Blic: Lajčak bi mogao da bude jedan od ključnih ljudi za put Srbije u EU i dijalog\nNovembar 27, 2019 8:58\nU region bi ponovo mogao da se vrati, ukoliko se obistine za sada samo spekulacije, i ukoliko bude imenovan za specijalnog izaslanika EU za Balkan - funkciju koja do sada nije postojala u evropskoj administraciji ali koja bi, prema najavama, mogla da bude uvedena sa novom Evropskom komisijom.\nKao "plus" koji bi Srbija mogla da upiše ukoliko Lajčak bude izabran na ovu funkciju, jeste taj što dolazi iz zemlje koja je jedna od pet država članica EU koje ne priznaju kosovsku nezavisnost, ali i koja se zalaže za brže pristupanje zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\nMeđutim, da li je sve pozitivno? Ako je suditi po nekim Lajčakovim izjavama, jasno je da nije sve ni belo ni crno, da je reč o osobi koja je i proevropski i prozapadno orjentisana, pa je jasan pravac u kome bi njegova politika mogla da ide, a jasno je i da se radi o karijernom diplomati koji je, kako se priča, sa jedne strane tolerantan, ali sa druge strane vrlo odlučan pa do toga da je sklon i takozvanoj "diplomatiji pritisaka".\nDruga stvar je što se on već izjašnjavao o taksama koje su prištinske vlasti uvele na robu iz Srbije, ponavljajući da one moraju da budu ukinute, ali i da je dijalog jedini put za rešenje kosovskog problema. Takođe, apelovao je na obe strane da se "odmere svoje poteze".\n"To znači uzdržavanje od svih koraka koji generišu regionalne i međuetničke tenzije i prosto da se pridržavaju pravila", rekao je on u jednom od intervjua.\nIpak, treba imati na umu da je on sam blizak Zapadu, i da bi verovatno sa nove funkcije "gurao" evrospke i zapadne interese, poput rešavanja otvorenih pitanja, što su u slučaju Balkana dve stvari: kosovski čvor, ali i BiH koja tapka u mestu godinama unazad, koja nije ni blizu početka pregovora sa EU, i koja sama unutar sebe ima probleme sa funkcionisanjem.\nU srpskoj javnosti je pre tri meseca odjeknula njegova kritika na račun Srbije koja je ipak, krajem oktobra, potpisala Sporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom unijom.\nLajčak je tada rekao da tada najavljeno, a danas realizovano potpisivanje sporazuma, ne približava Srbiju njenom strateškom cilju - članstvu u EU.\n"Ako ste ozbiljni u svojoj evropskoj orjentaciji, onda pratite političke izbore koji vas tome približavaju. Ovaj korak nije jedan od tih", poručio je tada Lajček.\nOn je tada ocenio da je najavljeno potpisivanje trgovinskog sporazuma sa "proruskom grupacijom" od strane Srbije "zbunjujuće" i poručio da se "ne može ići u više pravaca istovremeno".\nIz ovoga je prilično jasno kako gleda na koketiranje Srbije sa Rusijom.\nDok je i u domaćoj, ali i evropskoj javnosti trajala debata o razgraničenju kao mogućem rešenju za kosovski čvor, i kada se činilo da postoji šansa da ono bude prihvaćeno, Lajčak je govorio nešto drugo - da Slovačka ne podržava razmenu teritorija duž etničkih linija.\n"Verujemo da ta koncepcija juče nije bila realna, danas izgleda da jeste, a sutra opet neće biti. Detaljno razmatranje uvek omogućava da stvari budu jasnije, pa kada se to bude postiglo videćemo da li bi takva vrsta rešenja donela više štete nego koristi", objasnio je on u jednom od intervjua.\nKako su mediji u proteklom periodu navodili, Lajčak ne gleda blagonaklono na francusku strategiju proširenja EU, koja je ovih dana izašla na videlo, doduše za sada samo u formi "non pejpera".\nNjegova zemlja, naime, pripada grupi onih zemalja EU koje smatraju da put Zapadnog Balkana u Uniju treba da bude brži, naravno kada se ispune uslovi postavljeni pred njih.\nMiroslav LajčakEUdijalog Beograda i PrištineKiMtakseZapadni Balkan


06 okt 2020, 17:25\n21. kup, otkud to da igramo tad sa Zrinjskim?\n05 okt 2020, 10:11\nTema: FK Željezničar - prognoza rezultata (nagradna igra)\nBoga mi cestitke Sarajevu. Ovaj Celtic nije isti od prosle godine, ranjiviji su, Riga im drzi nulu do 90.-e, a Sarajevo cak jace. Jedna je utakmica, na domacem terenu, preorat teren, ostavit dusu na njemu pa sta bude. Sve se moze. Sretno!\nMa treba pocet igrat bunker protiv sviju, nece nas niko budalama pravit onda\nZnaci Gasal u prvih 11, zovite hitnu za Rokoka\nUhhh, kako sam uzbuđen, kad ih povalja brat večeras.\nHoces vodu i kocku secera?\nCasu secera i kocku vode\nevo sve ovdje, biće ipak ekipa iz liga petice, ali po jedna, kako god za nijansu bolje šanse za naše klubove nego u EL, ali opet krvav put za ekipe koje ne budu prvak\nTrebace nama par tekmi da dodjemo sebi i da to bude kako treba, syebala nas je korona haos\n03 sep 2020, 17:08\ndubioza144 je napisao/la: ↑\nNiko da pita kad ce dresovi\nZaboravila raja na njih totalno. Ja se pomirio da neće ni doći.\nA možda su zapravo dresovi u kojima igramo ti novi dresovi, nego su naši prosuli onu priču kad su vidjeli da su dresovi malo bezveze...\n01 sep 2020, 15:27\n01 sep 2020, 14:20\n1/16: Leverkusen- Celtic/Basel/Everton/Zeljeznicar/Maccabi/Rostov/Villareal\n31 avg 2020, 13:08\nFala qrcu jednom u zivotu\n31 avg 2020, 12:53\nNe sjecam se bolje atmosfere pred derbi od prosle godine. Na Grbavici pred utakmicu puno ko sibica, svi su bili pozitivni i raspolozeni i nekako sigurni u pobjedu. I primamo gol odmah, sa juga se pjesma dodatna pojacala i onda smo im **** majku majcinu Upravo tako, tacno se osjetilo u zraku da cemo...