ako možemo privući i zadržati najbolje talente i odgovarajuće veštine, naš posao će biti samo uspešan i održiv u budućnosti. Imamo čitav niz programe i inicijative dizajniran da razviju ljudi već imamo, i regrut. Stavili smo ogroman značaj na razvoj talenta već imamo, i interni kandidati daju prioritet svaki put kada nastaje nova Vaga za posao. I postavili smo grupe širom inženjering i tehničkih programa, koji je dizajniran za kreiranje globalne lokvi inženjera i tehničara specijalista.\nPerformanse menadžmenta i liderstva razvoja\nNaš pristup u upravljanju performansama stavlja toliko naglasak na kako zaposleni ostvaruju svoje ciljeve, kao kako bi postigli. Želimo da ohrabrimo načina rada koji podržavaju naše vrijednosti i kreiranje uzori za našeg budućeg uspeha.\nGlobalni razvoj izvršnog programa, posebno, pruža transparentan i sistematičan proces za upravljanje pojedinca performansi, prednosti i razvojne potrebe. Nudi redovne povratne informacije i na poslu trenira da pomogne motivisati ljude i ubrzati njihov napredak.\nABTER ima ogromnu snagu radnika sa raznovrsnom znanja i stručnost, podržan od strane visoko stručni i kvalifikovane radne snage. Naši zaposleni su nam vredniji, dajući nam neprocenjivi konkurentnost. MFPL pruža neprekidnu obuku i učenje mogućnosti, tehničkih i ne-tehničkih, da biste poboljšali sposobnosti i stručnosti zaposlenih. Odgovarajuća znanja kretanja u stručnim oblastima takođe kontinuirano vrši se za podršku nam potisak u proizvodnji.


Kristina Miladinović | Novosti.rs\nDA LI JE OVO NAJVEĆA KRIZA U ISTORIJI FEJSBUKA? Objavljena dokumenta koja bi mogla da unište kompaniju, niže se skandal za skandalom\nFEJSBUK se poslednjih godina suočio sa uzbunjivačima, narušenim odnosima s javnošću i kongresnim istragama, ali sada se našao pred kombinacijom sva tri faktora odjednom u najintenzivnijoj i najsveobuhvatnijoj krizi u 17-godišnjoj istoriji kompanije.\n25. 10. 2021. u 19:36\nRUSIJA UPOZORILA NEMAČKU: Ne testirajte pouzdanost naše vojske\nRUSIJA se nada da u Nemačkoj ima razumnih lidera koji mogu da odvrate nemačku ministarku odbrane Anegrat Kramp-Karenbauer da testira pouzdanost Oružane snage Rusije.\n25. 10. 2021. u 19:24\nMLADIĆ SE UPUCAO U GLAVU: Užas u beogradskoj streljani - povređeni u teškom stanju\nMLADIĆ (25) pokušao je navodno večeras da izvrši samoubistvo u jednoj streljani na Savskom vencu.\n25. 10. 2021. u 19:16\nIZRAELSKI SUD DONEO ODLUKU: Dečak koji je preživeo pad žičare se vraća u Italiju - dedi koji ga je odveo kazna 20.000 dolara\n25. 10. 2021. u 19:15\nVELIKI broj građana odazvao se pozivu i obratio za savet javnim beležnicima putem otvorenih linija, tokom tročasovnog onlajn savetovanja, saopštila je Javnobeležnička komora Srbije.\nVANJA POSTAO DOKTOR: Legendarni odbojkaš uspešno odbranio disertaciju na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje (VIDEO)\nJEDAN od naših najboljih odbojkaša svih vremena Vladimir Vanja Grbić na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta Beograd odbranio je doktorsku disertaciju, pod nazivom "Evaluacija mehaničkih kapaciteta mišića nogu primenom linearne relacije sila-brzina".\n25. 10. 2021. u 19:01\n19:39 Svi CRVENE zbog pitanja u Slagalici - a i odgovora!\n19:39 TIODOROVIĆ OTKRIO: Tražili smo da sve stane od 17 sati, da posle rade samo pumpe, apoteke i snabdevanje hranom\n19:36 DA LI JE OVO NAJVEĆA KRIZA U ISTORIJI FEJSBUKA? Objavljena dokumenta koja bi mogla da unište kompaniju, niže se skandal za skandalom\n19:34 DŽONIĆ DOBIO PAKET U PRITVORU: Goran nije imao posete - razdvojen od sinova koji se sumnjiče za umešanost u ubistvo porodice Đokić\n19:24 RUSIJA UPOZORILA NEMAČKU: Ne testirajte pouzdanost naše vojske\n61 SUSRET SA ISTORIJOM - OD ČEGA JE ŽIVEO TITO: Primao dve plate i čak tri dečja dodatka\n26 VUČEVIĆ: Danila i Andreja konstantno napadaju, a krajnji cilj tih pritiska jeste da nateraju Aleksandra Vučića da se povuče!


Nenadić: Direktori javnih preduzeća na kratkom povocu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Nenadić: Direktori javnih preduzeća na kratkom povocu\nViše od 70 odsto republičkih preduzeća na koje se primenjuje Zakon o javnim preduzećima imaju vršioce dužnosti ili direktore čiji mandat nije u skladu sa zakonom, izjavio je danas programski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić, i ocenio da se u tom slučaju umesto primene pribegava promeni zakona.\nNenadić je na skupu „Ima li direktora u javnim preduzećima“, u organizaciji Biznis info grupe, ukazao da Vlada ima sva sredstva na raspolaganju da pitanje vršilaca dužnosti jednostavno razreši tako što će sprovesti konkurse za izbor direktora u skladu sa zakonom.\n„Mi sada imamo problem ne samo njihovog vd stanja već i nezakonitog rada, i to je verovatno najveći fiskalni rizik koji imamo kada je reč o javnim preduzećima, jer svaki ugovor koji su ti vršioci dužnosti potpisali može se oboriti, a i naša sudska praksa ide u tom pravcu“, upozorio je Nenadić.\nČlan Fiskalnog saveta Bojan Dimitrijević je izneo stav da na kvalitet upravljanja javnim preduzećima manje utiče vd status direktora, a više „spoljni faktori“.\nOn je istakao da ima dokaza da nestručan čovek može da donese dobre rezultate, ali nema eksplicitnih dokaza da neko ko je u vd stanju lošije vodi preduzeće, jer je vd direktor zakonski izjednačen sa regularno izabranim direktorom.\nSa druge strane, dodao je, ima situacija kada vd stanje direktora psihološki tera da bude efikasan zbog nesigurnosti svog statusa, dok je sigurnost direktora izabranog na četiri godine možda ‘mač sa dve oštrice.\nKontraargument ponudio je Nenadić, ukazavši da nesigurnost može da dovede do druge vrste „efikasnosti“.\n„Saglasan sam da će dirktori na kratkom povocu biti ‘efikasniji’ ali u čemu – ako nemaju sigurnost četvorogodišnjeg mandata na kome bi trebalo da sprovedu program kojim su se kandidovali, onda će biti skloni da na dnevnom nivou slušaju naloge onih koji su ih na to mesto postavili – a tada bi moglo da dođe do političkih zloupotreba“, upozorio je Nenadić.\nAna Jolović iz Projekta reforme lokalnih finansija II u Srbiji navela je da se potencijalni kandidati za direktore javnih preduzeća na lokalnom nivou suočavaju sa dodatnim poteškoćama kada je reč o očekivanjima od tih firmi.\n„Imate situacije kada biste da javno komunalno preduzeće u isto vreme ima neekonomsku cenu vode, da ne angažuje izvršitelje da naplati zaostale dugove, da izgradi još 50 kilometara vodovoda, da ne traži subvenciju, i da zaposli još 20 ljudi. Ne postoji normalan čovek koji bi se javio na takav konkurs“, rekla je Jolović.\nPredstavnik Svetske banke Dušan Vasiljević je, odgovarajući na opasku da Vlada Srbije trenutno razmatra novi zakon kojim bi rešila problem selekcije potencijalnih direktora, naglasio da je suština da „i kada imamo dobra zakonska rešenja, ona se ne primenjuju“.\n„Glavni izazov ostaje da osiguramo da se postojeća rešenja primenjuju i da obezbedimo političku volju za to. U ovom slučaju najuočljivije je da se odredbe zakona ne poštuju bez ikakvih posledica“, rekao je Vasiljević i istakao da je važno rešiti i pitanje nagrađivanja upravljačkih struktura, jer do tada ne možemo očekivati da imamo profesionalni menadžment.\nVasiljević je naveo da u Srbiji trenutno ima oko 250 državnih i javnih preduzeća, od kojih samo 50 direktno izveštavaju Ministarstvo privrede zbog obavljanja delatnosti od javnog intresa, i ocenio da treba razmisliti o povlačenju države iz vlasništva preduzeća koja nisu od stratškog interesa.\nNemanja Nenadićzakon o javnim preduzećimaBeograd\nJedno reagovanje na “Nenadić: Direktori javnih preduzeća na kratkom povocu”\nČlan Fiskalnog saveta Bojan Dimitrijević: ima dokaza da nestručan čovek može da donese dobre rezultate … naravno, misli na sns kadar, i sad, zašto je on dekan i zašto je u Fiskalnom savetu kad sam uveren da ima puno nestručnijeg sns kadra?\nVada Srbije usvojila je danas Predlog rebalansa budžeta za 2021. godinu u kojem su povećana izdvajanja za kapitalne investicije.\nEkonomija • danas 14:38\nNedimović: Za projekat vodosnabdevanja leskovačkih sela 18 miliona dinara\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović izjavio je...\nMihajlović i Tjurdenjev: Efikasna realizacija projekata, mogućnost ulaganja NIS-a u OIE\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, razgovarala je danas...


SAD se vraća u Irak: Američki vojnici došli u borbu protiv ekstremističkog ISIL-a - Index.hr\nHina, V.Š. 25.6.2014.\nStigle i prve prijetnje: "Zračni udari SAD-a na Irak doveli bi do napada na Amerikance"\nWashington zasad nije udovoljio zahtjevu iračke šijitske vlade premijera Nuria al-Malikija za zračnim udarima. Profil na društvenoj mreži Twitter pod nazivom "Liga pristaša" s više od 21.000 sljedbenika pozvao je simpatizere ISIL-a da postavljaju u petak svoje poruke s upozorenjem SAD-u da ne kreće u zračne udare. "Ova kampanja odražava poruke koje su poslali suniti iz cijelog svijeta američkom narodu... (To je) prijetnja svim Amerikancima u slučaju američkog napada na Irak", navodi se u poruci. Među stotinama poruka potpore, jedan korisnik je napisao da "kao što je naš mučenik Osama bin Laden rekao, ne treba se ni s kim savjetovati o ubijanju Amerikanaca". "Američka intervencija u poslove Islamske države Iraka i Levanta znači da je američki nevjernik meta napada svetih ratnika posvuda", napisao je drugi korisnik.\n"Sudjelovat ćemo na prvoj sjednici parlamenta u skladu s ustavnim načelima, poštujući poziv šijitskog klerika Marjaiye i zbog lojalnosti našem narodu", rekao je Maliki u televizijskom obraćanju. Njemačka kancelarka Angela Merkel rekla je u srijedu pred parlamentom da iračka vlada proteklih godina nije zastupala interese svih iračkih skupina i da ju se mora prisiliti da to počne činiti. "Potrebna nam je vlada koja zastupa sve dijelove stanovništva", istaknula je Merkel. "To se godinama nije događalo i stoga treba pojačati pritisak", dodala je.\nKerry je kazao da će na razgovorima sa saudijskim vlastima u Ryadu naglasiti potrebu "žurnog djelovanja" u Iraku, nakon njegova posjeta Bagdadu, Bruxellesu i Parizu, kamo stiže u četvrtak.\n"Predsjednik Obama je zatražio da u petak posjetim Saudijsku Arabiju kako bi s kraljem Abdullahom razgovarao o regionalnim pitanjima, pa tako i o stanju u Iraku", rekao je na tiskovnoj konferenciji.\nDvojica čelnika trebaju razgovarati i o "strategiji suzbijanja prijetnje ISIL-a (Islamska država u Iraku i na Levantu) i potpore umjerenoj oporbi u Siriji", dodao je, uoči odlaska iz Bruxellesa u Pariz. Morao je putovati vlakom zbog štrajka u bruxelleskoj zračnoj luci.\nU Bruxellesu je Kerry razgovarao o Iraku i s turskim ministrom vanjskih poslova Ahmetom Davutogluom koji je upozorio da je njegova zemlja "u veoma teškoj situaciji" zbog kriznih žarišta na Bliskom istoku.\nU tom smislu "moramo se više konzultirati i djelovati kao dva strateška partnera", kazao je Kerry.\n"Veoma smo zabrinuti stanjem u Iraku", rekao je glavni tajnik NATO-a Anders Fogh Rasmussen.\n"Mogu vam reći da su NATO-ovi saveznici solidarni" o tom pitanju i da "neće oklijevati s donošenjem nužnih mjera kako bi osigurali djelotvornu zaštitu Turske", dodao je.\nNATO je početkom 2013. na jugu Turske rasporedio raketne sustave zemlja-zrak Patriot kako bi odgovorio na svaku prijetnju iz Sirije.\n#SAD #irak #rat u iraku #američki vojnici #ekstremisti #isil


Brazil vs Paraguay besplatni rezultati uživo i video stream (2022/02/02) - AiScore Football LiveScore\nBrazil vs Paraguay besplatni rezultati uživo i video stream (2022/02/02)\n78 Posjed 22\n23 Pucanje 6\n170 Napadi 50\n82 Opasni napad 12\nRezultat Brazil vs Paraguay uživo (i video prijenos uživo na mreži) započinje 2022/02/02 u 00:30:00 UTC vremenu u FIFA World Cup qualification (CONMEBOL). Ovdje na rezultatima Brazil vs Paraguay uživo možete pronaći sve prethodne rezultate Brazil vs Paraguay poredane po njihovim podudaranjima H2H.\nIme: Brazil vs Paraguay\nVrijeme: 00:30:00 UTC\nNogometni rezultati AiScore dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Android aplikacija na Google Playu i Windows telefonu. Možete nas pronaći u svim trgovinama na različitim jezicima kao "AiScore". Instalirajte aplikaciju AiScore na i pratite Brazil vs Paraguay uživo na svom mobitelu!