\n30 avg 2020, 14:28\nZnam da je rano govorit ali ukoliko prodjemo Maccabi, u drugom pretkolu možemo izvući pravo atraktivna imena posto cemo biti nenosioci. Neka od imena su Milan, Tottenham, Wolfsburg, Galatasaray. Od ekipa iz lige petice mozemo jos izvuci Reims i Granadu. Tu su jos ekipe poput Kopenhagena, Basela, Ra...\n21 avg 2020, 20:26\nJednostavno dan kad tebe ne ide nista, prije svega sto si izasao vec kao pobjednik, a protivnika ide sve jer se trudi\n20 avg 2020, 14:36\nKoji cirkus zadnjih 5 strana hahahahahaha, a ne kontam zasto bi neko zabranio 1921tv da prenose ako ne bi slucajno niko drugi? Zar imaju to pravo da kazu ili mi prenosimo ili niko? Pogotovo jer se radi o nasim ljudima i na neki nacin zvanicnoj youtube tv kluba Imaju. Oni ako odluce da ne prenose il...\n20 avg 2020, 14:29\nKoji cirkus zadnjih 5 strana hahahahahaha, a ne kontam zasto bi neko zabranio 1921tv da prenose ako ne bi slucajno niko drugi? Zar imaju to pravo da kazu ili mi prenosimo ili niko? Pogotovo jer se radi o nasim ljudima i na neki nacin zvanicnoj youtube tv kluba\n20 avg 2020, 13:59\n20 avg 2020, 12:05\n20 avg 2020, 09:53\n20 avg 2020, 09:04\nPa hoce li neko banovati ove insajdere vise ,pred svaku tekmu rade istu stvar\nŠta se sad pisalo, želim znati\nSvi imamo koronu\nJa se nadam da to nije upuceno meni, vec onom hajvanu\n20 avg 2020, 00:27\nCuj Baho.. Znaci ovako ce ic, povest cemo 1:0 Baho u transu govori da smo najjaci na Balkanu, da nam Real ne moze nista, gazimo... a onda preokret Maccabija i zatisje Bahe. 😂 "Nevjerovatno, kao kula od karata za 15 minuta..." Ne daj Boze jelde :D , al na ovo mi baca, onim svojim razocaravajucim ton...


Težak položaj Roma u Evropi\nSutra počinje deportacija Roma iz Francuske tokom koje će, tvrdi se, njih nekoliko stotina sa 300 eura otpremnine biti prebačeni uglavnom u Bugarsku i Rumuniju. Ta i slične akcije širom nekih od zapadnih vlada, te zabrinjavajući ukupan položaj romske populacije, naveli su komesara za ljudska prava Vijeća Evrope Tomasa Hamarberga da se oglasi u odbrani osnovnih ljudskih prava i sloboda.\nKako je najavila francuska vlada, sutra bi trebala započeti deportacija Roma u zemlje njihovog porijekla, Bugarsku i Rumuniju. Očekuje se da će specijalnim avionima do kraja ovog mjeseca biti deportovano oko 700 Roma koji, kako tvrde izvori francuske vlade, odlaze dobrovoljno uz naknadu od 300 eura za odraslu osobu i 100 eura za dijete.\nČini se da je taj potez Pariza bio direktan povod za pismeno upozorenje komesara za ljudska prava Vijeća Evrope, Tomasa Hamarberga, o sve težem položaju romske populacije u Evropi, koja danas broji oko 12 miliona. On ukazuje kako u Evropi danas žive desetine hiljada Roma bez ikakvog državljanstva, identiteta, ljudskih prava. Zato su i bez ličnih karata, pasoša, prava na obrazovanje, socijalnu zaštitu, prava na glasanje i posao.\nPrvi čovjek Vijeća Evrope za ljudska prava ukazuje kako je situacija sa pravima Roma ipak najlošija na Zapadnom Balkanu. Tako podsjeća kako je Slovenija 1992. sa spiskova stanovnika izbrisala hiljade Roma, a Srbija i Hrvatska su postavile brojne birokratske zapreke Romima koji žele dobiti državljanstvo tih država.\nUz to, konflikti u regionu su doveli do situacije da su Romi sa Kosova izbjegli bez osnovnih dokumenata koji su im ili uništeni ili izgubljeni. Zato Vijeće poziva države Unije da se uzdrže od sadašnje restriktivne politike i deportacije Roma. A da uključivanje Roma u društvo nije samo stvar humanosti, ukazuju ekonomski stručnjaci, tvrdeći kako je to korak od kojeg korist imaju svi.\n"Ogromna je socijalna, humana i ekonomska korist od većeg uključivanja Roma u društvo. Nedavna studija, koju smo proveli u Češkoj, pokazala je da bi to značilo za oko 500 miliona eura više novca u državnoj kasi, za populaciju od samo 50 hiljada ljudi", kaže ekspert za ljudske resurse Svjetske banke, Jost de Lat.\nMedjutim, predrasuda se nije lako osloboditi. Snažne su ne samo kod ostatka Evropljana, već i kod samih Roma:\n"U dosta slučajeva je jako teško uvjeriti ih da vrijede jednako kao i drugi", smatra španska romkinja, učiteljica Marija Hoze Padilja Karmona.\nA nekoliko hiljada kilometara istočno od Španije je češko selo Velika Ida, smješteno u predgradju Košica.\n"Naše selo ima oko 3300 stanovnika, od čega je oko 1300 Roma", kaže gradonačelnik, František Šnir.\nČinjenica da su gotovo polovina stanovnika Romi, ostavljeni na brigu sami sebi, očita je na svakom koraku. Većina njih živi u lošim uvjetima, sa lošom ili nikakvom sanitacijom.\n"Prije svega, moramo popraviti stanovanje i zapošljavanje. Teško je reći šta je prvo na listi. Jednako su važne obje stvari. Uz ovo, moramo povećati prisustvo školskoj nastavi", ističe Šnir.\nZato su se u tom češkom selu dosjetili da osnuju školu koja bi bila priprema za redovno školovanje Roma, gdje bi, pored ostalog, učili kako treba učiti.\n"Započeli smo ovu školu zato što romska djeca često ne pohadjaju redovnu nastavu, niti predškolsko obrazovanje i nisu spremna za školski sistem. Ova nulta školska godina služi da ih uključi u proces učenja”, navodi učiteljica, Marta Borisova.