Zvezda se “osvetila” MZT-u - Utakmica.rs\n22.03.2014. | 19:52\nZvezda se “osvetila” MZT-u\nCrvena zvezda Telekom – MZT 43:35 (24:17; 19:18)\nPred rekordno malim brojem gledalaca u “Pioniru”, ali uz podršku mališana koji su bili gosti kluba. Crvena zvezda je poslednji put u ligaškom delu ABA lige domaćin protiv najboljeg makedonskog kluba, MZT-a. Makedonski predstavnik je dužnik “crveno-belima” jer su ih u prvom delu sezone, na meču u Skoplju savladali sa 65:58.\nBoban Marjanović je dominantno počeo susret, postigao je prvih devet poena. Makedoncima kao da je od početka ušla “voda u uši”, pravili su teniskim rečnikom “neiznuđene greške” gubili lopte na svojoj polovini, dozvoljavali ofanzivni skok i za kratko vreme upali od minus 12. poena. Ulaskom šuterski veoma raspoloženog Sinoveca, Cvetković je preuzeo ulogu organizatora i razlika se do pauze smanjila na 24:17.\nOba tima su spustila gard u nastavku, igralo se brzo, u visokom ritmu, ali i sa dosta grešaka. Trener domaćih, Dejan Radonjić iskoristio je činjenicu da je meč bez rezultatskog značaja da ukaže priliku onima sa manjom minutažom. Više nego ranije igrali su Lipovij, Rebić i Tejić, a na poluvreme se otišlo sa 43:35 za domaćina.\nSerijom poena Zvezda se ponovo odvojila na preko deset razlike. Meč je inače odlikovao niz mini košgeterskih serija, ali uz kontrolu od strane “crveno-belih”. Gosti su shvatili da nemaju šta da čekaju, pa su pokušali da učine više zonom, ali uz vrlo nizak procenat šuta, naročito za tri, nije bilo mnogo koristi. Prednost se kretala na oko petnaest, a upravo se sa toliko ušlo u poslednju deonicu.\nDragićević je nemilice punio koš rivala u drugom poluvremenu. MZT je odličnom odbranom i nizom preciznijih šuteva prišao napravio seriju od 10:0 i smanjio na sedam razlike, probudivši nadu. Strasti su se uzbudile na tri i po minuta pre kraja. U jednoj situaciji pod košem Makedonaca su se pokoškali Tejić i Čekovski, što je rezultiralo kraćom gužvom i obostranom isključujućom greškom za vinovnike tuče. Skopljaci se nisu predavali, Cvetković je pronalazio put do koša i na minut do kraja smanjio zaostatak na šest. Ipak, sa linije slobodnih bacanja je Branko Lazić otklonio sve dileme.


„Priče sa malog odmora“ je program za mlade dramske pisce, čiji je krajnji cilj nastanak kratkih komada za mlade, a koji će svoja scenska izvođenja doživeti kroz predstave koje će pripremati učenici osnovnih škola kroz rad u školskim dramskim sekcijama. Uvereni smo da pozorište za decu i mlade nije samo čin izvođenja predstava pred publikom, već (i pre svega) direktan kontakt sa njom, živa razmena ideja i stavova, i mesto dvosmerne komunikacije. Upravo zato je pokrenut ovaj program koji se bazira na iskustvu susreta mladih dramskih pisaca i njihove publike - učenika viših razreda osnovne škole, a sve zato da bismo direktno od publike kojoj se obraćamo čuli šta su teme koje je zanimaju, koji su njihovi svakodnevni problemi i šta je ono što bi oni zapravo voleli da vide i čuju na sceni. Vrlo smo zainteresovani da vidimo kakvo pozorište njih zanima, i želimo da prestanemo da pretpostavljamo koje bi sadržaje oni želeli da vide. Želimo da čujemo njih.\nPrvi, pripremni, deo ove radionice održale su Milena Bogavac, dramska spisatejica i Maša Avramović, pedagoškinja i aktivistkinja za prava deteta, i njihove radionice bile su namenjene samim dramskim piscima. Maša Avramović je u svojoj radionici zajedno sa mladim piscima analizirala školu kao instituciju, ali i kao mesto na kome se odvija svakodnevni život đaka. Milena Bogavac je mlade pisce uputila u niz radioničarskih igara koje i sama koristi u svom radu, a koje su pisci nakon toga koristili u radu sa učenicima.\nNakon toga, mladi pisci su održali osam radionica sa učenicima sedmih razreda Ogledne osnovne škole Vladislav Ribnikar i Osnovne škole Bratstvo i jedinstvo iz Pančeva. Cilj ovih radionica je bio da kroz direktne susrete i rad sa učenicima mladi dramski pisci dođu do tema za svoje kratke komade – do priča sa malog odmora – do priča koje se učenika stvarno tiču.\nTreći i završni deo radionice je samo pisanje tekstova, petnaestominutnih komada za mlade. Od početnih ideja do finalnih verzija komada polaznike radionice je sprovela dramaturg Milena Depolo.\nPREOKUPACIJE MLADIH KAO POZORIŠNA TEMA\nPozorište je za decu jedinstveno iskustvo u kome imaju mogućnost da stvaraju sopstvena značenja, koje zaheva određeni angažman, a kvalitet ovog angažmana će se popravljati ukoliko decu i mlade naviknemo da redovno odlaze u pozorište. Pozorišna pismenost je važna jer otvara mogućnost za tumačenje i davanje smisla svetu koji nas okružuje. A te veštine su deci preko potrebne u svetu koji je danas takakav kakav jeste.\nMeđutim, trenutna situacija je takva da tinejdžeri na pozorište gledaju kao na produženu ruku škole, kao mesto gde ih neko “pametan i odrastao” nečemu uči. I tako će i biti dok odlaskom u pozorište smatramo samo ono vreme koje protekne od ulaska u salu, do izlaska iz nje pošto se predstava završi. Cilj ove knjige je da pokaže da pozorište može da bude i mesto dvosmerne komunikacije i mesto gde će neko želeti da sasluša decu i mlade, gde će ih uvažiti kao ravnoprave sagovornike. Samim tim, pozorište nije mesto gde nam neko servira gotove životne stavove, upakovane i sa mašnicom, već nas provocira da razmišljamo i formiramo sopstvene.