Region | Autonomija - Part 195\n24 maja 2011 | Pročitaj više\nDogovor Beograda i Prištine o slobodi kretanja\nPrištinski dnevnik "Ekspres" objavio je da će biti postignut sporazum o slobodi kretanja, koji podrazumeva da gradjani Kosova mogu ući na teritoriju Srbije sa kosovskim dokumentima.\n23 maja 2011 | Pročitaj više\nCrnogorcima i samostalnost i bolji život nego u Srbiji\nCrna Gora obeležava Dan nezavisnosti, dan kada su građani te zemlje na referendumu pre pet godina odlučili da se odvoje iz Državne zajednice Srbija i Crna Gora.\n21 maja 2011 | Pročitaj više\nBrisel za Sandžak još u magli\nPredsednik Stranke za Sandžak i član Gradskog veća u Novom Pazaru Fevzija Murić pokrenuo je inicijativu da Novi Pazar, poput Vojvodine, Kragujevca i Niša otvori kancelariju u Briselu, ali je to, kazao je, samo stranačka ideja\n16 maja 2011 | Pročitaj više\nReferendum u RS pokušaj početka kraja države BiH?\nNakon referenduma u RS-u o Sudu i Tužiteljstvu, na red bi mogle doći SIPA, Oružane snage BiH i zajednička moneta, upozoravaju analitičari, ne isključujući mogućnost građanskog sukoba u BiH.\n06 maja 2011 | Pročitaj više\nEU za regione daje skoro pola budžeta\nNe postoji jedinstven evropski model regionalizacije, ali Brisel konkretnim merama podstiče decentralizaciju i na političkom i na administrativnom i na fiskalnom planu\n05 maja 2011 | Pročitaj više\n(Pod) razno (1.529) Autonomija (15.025) Antidiskriminacija (69) Autori (2.218) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (11) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (79) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (189) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (387) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (11) Nedim Sejdinović (37) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (272) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (75) Tihomir Novak (100) Zlatko Jelisavac (344) Civili (138) Kultura (1.053) Marginalci (1.273) Ogledalo (3.778) Stav (1.455) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1.386) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (872) Izbori (241) Izdvajamo (3.341) Karikatura nedelje (141) Mladi i mediji (13) Planeta (1.861) Podsetnik (31) Region (1.946) Šta s’ to rek’o! (431) Vesti (4.743) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (13.591) Aktuelno (7.030) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (803) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (548) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)\nNOMUS od 9. do 18. aprila: Simfonijski orkestri, Kemal Gekić, Lajko Feliks …


Pronađene bombe u njemačkim vlakovima | TEME | DW | 02.08.2006\nNakon pronalaska dviju eksplozivnih naprava u Dortmundu i Koblenzu u roku od samo 24 sata njemačko Savezno tužiteljstvo istražuje mogućnost terorističke prijetnje.\nKraj bezbrižnog putovanja željeznicom?\nPolicija je odmah evakuirala mjesto pronalaska naprava, a stručnjacima je trebalo sat vremena da ih deaktiviraju. U oba slučaja u koferima su pronađene boce plina propana. Sada se mora razjasniti jesu li postojali planovi terorističkog napada ili se možda ipak radilo o pokušaje ucjene njemačke željeznice. Pravni stručnjak Michael Reifenberger je izjavio kako je potvrđeno da su obje naprave bile identične: „A to znači da se u oba slučaja pronašlo 11 litara propana, sat s detonatorom i baterije za aktiviranje eksplozije“.\nIako se još ne zna puno o pozadini cijelog slučaja, stručnjak za terorističke prijetnje Elmar Theveßen smatra da itekako ima razloga za povišeni oprez: «U prošlosti smo, prije tri godine, imali sličan slučaj. Na drezdenskom je kolodvoru pronađena bomba u jednom koferu. Radilo se o pokušaju ucjene, a to bi mogao biti motiv i u ovom slučaju.» Theveßen ipak relativira teoriju ucjene, jer bi za nju bio dovoljan i samo jedan kofer, a ne dva pronađena, koji upućuju na organiziranu akciju, s mogućom političkom ili terorističkom pozadinom. Njemačke sigurnosne službe tvrde da u ovom trenutku nemaju dojave o konkretnim prijetnjama.\nNjemačka željeznica je, kako smo uvjerili i sami jutros pri dolasku na posao postrožila mjere sigurnosti. Osoblju je preporučeno da širom otvori oči, potvrdio je jedan glasnogovornik.