\nŠkolsko pozorište omogućava mladima da osvoje teatar i scenu kao sopstveni prostor, na kome se osećaju sigurno, kao mesto koje im pruža podršku, kao mesto na kome postavljaju pitanja koja ih zanimaju i dolaze do mogućih odgovora. Kao mesto na kome su važni i koje je, naravno, vrlo zabavno. Samim tim, i njihova škola postaje takvo mesto, i oni tamo rado odlaze. Mislim da i škole i školski sistem prosto “vape” da pozorište uđe u njih, a zašto je toliko teško doći do toga - verovatno zato što je školski sistem kao i svaki glomazan i teško promenljiv, pa makar i na bolje.\nKomadi nastali iz radionice “Priče sa malog odmora” svoj pun krug obići će tek kada se vrate u škole – dakle kada budu čitani i analizirani u školama, i izvođeni u dramskim sekcijama. To je njihova prevashodna namena, i u izvođenju učenika oni zapravo dostižu svoj puni kvalitet. Ali, nije važno samo izvođenje, već i kultura čitanja. Mi smo se pobrinuli da I čitanje ovih komada bude vrlo aktivno, tako što smo ponudili dva kraja svakog komada. Biranje jednog od ta dva ponuđena kraja je poziv na dalje promišljanje, diskusiju, analizu komada i pitanja koja on postavlja bilo samo unutar dramske grupe koja ga postavlja ili, još bolje, diskusiju sa publikom… Osim dva kraja, mi smo u knjizi “Priče sa malog odmora” ponudili i set „pozorišnih“ igrica i aktivnosti koje svakako preporučujemo uz čitanje i rad na komadima, jer pomažu u njihovoj analizi, a samim tim i u analizi sveta koji nasokružuje.\nŠto se tiče njihovog eventualnog života u okviru repertoarskih pozorišta za decu i mlade, i njega bi svakako bilo zanimljivo videti, ali za sada se pozorišta drže svojih dobro utabanih puteva. Domaća pozorišta se, primorana da se rukovode zahtevima tržišta, najređe opredeljuju za naslove koji su namenjeni ovom uzrastu, dakle starijem osnovnoškolskom i srednjoškolskom, I uopšte za naslove koji nisu bajke ili klasici. Naravno, izuzeci postoje, ali su još uvek upravo to – izuzeci. Da bi se to promenilo, dragoceni su upravo ovakvi susreti koji podstiču saradnju pozorišta I škola. Uostalom i u Danskoj, u čiji pozorišni i školski sistem često gledamo sa setom (jer ga nikad nećemo dostićI), promene u pozorištu za decu počele su kada su se pedagozi obratili upravama i od pozorišta tražili da se deci obraćaju drugačije nego bajkama.


Digitalna izrada keramičkih krunica\nDental Petrović ordinacija sa ponosom svojim pacijentima nudi mogucnost izrade keramičkih krunica najsavremenijim digitalnim metodama. A pri tome, sam proces – od prve posete pa do cemetiranja krunica, je lak i prijatan za pacijenta. Pomoću intraoralnog skenera, jednog od najboljih na svetu – Medit i500 , možemo da skeniramo zube i napravimo digitalni otisak. Taj digitalni otisak služi za dizajniranje nove krunice ili mosta u specijalnom programu. Nakon gotovog dizajna, ostalo je samo da se krunica izreže iz vec gotovih keramičkih diskova i cementira u narednoj poseti.\nNajbolja i najsigurnija zamena za zube koji nedostaju\nZubni implant (dentalni implant) je izrađen od titanijuma, ima oblik korena zuba i ugrađuje se u kost vilice i srasta sa njom, a služi kao zamena za jedan ili više nedostajućih zuba. Bilo da ste izgubili jedan zub ili sve zube, implanti predstavljaju pravi izbor za Vas.\nFinansijski povoljne, dug vek trajanja, izdržljivost i estetika\nMetalokeramičke krunice i mostovi.\nMetalokeramičke krunice (ili navlake, kako se još često nazivaju) se izrađuju u slučajevima kad je u većoj meri oštećen prirodni zub (usled karijesa ili preloma) ili iz estetskih razloga (nezadovoljavajuća boja ili oblik zuba). Detaljnije\nVeštačkoj krunici daje izgled prirodnog zuba\nZa savršen i zdrav osmeh, bez brušenja\nDobrodošli u dentalpetrović\nZato što ste nam Vi najvažniji\nZato što ćemo uložiti maksimalni trud i timski rad da bi Vi bili zadovoljni\nZato što koristimo najsavremenije materijale i sarađujemo sa najboljim tehničarima\nZato što dajemo garanciju na sve naše radove\nZato što nudimo najbolji odnos cena-kvalitet


Marko Milošević: Obistinila su se sva Slobina proročanstva | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Marko Milošević: Obistinila su se sva Slobina proročanstva\nNaslednik Marko danas je u Rusiji, a nedeljnik Afera je objavio intervju sa sinom nekadašnjeg predsednika Srbije i SRJ Slobodana Miloševića.\n– Porodica Milošević zbog priča „rekla-kazala“ i „proverenih izvora“ izbegava medije. Posebno u tome prednjači Marko. To je bio i povod da naslednika loze Milošević pozovem na mobilni telefon čiji sam broj dobio od prijatelja porodice Milošević. S, druge strane javio se muški glas, na srpskom jeziku. Kada sam upitao da li je to Marko i samo što sam izustio “ovde novinar…, osoba je odmah prekinula vezu – piše Afera. – Drugi pokušaj je bio uspešan, izbegao sam ono „novinar“ i predstavio se imenom i prezimenom, na trenutak je ostao zbunjen da bi kratko prokomentarisao:\nKako ocenjujete proces protiv Vaše porodice?