Шта неће Вељко Ђурић? - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 26 novembra, 2016\nStaro sajmište iz 1945. godine\nPovodom teksta Veljka Đurića „Popis žrtava je posao države, a ne grupe zaljubljenika”\nNa podizanju Memorijalnog centra srpskim žrtvama genocida u HH veku radimo, pre svega, zato što nijedna državna ili bilo koja druga institucija na tome ništa nije uradila. A već decenijama se o tome govori. Sve ostane na priči. Surove činjenice dokazuju da su, nažalost, milioni Srba stradali u ratovima HH veka. U zvaničnim evidencijama ni 20 odsto njih nije popisano. Svoj udeo u neurađenom ima i Muzej žrtava genocida. To, izgleda, nije poznato ni današnjem njegovom vršiocu dužnosti direktora Veljku Đuriću. Možda baš zato neka nesuvisla pitanja kuljaju iz njegovih novinskih napisa. I osporavanja rada onih koji su se prihvatili toga posla.\nMnoge naučne, kulturne i druge institucije, među kojima je i Muzej genocida, kao i mnogi pojedinci, kojima pripada dotični Veljko Đurić, izneverili su očekivanja srpske javnosti. A pritom se „brane”, osporavajući trud onih koji rade i koji imaju vidne rezultate.\nRad Društva za podizanje Memorijalnog centra srpskim žrtvama genocida u HH veku naišao je na opštu podršku naučnih, duhovnih, kulturnih i drugih institucija, kao i mnogih istaknutih ličnosti. Za razliku od svih njih, na suprotnoj strani našao se Veljko Đurić, namećući se kao tobožnji stručnjak u ovim poslovima.\nIščekujemo da u narednih nekoliko godina, ukoliko ostane na sadašnjoj funkciji, gospodin Đurić postigne neke značajnije rezultate, pa ćemo ga rado uključiti u naše projekte.\nZa četiri godine svoga rada Društvo za podizanje Memorijalnog centra srpskim žrtvama genocida u HH veku već je postiglo vidne rezultate u evidentiranju srpskih žrtava, sabiranju dokumentacije, literature i arhivske građe i uspelo da poslu na kome radi prizove mnoge institucije i ugledne ličnosti srpskog porekla iz zemlje i sveta. Rad na izradi bibliografiji radova o srpskim stradanjima prenet je sa srpskog na druga jezička područja.\nPrincip kog se držimo od samog početka je dobrovoljni rad i ko je voljan da nam se pod tim uslovima pridruži dobro je došao. Kada je to bilo neophodno, članovi Upravnog odbora svojim novcem su finansirali aktivnosti Društva.\nAko gospodin Đurić ceni da ga postojanje Društva ugrožava, i da zato neće da „nestručni zaljubljenici”, kako kaže, zamajavaju javnost, to nije razlog da oni koji mogu i žele da pomognu, ma kako ih g. Đurić nazivao, od toga odustanu. Bilo bi dobro da je takvih zaljubljenika što više, a kada je reč o stručnjacima, Društvo ih ima daleko više i stručnijih nego što je g. Đurić, a to i on sam zna. Osporavanja i potcenjivanja namera i onoga što je do sada postignuto ne donosi ništa dobro niti opštim interesima niti inicijatoru ove rasprave. Nadmenost, zapravo bojazan da je ponuđena alternativa onom poslu kojim se on bavi, ničemu ne koristi.\nDa su za proteklih 20 godina g. Đurić i drugi kojima je to posao bar nešto vidno učinio u vezi sa tim pitanjem, ne bi ovih dana iz Hrvatske pljuštale kamenice po srpskom narodu i ne bi bilo ponovo, bar sa takvim odjekom, onog znanog ustaškog pokliča „Srbe o vrbe!”\nZato moramo imati Srpski memorijal. Da bismo istinom sprečili povratak aveti prošlosti, da bismo se uspešno suprotstavili prekrajanju istorije.\nPredsednik Skupštine Društva za podizanje Memorijalnog centra srpskim žrtvama genocida u HH veku\n13. avgusta 2016. u 13:14\nGospodo cenim napor da konačno i Srbi dobiju centar o GENOCIDU IZVRŠEN u dvasetom veku. Pošto pripadam srpskom narodu KRAJINA srpskih i pamtim ustašku državu NDHa 1941-45 godina. Pamtim i logor u mojoj Tenji za Srbe i kod Mitnice za Jevreje. !990 godine Maja meseca grupa Srba koja je bila u Gospiću na osnivanju SDS stranke Jovanom na čelu posetili smo Jadovno i održali molitveni parastos žrtvama koje su učinili Hrvati Ustaše. Razmišljao sam tad i čutajući politiku i raspravu sa Veljkom Đurićem Mišinom. Veljkov rečnik nije dostojan pozicije koju sada ima. Zašto mi dosad nemamo memorijalno mesto GENOCIDA .? Pa odgovor je lako dati komunisti nisu dali dase stvarno popišu sve žrtve drugog svetskog rata pabi u te žrtve ušle i one koje su Brozovi partizani učinili gde su prolazili svojim proleterskim jedinicama. Pored Srba stradali su i mnogu drugi građani koji nisu bili Srbi, Jevreji ili Hrvati a šta reći o italijanima Istre.?