\n– Teško.To je bio ogroman stres za celu porodicu. Čovek je branio svoju zemlju i na kraju od bezočnika i bestidnika izgubio glavu. Samo kakav su na njega pritisak vršili domaći i strani faktori, kako bi ga slomili. Kada mu ništa nisu mogli onda su mu pripisivali razne afere kako bi ga diskreditovali i kod onih koji su verovali u njega. Optuživali su ga za genocid, kao nalogodavca ubistava , čoveka sa ogromnim bogatstvom. I na kraju ništa od toga nisu mogli da dokažu. I danas, ko zna iz kojih razloga, puštaju izmišljene priče tražeći linč ostatka porodice. Njega su ubili, a nas muče. Moj otac se nije uklopio u koncept krojenja sveta, pa se suprostavio zapadu. Pobunio se protiv kolonijalizma koji zapadne sile nose sa sobom, gde god stignu. I kad su ga srušili, doveli su na vlast one koje su finansirali.Marionetska vlast u Srbiji jedva je dočekala da ga prevarom isporuči Hagu, zato što je branio svoj narod previše energično i predugo za ukus američke i vlada evropskih zemalja. I zbog toga je kriv. To je bila jedna loša farsa kojom je trebalo da se opravdaju zločini nad Srbijom.\nKako vidite priče o Slobi kao navodnom nalogodavcu nekih ubistava?\nProšlo je 14 godina od kako ste u Rusiji. Koliko vremena treba da prođe pa da se vratite u Srbiju?\nU poslednje vreme u srpskim medijima o Vama kolaju razne priče, tipa da ste teško bolesni, da ste ponovo oženili i to Ruskinjom, da ne komunicirate sa porodicom i da se bavite unosnim biznisom?\nOVO SU PROROČANSTVA SLOBODANA MILOŠEVIĆA


R I Z I N G E R I U M: NME: Pesme koje "nisu kome su rečene već kome su suđene"\nMagazin NME sastavio je listu hit singlova koji su prošli kroz nekoliko ruku, jer pojedinim zvezdama "nisu bili dovoljno dobri"\nPogledajte koje pesme su pojedini pevači odbili jer nisu bile po njihovom ukusu, nakon čega su ih otpevali manje poznati, a sada daleko uspešniji muzičari.\nNa prvom mestu nalazi se numera "Golden Years", pesma koju je Dejvid Bouvi napisao za Elvisa Prislija. "Kralj roka" je odbio pesmu, a onda je postala jedan od najvećih hitova u Bouvijevoj karijeri.\nHit Dejvida Bouvija sledi pesma "Don't You (Forget About Me)" benda Simple Minds koja je zapravo prvo ponuđena Brajanu Feriju, a onda i Biliju Ajdolu.\nKompozitor Đorđo Moroder je dao snimak pesme pod radnim nazivom "Man Machine" autorki i pevačici Stivi Niks da napiše tekst, a pesma je trebalo da se pojavi na saundtreku za film "Američki žigolo". Ona je odbila ovaj posao, kao i pisanje teksta za pesmu "Purple Rain" od koje je Prince napravio hit, ali je Debi Heri bila zainteresovana. Pesma se u njenog verziji zvala "Call Me" i postala je jedan od najvećih hitova grupe Blondie.\nPesmu "Rock your body" Džastina Timberlejka je trebalo da otpeva Majkl Džekson, a "Baby one more time" koja je proslavila Britni Spirs, sastav TLC.\nPesmu "Physical" je odbio Rod Stjuart, a onda ju je snimila tadašnja zvezda filma "Briljantin" Olivija Njutn-Džon. "Physical" se 1981. samo u SAD prodao u dva miliona primeraka, a završila je i na prvom mestu svih vremena na "Bilbordovoj" listi "pesama čija tema je seks"...\nLegendarna Areta Frenklin je svojevremeno želela da se približi disco zvuku, pa je naručila pesmu koju su za nju napisali Bernard Edvards i Najl Rodžers iz grupe Chic. Legenda kaže da kada su čuli kako Areta izvodi "Upside down", brže-bolje su je ponudili nekom drugom - Dajani Ros.\nPoslednja na listi pesma je hit "Telephone" koju su, umesto Britni Spirs za koju je i pisana, otpevale Lady Gaga i Bijonse.


NAJOTKAČENIJI ZIMSKI VIDEO: Mladi Srbi se sankaju na svemu osim na sankama\nDatum kreiranja: 10 mart 2015\nDatum poslednje izmene 10 mart 2015\nSankanje na planini, dušek za ljuljuškanje na moru, čamac umesto sanki, padanje, grudvanje, dečje vragolije, samo su deo atmosfere iz spota "Extreme Snow Sledding" koja će vas oraspoložiti čim ga odgledate.\nOno što posebno oduševljava je činjenica da se većina mladih ljudi koji učestvuju u spotu nisu poznavali pre nego što su otišli na Bukulju, gde su dva dana snimali spot u produkciji "Tropical life is fun", čija je misija da okupi mlade i talentovane ljude i njihove kreativne ideje realizuje u vidu spota.\n- Čim smo videli da je na Bukulji sneg, odlučili smo da se zabavimo. Da bi sankanje bilo neobično, uzeli smo letnje rekvizite i napravili super zabavu. Ostali smo bez rekvizita već drugi dan, ali je druženje bilo fantastično. Želeli smo da napravimo video u stilu "leto protiv zime", ali i da pošaljemo poruku mladima da treba da uživaju, da se okrenu stvarima koje vole i da rade ono što vole. Mi smo se dobro zabavili snimajući i pokazali da sankanje nije samo za decu. Za snimanje spotova, pa i ovog koji smo snimali na Bukulji, mlade ljude tražimo preko Fejsbuka - kaže za "24 sata" jedan od autora spota Milica Protić (30), koja sa Ljubomirom Radivojevićem (29) i Goranom Avramovićem (32) ima produkcijsku kuću "Tropical life is fun".\nSankanje nije rezervisano samo za decu, Foto: screenshot youtube\nMilica, Ljubomir i Goran imaju misiju da pomognu talentovanim ljudima i daju šansu da široj javnosti pokažu šta znaju.\n- Želimo da afirmišemo mlade i talentovane ljude, koji imaju pozitivne i dobre ideje, a nisu dovoljno plasirani. Oni nam izlože svoje ideje, mi ih osmislimo i realizujemo u spot koji snimamo sa našom opremom, i na taj način ih reklamiramo. Sve je besplatno i na dobrovoljnoj bazi - kaže Milica.\nPored toga što pomažu mladima, Milica kaže da njihovi spotovi promovišu i lepote Srbije, i da su do sada snimali u Đavoljoj varoši, u Petnici, Magliću, Bukulji i na mnogim drugim lokacijama.