Poslije Washingtona, Vučić putuje u Moskvu na sastanak s Putinom - informativa.ba\nVijesti Regija Poslije Washingtona, Vučić putuje u Moskvu na sastanak s Putinom\nPoslije Washingtona, Vučić putuje u Moskvu na sastanak s Putinom\nPredsjednik srbijanske vlade Aleksandar Vučić sastat će se s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u Moskvi 28. listopada\nSrbijanski premijer bit će u Rusiji primljen na najvišoj državnoj razini, a razgovarat će i s predsjednikom ruske vlade Dmitrijem Medvedevom, pišu Večernje novosti, navodeći da je ovaj posjet detaljno priprema već tjednima i konačno je određen konkretan datum.\nTeme razgovora tijekom Vučićeva posjeta Kremlju bit će, prije svih, razvoj političkih i gospodarskih odnosa dviju zemalja, investicije Rusije u Srbiji, izgradnja plinovoda Turski tok, čiji bi jedan krak trebao ići i kroz Srbiju, politika Beograda prema Kosovu i Republici Srpskoj te aktualna izbjeglička kriza.\nU izaslanstvu Srbije bit će i brojni gospodarstvenici koji će s susresti s predstavnicima najvećih ruskih tvrtki i razgovarati o predstojećim konkretnim poslovnim aranžmanima, a cilj je da se "produbi i unaprijedi suradnja, prije svega u području poljoprivrede, energetike, infrastrukture i automobilske industrije".\nPosjet Vučića Moskvi potvrđen je i iz njegova ureda nakon što se u nedjelju sastao s ruskim veleposlanikom u Beogradu Aleksandrom Čepurinom.\nVučić je u posljednja četiri mjeseca dva puta boravio u službenom posjetu Sjedinjenim Američkim Državama, a odlazak u Kremlj uslijedit će nakon tek nešto više od mjesec dana od prošlotjednog posjeta Washingtonu, gdje se Vučić sastao s potpredsjednikom SAD-a Josephom Bidenom i američkim državnim tajnikom Johnom Kerryem.\nVučić je u posjetu Moskvi prethodno bio u srpnju 2014. godine, a s Putinom se nakratko sastao i u listopadu u Beogradu, gdje je ruski predsjednik nazočio vojnoj paradi u povodu obilježavanja 70. obljetnice savezničke pobjede nad fašizmom u Drugom svjetskom ratu.\nOznake: # #Washington #Moskva\nPredstavnici Doma ruskog zarubežja uručili zbirku knjiga Filozofskom fakultetu Lokalne vijesti\nSLIJEDI REALIZACIJA KONKRETNIH PROJEKATA Potpisan Protokol o saradnji između Sarajeva i Centralnog okruga Grada Moskve Lokalne vijesti\nRuske željeznice još uvijek namjeravaju kupiti Siemensove vozove Svijet


Poštovana predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, poštovane kolege poslanici, na početku svog izlaganja, želim samo da čestitam otvaranje Poljoprivrednog fakulteta u Kruševcu, odnosno dobijanje dozvole za rad. Konačno je vizija gospodina Bratislava Gašića, koji je u to vreme bio predsednik opštine Kruševac, imao viziju da se otvori jedna ovako visoko školska ustanova, ostvarena i želim naravno uspeh u radu i školovanju budućih intelektualaca, koji će između ostalog baviti se i zaštitom životne sredine.\nAmandman koji sam podnela tiče se upravo sredstava vezanih za IPARD fondove, odnosno tih nekih odredbi koje se tiču upravo te zaštite životne sredine. Sredstva iz IPARD fondova, do sada su mogla da koriste isključivo registrovana poljoprivredna preduzeće, odnosno sada već sredstva iz IPARD fondova mogu da koriste i preduzetnici, kao i zemljoradničke zadruge, što je jako interesantno.\nŠto se tiče tih nekih aktuelnih izmena, a tiču se upravo tih sredstava iz IPARD fondova, aktuelnim izmenama preciziraju se uslovi korišćenja sredstava, a predlaže se upravo preciziranje odredbi koje se tiču zaštite životne sredine, odnosno traži se da se ispune određeni uslovi kod ljudi koji konkurišu za IPARD fondove, što je jako bitno, istakla bih jako bitno upravo zbog tih nekih parametara koji mogu negativno uticati, ukoliko se ljudi bave upravo tim nekim prerađevinama, ukoliko su to neke klanice planirane, mlekare itd. Svi ti neki nus produkti, koji mogu nastati, da budu zbrinuti na adekvatan način.\nŠto se tiče tih nekih akata koji se moraju nabaviti, traži se da se upravo od tih ljudi koji konkurišu za sredstva iz IPARD fondova nabave potvrdu od nadležnog organa ministarstva da se zadovoljavaju uslovi koji se tiču zaštite životne sredine i kažem, upravo naglašavam da je jako bitno i da smatram da bez toga ne bi taj zakon bio adekvatan, baš iz tih razloga… (Isključen mikrofon.)\nNa član 3. amandman je podnela poslanik Dragana Kostić.\nUvaženi ministre sa saradnicima, narodni poslanici, građani Srbije, moj amandman se odnosi na ekspanziju ekološkog obrazovanja. Svakako da smo svedoci da se ekološko obrazovanje ne sprovodi samo kroz vaspitne ustanove, odnosno škole, predškolske ustanove, fakultete, već i da se može na drugi način vršiti ekspanzija ekološkog obrazovanja.\nDobar primer iz prakse jeste lokalna samouprava odakle dolazim, Sokobanja, gde je SNS od kako je došla na vlast 2016. godine, znači za dve godine, uspela da projekat „Vrmdža fest“ finansira iz budžeta lokalne samouprave. Ovaj festival je inače internacionalni, bavi se turističkim i ekološkim filmom. Ove godine se prijavilo preko 40 ekoloških i turističkih filmova na ovoj manifestaciji, a od njih 40, 13 ušlo u kategoriju za takmičenje.\nPosebno me raduje činjenica da je ove godine prvi put dodeljeno priznanje Petar Lalović, za naročit doprinos podizanja ekološke svesti na filmu, koju je uručila ćerka pokojnog reditelja Petra Lalovića, Ivona, glumcu i novinaru Dejanu Đuroviću.\nOvo je jedna od manifestacija koja svakako pomaže razvijanju i buđenju ekološke svesti i na tome ne treba da se stane, treba dalje da se radi, ali posetioci ovog festivala imali su prilike da vide i prirodne lepote ne samo Sokobanje, već i naše jedine prirodne piramide, odnosno planine Rtanj. S obzirom da se ovo selo Vrmča nalazi upravo ispod planine Rtanj.\nSvakako da je Srbija prepuna prirodnih lepota i hvala Bogu, u svakom kraju treba samo da čuvamo te prirodne lepote i da uživamo u njima. Hvala.\nNa član 3. amandman je podneo poslanik Milovan Krivokapić.\nUvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, na član 3. podneo sam amandman 3. kojim se dodaje stav 3. koji se odnosi na održivost razvoja ekološkog razvoja.\nPripremajući se za obrazlaganje amandmana 3. bazirao sam se na pojedina pitanja koja nisu dovoljno definisana u prethodnom zakonu i kao takva su se izdvojila i iskazala se potreba za dopunu određenih članova, odnosno dodatnim definisanjem pojedinih članova.\nU članu 3. predložena je dopuna zakona na način da se doda član 101a, kojim se propisuje pravni osnov za izradu podzakonskog akta, pravilnika kojim bi se tačno definisalo šta će se proveravati kod korisnika IPARD podsticaja. Predloženim preciziranjem odredbi omogućava se izdavanje akta od strane ministarstva nadležnog za poslove zaštite životne sredine kojima se utvrđuje ispunjenost uslova iz oblasti zaštite životne sredine pa samim tim i učešće na konkursu poljoprivrednim gazdinstvima za dodelu sredstava iz IPARD fondova.\nPoznato je da je poljoprivreda planetarno najveći zagađivač životne sredine, pre svega zbog upotrebe hemijskih sredstava koja se koriste zaštitu bilja. Ovo je ozbiljan problem i kao takvog ga treba i shvatiti. Zašto to kažem? Upravo zbog toga da bi se obezbedila proizvodnja dovoljne količine hrane, ne samo za nas trenutno, već i za buduće generacije. Neophodno je promeniti poljoprivrednu praksu, odnosno modifikovati je tako da ista postane održiva u dugom vremenskom periodu.\nNeophodno je pre svega uskladiti Zakon o zaštiti životne sredine sa zakonima i propisima kojima se uređuje promena uticaja na životnu sredinu u EU, a potrebno je i da korisnici prirodnih resursa budu edukovani i detaljno informisani o značaju istih i kakve su posledice njihovog bezobzirnog iskorišćavanja.\nPoštovanjem standarda i adekvatnih propisa u poljoprivrednoj proizvodnji omogućava osvajanje novih tržišta uz porast poverenja potrošača. Zatim se postiže i veća transparentnost proizvoda i prerađevina, ravnopravnije uključivanje na svetsko tržište, kao i povećanje …(Isključen mikrofon.)\nNa član 3. amandman je podneo poslanik Igor Bečić. Nije tu.\nNa član 3. amandman je podneo poslanik Radoslav Jović. Nije tu.\nNa član 3. amandman je podnela poslanica Stanislava Janošević.\nNa član 3. amandman je podnela poslanica dr Dragana Barišić.\nPoštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, eto ja kao i koleginica koja je malopre govorila mogu da čestitam Kruševljanima, mojim Kruševljanima na Poljoprivrednom fakultetu koji počinje da radi. U to su sumnjali oni iz saveza za propast Srbije, sa suprotne strane i optuživali nas, ali kao što je Bratislav Gašić obećao pre nekoliko godina, sve što je obećano to je i ispunjeno i evo Kruševac može da se pohvali mnogo čime.\nVi ste već bili u Kruševcu i znate koliko je Kruševac lep grad i koliko se Kruševljani bore da životna sredina bude onakva kakva treba da bude u celoj Srbiji.\nInače, pored fabrike za prečišćavanje vode, investicije vredne 14 miliona evra, koja se uveliko gradi, grad Kruševac je odgovornom politikom privukao i druge, da kažem, strane kompanije i druge investicije, pa je tako potpisan Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji sa nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju, čime je grad Kruševac dobio preko 280 kontejnera za reciklažni otpad. Što znači da se zaista borimo da životna sredina bude još zdravija, jer mislimo na našu decu i nismo od onih koji se samo služe napadima i nesrećama građana da bi privukli neku pažnju. Mi radimo u korist građana, građani to prepoznaju i cene tu našu politiku, pa otuda i velika podrška koju imamo.\nOno što mogu da kažem, da su zakoni izuzetni i da ćemo ih podržati u danu za glasanje i da ćemo nastaviti da se zalažemo i radimo isključivo za naše građane, u njihovu korist i za dobrobit svih nas.\nVama se zahvaljujem i želim svako dobro.\nPoštovani ministre sa saradnicima, svima treba da nam bude zadatak da radimo na zaštiti i očuvanju životne sredine i tu nema nikakve dileme. Posebno je važno da u ovoj oblasti edukujemo naše najmlađe, našu decu, a nadam se da nije kasno ni za nas starije.\nIpak, neki događaji iz prošlosti nas opominju, naročito 2014. godina kada se pokazala potpuna neodgovornost vlasti u Šapcu. Naime, godinama unazad, gradska vlast i gradska uprava Šapca, odlagala je neplanski otpad na samoj obali Save, 200 do 300 metara udaljenog od strogog centra grada Šapca. U pitanju je preko hiljadu tona otpada, a uz to više od jedne decenije nije bio očišćen nijedan kanal na teritoriji grada Šapca.\nTakođe, te 2014. godine, svi se sećamo, pretio je veliki udarni talas na Šabac, poplavni. Zahvaljujući tada premijeru, Aleksandru Vučiću, Vojske Republike Srbije i velikom broju građana, pre svega Šapca, ali i dobrovoljaca iz cele Srbije, grad Šabac je odbranjen. Da su se tada pitali ljudi iz šabačke vlasti, a pre svega dvostruki ministar, Dušan Petrović, Šabac, i ne samo Šabac, bi plivao u vodi i u stotinama tona otpada i ne želim dalje da govorim šta bi to značilo.\nZahvaljujući, ponovo kažem, Vladi Republike Srbije, Vojsci Srbije i građanima, dobrovoljcima koji su došli da brane Šabac, ostala je samo opomena, ali ne treba da se zaboravi. Zahvaljujem.


SRBIJA U PUNOM SASTAVU! Nole stiže u Madrid i odmah izlazi na teren! - Informer\nBeta | 17. 11. 2019.\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković danas će se pridružiti reprezentaciji svoje zemlje na Dejvis kupu\nĐoković će zajedno sa timom trenirati od 16.30 do 18.30 na centralnom terenu u Madridu.\nSrbija će igrati u grupi sa Japanom i Francuskom na završnom turnira Dejvis kupa. Nole se posle ispadanja sa turnira u Londonu požalio na bol u laktu i ostaje da se vidi kakvo je stanje i da li će moći da pomogne svom timu.\nSrbija Novak Đoković sport Madrid Dejvis kup tenis\nUPOZNAJTE PRESTONICU ŠPANIJE: S Kon Tikijem pravac - Madrid!\nDRAMA NAD ŠPANIJOM! Brazilski avion prinudno sleteo u Madrid zbog pretnje bombom!