Objavljeno 13.11.2016. u 23h\nU Bosni je samo sa mesom, a u Srbiji se do pre nekoliko godina burek pravio sa mesom, sirom i jabukama. U poslednje vreme sve je više nadeva koji se koriste za ovaj specijalitet, pa tako imamo burek sa višnjama, zeljem, spanaćem, pica-burek, ali i burek sa eurokremom i plazmom. Ono što se nikako ne menja, to je tehnologija pravljenja kora i pakovanje bureka.\nOvo je jedini proizvod u pekarstvu u koji se i dalje ne dodaju aditivi. Osim toga, još nije napravljena ni mašina koja može da složi burek kao što to rade pravi majstori ovog zanata, zbog čega se on i dalje radi ručno.\nZa vrhunski burek potrebna su tri glavna sastojka – brašno, voda i so. To je testo u koje se ne stavljaju ni kvasac, ni mnogi drugi aditivi.\nBUREK SE NEKADA SMATRAO KOLAČEM\n“Danas je modernije vreme, tu su nove tehnologije, brašna se menjaju, pecivima se dodaju aditivi… Mi pratimo šta se dešava na tržištu, ali i dalje radimo na stari način. Ne koristimo aditive, ali videćemo do kada ćemo moći tako da radimo i do kada ćemo izdržati. Tehnologiju pravljenja bureka nismo menjali od osnivanja firme. Burek se nekada smatrao kolačem i mi ga i dan danas radimo ručno, po starom receptu, još iz turskog vremena”, kaže Živko Trpeski, vlasnik buregdžinice Beli golub.\n“Ja uvek govorim ljudima koji dolaze i kupuju kod nas da mislim da je burek jedna od najzdravijih namirnica na tržištu što se tiče peciva, sendviča i svega ostalog. Baš zato što ništa nije promenjeno u tehnologiji rada. Jedino je promenjeno to što sada ima više vrsta bureka. Ranije je bio burek sa mesom, sa sirom i jabukama. Sada možeš da imaš i 20 vrsta bureka u radnji”, kaže Liman Brenoli, vlasnik buregdžinice Omladina.\nPrazan, ali i burek sa mesom, sirom, jabukama, spanaćem, zeljem, eurokremom…\nBurek može da bude prazan, a može i sa različitim nadevima, što zavisi od želje potrošača.\n“Ta lepeza nadeva se izuzetno mnogo širi. To diktiraju potrebe potrošača, a mi želimo da im se približimo i da im ponudimo ono što traže. Pa tako, osim ona tri standardna ukusa od ranije, sada imate burek sa zeljem, spanaćem, kupusom, pica-burek, burek sa čokoladom…”, kaže Ćazim Hodžaj, vlasnik pekare Zlatni klas.\n“I dalje dominiraju dve vrste nadeva, to su meso i sir. Ja sam pokušao da pravim lazanja burek, to je fenomenalno, ali ne smem taj burek da pustim u prodaju zato što je cena pravljenja tog bureka visoka.\nOko 200 dinara bi bila četvrtina tog bureka, a tepsija oko 800 dinara Mislim da ću u narednom periodu imati još više vrsta bureka. Mladi ljudi jedu sendviče, zašto da ne napravimo nešto kao burek sendvič. Jednostavno da sve te nadeve prebacimo u burek. Od slatkih bureka osim onog sa jabukama, krenuli smo i sa burekom sa višnjama i povremeno ga i ubacujemo u ponudu. Po meni to je dovoljno što se tiče slatkog dela. Za sada ne radimo sa čokoladom ili kremom, jer mislim da je to malo čudno. To je izašlo u Beogradu, ali mislim da se i tamo smanjila tražnja za tim”, kaže Liman.\nPRAZAN BUREK SVE TRAŽENIJI\n“Kao što Italijani rade razne pice, tako smo i mi počeli da radimo razne nadeve za burek, zato što ljudi to jednostavno traže. U poslednje vreme se dosta traži prazan burek.\nRanije to nismo radili, a sada ga imamo u ponudi. Po starom držimo klasične bureke – to su sa mesom, sirom i jabukama. To je od davnina i dan danas se najviše traže. Probali smo za prijatelje koji su naručili da pravimo burek sa eurokremom i plazmom, ali nije to onaj pravi ukus bureka. Malo su mi čudni ti sladunjavi ukusi bureka koji se sada rade. Meni se lično to ne sviđa, više mi je ta kombinacija za palačinke, ali ima ljudi koji to obožavaju i mi ih pravimo”, kaže Živko.\nPosni burek sve popularniji\nPoslednjih godina sve se više traži i posni burek.\n“Jedini u gradu radimo burek sa biljnom masti. Po hasapu ja moram, ako se nešto slučajno desi, da se vratim u nazad i da znam svaku tačku rizika tj. gde sam šta nabavio. I onda se ide korak po korak da se pronađe gde je došlo do propusta. Ja sam se upravo zbog toga i opredelio da biljnu mast nabavljam od velike fabrike, koja ima sve sertifikate koji postoje, što je za mene, takođe, sigurnost. Kada je reč o posnom bureku mi imamo burek sa pečurkama, sad ćemo krenuti da radimo i burek sa kupusom, imamo sa krompirom i imamo sa spanaćem.\nKada nije post mi nudimo burek sa sirom i spanaćem, a kada krene post onda nudimo samo sa dinstanim spanaćem. Oni koji rade bureke sa svinjskom mašću u vreme posta mogu to da zamene uljem ili margarinom” kaže vlasnik buregdžinice Omladina.\n“Određenim danima i kada su verski praznici, mi u ponudi imamo i posni burek. Kada se radi posni burek onda se posebno pere ambalaža i posebno se radi, da bismo mogli da ispoštujemo one koji poste. Za posni burek koristimo ulje. Ako nije post onda koristimo svinjsku mast, koju topimo”, objašnjava naš sagovornik iz Belog goluba.\n“U poslednjih 5 godina, naročito pred Novu godinu, kada je post, mnogo se traži posni burek. Meni to dosta čudno zvuči. Mi se, na žalost, nismo prilagodili tome. Vi uzimate jako veliku obavezu kada nekom hoćete da ponudite posnu stvar. Nije to samo da tako kažete.\nDa bi burek bio posan mora da se radi na posebnim stolovima, u posebnim odeljenjima gde neće biti masti životinjskog porekla.\nNe može jedan radnik da pre podne radi mrsno, posle podne posno na istim mašinama i sa istim sredstvima za proizvodnju i mi to za sada nismo radili, jer nismo stvorili te uslove. Sigurno je da ćemo u nekom narednom periodu i to pokušati da napravimo i da ponudimo tržištu u Zrenjaninu, jer ne mogu da kažem da naši potrošači to nisu tražili”, objašnjava vlasnik Zlatnog klasa.\nBurek je na Balkanu, isto što i pica u Italiji\nBurek je specifičan za Balkan, ali ga sve više traže i na drugim prostorima.\n“Kada naši ljudi odu iz zemlje pokušavaju da tamo predstave burek i strancima se to sviđa. Imamo slučaj da se u Austriju, Mađarsku, Rumuniju, Sloveniju, Nemačku izvozi burek iz našeg kraja. Postoje proizvođači koji su se probili na tom tržištu. Mi nismo krenuli u tako masovnu proizvodnju i više smo vezani za grad Zrenjanin i za naše potrošače”, kaže Ćazim Hodžaj.\n“Imamo mušterije koje dolaze ovde iz inostranstva,koji su poreklom odavde, a preko rade i naše proizvode nose tamo, jer kažu da u inostranstvu tako nečega nema”, dodaje Živko Trpeski.\nDa li se više traži burek sa mesom ili onaj sa sirom zavisi od podneblja do podneblja.