Online grupe za učenje putem mobilne aplikacije – COdizajn Web Studio\nStudit je aplikacija usmjerena na video pozive između učenika i/ili studenata koji uče isto gradivo. Cilj joj je olakšati organizaciju grupa za učenje i zakazivanja termina te spojiti sve za što je inače potrebno koristiti nekoliko aplikacija – poruke, video pozive, kalendar i još puno toga.\nJednostavno pridruživanje grupama i pozivanje drugih korisnika\nKorisnici mogu pretraživati grupe za učenje i zatražiti pristup ili ih drugi korisnici mogu pozvati. Iako je primarna ideja da se aplikacija koristi među studentima i/ili učenicima iz istih razreda/odjeljenja, značajka pretraživanja omogućuje im da se sastanu s novim ljudima koji uče isto gradivo.\nBrzo kreiranje novih grupa i zakazivanje poziva\nSvaki korisnik može kreirati novu grupu ili zakazati videopoziv. Može se i povezati s drugim ljudima putem aplikacije i slati im pozivnice za pridruživanje grupi. Čim osoba prihvati pozivnicu, dodaje se u grupu i može započeti zakazivati pozive i sudjelovati u aktivnostima grupe.\nGlavni nam je cilj bio da aplikacija bude jednostavna i intuitivna za koristiti. Dodatni sadržaji poput kalendara s pregledom svih termina u kojima su pozivi zakazani, pregled grupa, njihovih članova i aktivnosti te jednostavno pronalaženje gumba za zakazivanje poziva i kreiranje novih grupa samo su neka od rješenja unutar aplikacije.\nCOdizajn je za nas kreirao logotip i dizajnirao mobilnu aplikaciju koju planiramo razviti. Oduševljeni smo brzinom rada i njegovom kvalitetom. Dizajn je iznimno profesionalan i na nivou, a komunikacija vrlo ugodna.


Dveri: Vidovdanska Deklaracija o Kosovu i Metohiji\n28. juna 2019. 2 min read\nБошко Обрадовић, Фото: Двери\nImajući u vidu Ustav Republike Srbije kojim se garantuje suverenost i teritorijalna celovitost Republike Srbije, zalažući se za puno poštovanje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, uvažavajući neophodnost rešavanja svakodnevnih problema sa kojima se susreću građani Srbije koji žive na teritoriji Kosova i Metohije,\nImajući u vidu Ustav Republike Srbije kojim se garantuje suverenost i teritorijalna celovitost Republike Srbije, zalažući se za puno poštovanje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, uvažavajući neophodnost rešavanja svakodnevnih problema sa kojima se susreću građani Srbije koji žive na teritoriji Kosova i Metohije, uviđajući da su dosadašnji pregovori o Kosovu i Metohiji, koje vode aktuelne vlasti u Beogradu i Prištini, završeni na korist albanskog separatizma i na apsolutnu štetu države Srbije,\nSabor Srpskog pokreta Dveri donosi\nPromena tema oko kojih se pregovara\nPromena okvira pregovora\nDosadašnji pregovori vođeni pod pokroviteljstvom Evropske Unije, prebačeni sa nivoa međunarodnog prava na političku agendu birokratije iz Brisela koja neprestano favorizuje interese Albanaca, pokazali su ogromne nedostatke. Očigledno je da se ovaj diplomatski format pokazao neuspešan te razgovore o KiM treba vratiti u okvire Saveta bezbednosti UN koji je i dalje jedini nadležan za rešavanje konačnog statusa južne srpske pokrajine.\nTags: Dveri deklaracija Kosovo i Metohija\nPrevious Ekipi TV Prva i Gračanice Onlajn juče zabranjen ulaz na Gazimestan\nNext RTS neće emitovati Fibine materijale bez KiM\n3. avgusta 2021., 04:11


Valjevski džez festival od 25. do 27. novembra: Kaliopi, Lena Kovačević, Edin Karamazov, Vasil Hadžimanov | musicpocket\nValjevski džez festival od 25. do 27. novembra: Kaliopi, Lena Kovačević, Edin Karamazov, Vasil Hadžimanov\nVeoma bogat muzički program za ljubitelje džeza\nVALJEVO, 20. novembra (Tanjug) – Tradicionalni Valjevski džez festival u svom 37. izdanju biće realizovan od 25 .do 27. novembra u Centru za kulturu Valjevo, na kome će nastupiti velika regionalna i svetska imena kao što su Kaliopi, Edin Karamazov, Lena Kovačević i Vasil Hadžimanov, saopštili su organizatori ove muzičke manifestacije.\nU susret premijeri igranog filma „Nije loše biti čovek“ našeg najznačajnijeg dramskog pisca Dušana Kovačeviča, u kome peva i prvi put glumi – pop džez muzičarka Lena Kovačević, ova dama će iste večeri održati samostalan koncert sa svojim bendom, gde će napraviti presek kroz svoju karijeru i tri studijska albuma – „Dobar dan za pevanje“ (2009), „San“ (2013) i „Džezeri“ (2015).\nNedavno je Lena objavila novu duetsku pesmu „Lepe laži“ sa glumcem Gordanom Kičićem, na kompoziciju Momčila Bajagića Bajage i Aleksandra Saše Loknera.\nVasil Hadžimanov Band, rado viđeni gosti ove manifestacije, zatvoriće trodnevni program 27. novembra, a poznati su i po tome da su zauzeli II mesto posle slavnog muzičara Čika Korije (Chick Corea), na listi fusion-jazz bendova „The 41st Annual Jazz Station Awards / The Best Jazz of 2019″.\nU salu neće biti moguće da se udje bez maske, a ulaz u četvrtak, 25.11. je slobodan.\nZadužbina Milana Mladenovića, KZS, Leila rekords, Vasil Hadžimanov Beograd 12.04.2019 Foto: Petar Milošević\nFotoPetar Milošević, Irina Duplevskaja, Promo arhiva/plakati