\n“U Vojvodini se, na primer, više voli burek koji sadrži masnoće životinjskog porekla tj. svinjsku mast. Mi mešamo svinjsku mast i ulje u odnosu pola-pola. Kada radimo burek sa mesom gledamo da je pola junetine, pola svinjetine. S druge strane, u Sandžaku koriste isključivo masnoću biljnog porekla, ulje i margarine i junetinu. Tamo burek nije tako mastan”, precizira Ćazim.\nU VOJVODINI NAJVIŠE TRAŽI BUREK SA SIROM\n“Imam dosta rođaka i prijatelja koji rade ovaj posao i u Bosni i u Crnoj Gori i u Hrvatskoj i u Makedoniji… Recimo u Vojvodini se najviše konzumira burek sa sirom i on je zastupljen skoro 90 procentata. U Crnoj Gori se najviše traži burek sa mesom, u Makedoniji je pola-pola. Ljudi vole da probaju nešto novo, ali se uvek vraćaju standardnim vrstama bureka, onome na šta su navikli – mesu i siru”, kaže Liman.\nU Bosni i Hercegovini nema dileme – burek je samo sa mesom\nU Bosni i Hecegovini burek je samo jedan. Onaj sa mesom. Sve ostalo su pite.\n“To mi je bilo malo čudno kada sam bio u Bosni. Jedan momak iz Bosne je učio zanat kod mog oca i on je otišao nazad za Banja Luku i tamo je otvorio radnju i krenuo da radi. Kada sam posle nekoliko godina otišao da ga posetim, obišli smo njegove radnje i meni je bilo čudno kad je čovek ušao u radnju i rekao “daj mi burek”, a oni su odmah odsekli parče sa mesom i dali mu. Ja sam rekao “eee, možda ste pogrešili, dali ste čoveku burek sa mesom, a niste ga ni pitali sa čim želi, možda je hteo da bude sa sirom”. Onda su mi oni objasnili da je tamo burek, samo onda kada je sa mesom, a da se sve ostalo zove drugačije – sirnica, zeljanica… To je drugačije nego kod nas, jer je kod nas sve to burek”, objašnjava Živko Trpeski.\nSve je manje buregdžija\nI pored toga što se burek mnogo traži na ovim prostorima, pronaći pravog majstora za burek nije ni malo lako u današnje vreme.\n“Sve je manje buregdžija. To je zanat koji je jako dobro plaćen i koji je dosta težak. Iako u burek ulaze samo tri komponente, zahtevno je razvijanje kora, treba znati koliko i gde staviti masnoću – da li u tepsiju ili malo odozgo, ima tu jako puno caka. Najinteresantnije je pakovanje bureka. Morate voditi računa da svaki deo bureka ima npr. meso ili bilo koji drugi nadev. Da bi neko postao dobar buregdžija mora nekoliko dobrih godina da provede radeći taj posao. To se ne postaje za mesec dana, nego za nekoliko godina Uz to, posebno je iskustvo praviti fil. Meso traži začine, filovi od sira traže da se sir jako dobro pripremi. Na žalost, mi moramo da nađemo pravog proizvođača za sir koji će nam uvek garantovati isti kvalitet, jer se dešava da je nekad neki sir malo kiseliji, neki put je malo manje kiseo, a mi moramo uvek da nudimo isti kvalitet. Neki ljudi vole kiseliji sir, neki ne vole, neki vole više bibera, jako je teško ugoditi potrošačima”, precizira Ćazim.\nTO MORA DA BUDE TANKO\n“Ja sam išao ovde u školu, međutim, tu nedostaje onaj praktični deo. Oni rade nešto sami, ali to nije to. Mora neko da pokaže deci kako se to pravilno radi. U školi imaju neku pekaricu, ali tu ne može baš da se nauči zanat. Ja sam imao neki program, povukao sam četiri učenika iz prehrambene struke. Rekao sam im “kada završite obuku od 6 meseci, dajem vam ugovore o radu” i ni jedan nije ostao, niti je završio obuku. Ostali su po 15-20 dana i odustali. Ti moraš da okrećeš taj burek, da ga tegliš da to bude tanko, da ga fino spakuješ, da se on topi kada ga jedeš. Ljudi nemaju želju da rade i svi bi na lak način da dođu do zarade i mislim da je to najveći problem. Ovde mora da se radi, ako hoćeš da sve bude kako treba. Ja sam perfekcionista i oni koji rade pored mene moraju baš da se trude da to naprave, naročito kada je reč o bureku. Pravljeje bureka ne može da se nauči za mesec dana, treba dosta više vremena da bi se taj zanat savladao. Ljudi koji vide sebe u tome, mislim da će imati jedan zanat koji može da im obezbedi jedan normalan život”, objašnjava Liman.\nRANIJE SU BILE ŠKOLE, ALI NE I DANAS\n“U današnje vreme nema škole za buregdžiju. Ranije su bile škole za to. Sada je vreme modernije i nekako se te zanatske škole gube. Ljudi kao da ne žele da nastave staru tradiciju. Oni koji žele da nauče zanat se prvo priuče uz nas stare majstore i onda oni ostaju da rade za nas. Ja sam imao radnike koji su počeli da rade kod nas u buregdžinici i koji su od nas otišli u penziju. Stvar je u tome da neguješ čoveka od kojeg praviš majstora, da ga poštuješ i da on tebe poštuje. Danas se to gubi i ne polaže se mnogo na to. Teško se nalaze pravi majstori ovog zanata. I starijeg i mlađeg sina sam naučio da razvlače burek i da to rade onako kako se u porodici to tradicionalno radi”, kaže Živko.\nBuregdžijski zanat se dobro plaća\n“U narednih mesec dana kod mene će se šestro ljudi sa evidencije NSZ obučavati da prave burek. Jako je teško naći ljude koji hoće i vole to da rade. A to je dobro plaćen posao. Ispod 50 hiljada dinara mislim da niko nema platu barem što se tiče Zrenjanina, Novog Sada. U Beogradu je to verovatno i više 70-80 hiljada dinara mesečno. Ali, ljudi ne vide sebe u tome. Ja kažem da je to zlatan zanat, ko ga dobro nauči može dobro i da ga naplati. Evo sada se i u inostranstvu burek više traži, ljudi putuju, otvaraju buregdžinice. Ima ih i u Cirihu i u Beču… plate u Švajcarskoj su oko 4000 franaka, u Austriji oko 1800 evra, u Hrvatskoj oko 1000 evra, u Sloveniji oko 1500 evra. To je zanat koji je uvek u deficitu”, dodaje Liman.\nZanat se uglavnom prenosi generacijski – s kolena na koleno\nPrenošenje zanata s kolena na kolena, čini se da je jedini način da se pravljenje bureka sačuva od zaobrava.\n“Mi smo došli u ovaj deo Banata još 1903. Pradeda je osnovao ovu firmu u Novom Bečeju. Firma tamo više ne postoji, jer je moj otac preselio firmu u Zrenjanin 1965. To je i tada bio veći grad i došao je na ideju da bi tu mogao da nastavi našu tradiciju i da proširi zanat. Tada smo prekinuli da radimo hleb i nastavili smo da radimo burek, peciva, pogačice.\nDevedesetih godina otac odlazi u penziju, a ja napuštam posao u termoelektrani kako bih nastavio porodičnu tradiciju. Nije bio ko drugi to da preuzme i morao sam ja, jer su moja deca bila mala. Sada su oni stasali, starijem sinu sam otvorio radnju koju on vodi, zove se Beli golub jedan, malo smo izmenili ime zbog zbog pib-a, žiro računa, matičnog broja… Mlađi sin je sa mnom, u mojoj firmi je i mi smo zadržali ime Beli golub. Ja ću uskoro otići u penziju, a on će da preuzme ovo, tako da imam ko da me nasledi. Ja imam četiri radnje u gradu, a stariji sin tri”, objašnjava Živko Trpeski.\n“Ja sam po poreklu Goranac, a moja porodica je u Zrenjaninu od 1971. godine, kada je i osnovana buregdžinica Omladina. To je porodični biznis, sada kreće i treća generacija to da radi, mada se moja i deca mog brata školuju u drugim profesijama. Porodični biznis mora da se nastavi na takav način što se i oni uključuju u posao. Kada sam ja preuzeo firmu od oca, 1990. godine širio sam asortiman proizvoda koje nudimo. Onda je došla ona situacija sa inflacijom, ratovima, pa je kod mene ta energija totalno splasnula i ja sam otišao u inostranstvo. Srećom, radnja nije prestajala da radi. Posle 10 godina rada u Italiji, gde sam bio zaposlen kao kuvar, vratio sam se u Srbiju i nastavio sam tamo gde sam stao. Do tada je radila samo jedna radnja, a sada ih ima četiri. I dalje nam je glavni artikal burek, ali imamo negde još oko 80 drugih proizvoda. Od peciva, pica, krosana. Prošle godine smo krenuli i sa sladoledom. Idemo polako ka restoranu”, kaže Liman Brenoli.\nStandardi za burek su postavljeni davno\nKod bureka nema impovizacije.\n“Tačno se zna koliko čega ide u burek, da bi on bio zaista to što jeste – pre svega, ukusna namirnica. Uvek ide 75 posto kora, 5 posto masnoća i oko 20 posto mesa. Naročito kod mesa se gleda da se stavlja ne u jednu, nego u dve kore. Jer ako stavite samo u jednu, meso je teško, pa se to zakomplikuje. Ima tu mnogo caka. To je stvarno ozbiljan posao iako to ne izgleda tako”, kaže Ćazim Hodžaj.\nJoš nije napravljena mašina koja će složiti pravi burek\nTehnologija jeste uznapredovala, ali čini se ne dovoljno. Ni jedna mašina za sada ne može da složi burek kao što to može buregdžija, slažu se svi majstori ovog zanata.\n“Mašina za burek ima u ponudi od Grčke, Turske, čak je bilo nešto i u regionu. Ljudi pokušavaju da naprave mašinu za burek, ali niko me još nije ubedio da je mašina dobra. Nedavno sam bio u poseti jednoj pekari gde se dnevno pavi oko 2 tone bureka i iskreno nisam bio zadovoljan kvalitetom bureka. Nikada mašina ne može to tako dobro da uradi i napravi kao čovek. To se sve svelo na neku pitu, na nešto drugo, a ne na tradicionalni burek. Dok me proizvođači mašina ne budu uverili da korišćenjem mašine možemo da dobijemo najpribližniji kvalitet bureka koji sada ručno radimo ja se neću opredeliti za mašinu za burek. Burek koji radi mašina nije dobro upakovan. Mašine ne mogu da naprave okrugao burek. Do sada sam posetio jedno tri takve linije i nisam zadovoljan onim što sam video”, kaže Ćazim.\n“Ja volim da kažem da je pravljenje bureka umetnost. Raditi tu koru, istanjiti je, nafilovati, spakovati i na kraju ispeći i prodati taj burek – to je umetnost.\nLjudi rade pite, rade neke bureke od kupovnih kora, ali to nikada ne može da bude kao prava kora koja ide u burek, koja se ručno radi. Ljudi pokušavaju i da naprave mašine za burek, ali nikom do sada to još nije uspelo. U Turskoj ima neka mašina, ali na kraju opet ide ručna obrada. Kore su jako tanke i to mašina ne može da napravi. Pakovanje bureka mora ručno da se radi. Oko 120 hiljada evra košta ta kompletna linija. Mislim da će još dugo vremena ostati isti način rada i pravljenja bureka kao što se radio i pravio pre 100 godina. Jedino što sada testo za burek mesi mašina. Kada je moj otac počinjao da radi, zames se isto radio ručno, ali kasnije smo kupili mašinu za testo.\nU burek idu 4 kore, fil se stavlja na sredinu. Ranije je kada je reč o bureku sa mesom, bilo više luka, a manje mesa. Ja sam tu malo nešto promenio kada je reč o nadevu bureka sa mesom, mada to ekonomski ne možemo baš da opravdamo. Mi koristimo goveđe meso. Sir pripremamo isto kao što je otac pripremao, a i dalje ga uzimamo na istom mestu gde smo uzimali i prvog dana”, objašnjava Liman.\n“Ogromna je razlika između onoga kada radi mašina i kada se radi ručno. Mašina ne oseća kakva je kora. Čovek pod rukom može da oseti da li kora treba da ostane deblja ili tanja, jer to mnogo zavisi od brašna. Mašina će uvek isto da tanji i isto da naulji koru, a i količina ulja zavisi od toga kakvo je brašno. Imate brašno koje više upija masnoću, imate koje manje upija. Ono što ne volim kod mašinskog bureka to je da se u samo testo osim brašna, vode i soli dodaju još bar dve ili tri kompnente. Masnoća se, na primer, dodaje direktno u testo prilikom mešenja. Dodaju se i komponente koje testu daju elastičnost, da ne bi puklo koliko god da ga mašina tegli, kao i nešto da ne bi bilo žilavo. I tu se već gubi ona tradicionalna obrada bureka. Pitanje je da li je to burek ili imitacija”, dodaje Ćazim.\nKada se sledeći put nađete ispred vitrine sa pecivima ne bi bilo na odmet da se setite da je burek jedini proizvod u pekarstvu u kojem nema aditiva.\nA da li ćete izabrati onaj sa mesom, kao što to čine naše komšije u Bosni i Hercegovini ili ćete burekom smatrati i onaj posni i onaj koji je filovan sirom, jabukama, zeljem, spanacem, kupusom, krompirom, višnjama ili nadevom za picu sasvim je sve jedno.\nTo je i onako stvar ličnog izbora i ukusa.\nTagovi:Beli golub, buregdžija, burek, jabuka, meso, omladina, sir, stari zanat, Vesti Zrenjanin, Zlatni klas


Vremenska i bioprognoza, 11.9.2019. | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Vremenska i bioprognoza, 11.9.2019.\nVremenska i bioprognoza, 11.9.2019.\nVIDEO K9: U našem gradu danas pretežno sunčano i toplo za ovo doba godine. Lepo vreme, najavljuju meteorolozi, imaćemo i narednih pet dana.\nU našem gradu danas pretežno sunčano vreme. Jutro je osvanulo uz temperaturu od 13 stepeni, tokom dana do 28. Duva slab vetar sa istoka brzinom do 4 m/s. Vazdušni pritisak je povišen, 1021 mbar.\nI Sutra u Novom Sadu pretežno vedro. Jutarnja temperatura biće 14 stepeni, tokom dana do 27. Osveženje će doneti umeren severac koji će duvati brzinom do 5 m/s. Vazdušni pritisak i dalje povišen, 1025 mbar.\nNastavlja se period pretežno sunčanog vremena u našem gradu. U narednih pet dana neće biti ni velikih oscilacija u temperaturi vazdua. Jutarnje će se kretati od 12 do 14 stepeni, dok će maksimalne dnevne varirati samo za dva stepena, pa će najniže, u ovom periodu, biti izmerene u nedelju i ponedeljak i iznosiće 25 stepeni, a najviše 27 sutra i u petak.\nPrethodni tekstAmerika obeležava 11. septembar i uvodi nove sankcije\nSledeći tekstTekvondisti u Japanu