Kukuruz bogat vitaminom C i E - www.025.rs\nHomeZDRAVLJE I LEPOTAKukuruz bogat vitaminom C i E\n20/06/2019 Vanja ZDRAVLJE I LEPOTA 0\nKukuruz je postao osnovna hrana u mnogim delovima sveta, sa totalnom produkcijom koja prevazilazi pšenicu ili pirinač. Međutim, sav kukuruz nije namenjen za direktnu ljudsku konzumaciju. Deo kukuruzne produkcije se koristi kao stočna hrana, a deo za preradu u kukuruzni etanol i druge kukuruzne produkte, kao što su kukuruzni skrob i kukuruzni sirup. Šest glavnih tipova kukuruza su zuban, tvrdunac, plevičar, kokičar, mekunac, i šećerac.\nBogatstvo dijetnih vlakana čini kukuruz poželjnom namirnicom za one koji nastoje da snize nivo holesterola ili šećera u krvi.\nBesplatna školica sporta u opštini Odžaci – primer dobre prakse\nPuni ambari! Rekordan prinos kukuruza ove godine\nVisoke temperature u Srbiji neće značajno oštetiti kukuruz i očekuje se rod sličan rekordnim godinama, od oko osam tona po […]\nIstina je da se dobar vid ne postiže hranom, ali hrana može doprineti da smanjimo probleme koji neminovno dolaze sa […]


28.07.2010., 02:09 #1\nNepobitno je utvrđeno da psihičke funkcije i poremećaji imaju svoju biološku osnovu.Genetika je odgovorna za nazovimo ustanovljen program centralnog nervnog sistema - nešto što je svima zajedničko, međutim svi reagujemo na drugačiji, specifični, originalni način (neponovljivost unutrašnjeg psihičkog života čovjeka). Slično kao i kompjuter i mozak prima, akumulira i obrađuje informacije.\nOsnova integrativne funkcije mozga su nervne ćelije kojih ima desetak milijardi i njihovi spojevi (sinapse). Na ćelijskom nivo, morfološku osnovu za integrativnu funkciju mozga čini upravo ogroman (nemjerljiv!) broj kontakata koji se među ćelijama ostvaruje putem sinapsi. Sinapsa je mjesto spoja dva neurona gdje se nadražaj(impuls) prenosi sa jednog na drugi neuron.Impulsi se prenose pomoću određenih supstanci - neurotransmitera koji se luče u presinaptičkom neuronu. Otkriveno je preko 50 ovih prenosnika, neuromedijatora.Sve brojnija saznanja u sinaptičkoj pukotini nameću novi naziv 'psihologija sinapse' ('psihijatrija sinapse') ...\nŠta mislite koliko su anatomski, fiziološki odn. patološki procesi na nivou neurotransmitera odgovorni za naša stanja i poremećaje, a koliko su faktori sredine ti koji čine presudnu ulogu?\nNe možemo promjeniti građu svojih nervnih ćelija, kao što ne možemo promjeniti, nešto značajnije svoju visinu, skelet,građu svojih unutrašnjih, visceralnih organa ...\nLjudi mnogo manje pažnje obraćaju na faktore okoline kada je fizičko zdravlje u pitanju; tu i tamo uzmu u obzir par faktora sredine poput pušenja, gojaznosti, alkohola ... kao odgovorne za poremećaj rada nekog unutrašnjeg organa ili čak pripisuju pozitivni uticaj recimo alkohola na rad bubrega?! ..ali kad je psihičko zdravlje u pitanju tada se mnogobrojni faktori uzimaju u obzir kao mogući uzroci ..Tačno je da je mozak najsloženiji od svih organa i možda zato najpodložniji spoljašnjim uticajima, ali koliko je organska podloga odgovorna za ono što čini 'nas'? Koliko znate o organskoj podlozi psihičkog života čovjeka?..i Koliko mislite da je ona važna za formiranje osobe, čovjeka, za pojavu psihičkih, često stigmatizovanih oboljenja?\nOdnos iskustvo - urođeno sa vaše tačke gledišta ....\n28.07.2010., 05:16 #2\nSad bas naleteh na neku knjigu slicnog naslova, ali nisam siguran da prica o tome...\nInace licno iskustvo koje je drasticno nemam, jer nisam koristio halucinogene supstance.\nAli imam iskustvo koje je jos drasticnije...\nTj imam iskustva sa drugima gde je jos drasticnije...\nCesto cu navoditi primer onog leka za pritisak, ali su mi skrenuli paznju da navedem i naziv zato sto postoje i psihicki lekovi za pritisak, nesto prolol ili tako nesto....\nLek o kojem ja pricam je enalapril, dakle zvanicno nije sa dejstvom na psihu vec na skupljanje i sirenje krvnih sudova...\nIznenadjen sam bio nijansama u razmisljanju na koje su mi skrenuli paznju ljudi koji pocinju da uzimaju lek...\nIspada da se minimalno menja hemijska ravnoteza u mozgu (ne znam da li u leku to pise) i da to ne utice na funkcionisanje ali utice na asocijacije i na slobodan tok ili na snove ponekad.\nMenjaju se prioriteti kod pracenja logickog toka, ne sama logika, ne svesnost o logici i logickom toku...Svako to percepira razlicito , neko direktno zakljucuje da drugacije razmislja, neko to kaze da mu drugacije zelje ili misli padaju na pamet....\nAli to je razlicito od promene snova kad ste na planini....\nPoznato je da se covek ishranom sa manje selena moze psiholoski ugroziti.\nPoznato je i da se covek moze ishranom dovesti do psihickih problema cak i bolesti psihicke prirode, ne znam kako se to zove strucno.\nMislim da psihijatri i psiholozi uopste ne obracaju paznju na ovo...\nOni to prisiju genetskom obrascu i racunaju da se raznovrsnost desava spontano u ishrani i da ce poremecaj ishrane proci ako je on razlog...\nNesto nisam siguran da je to i eticki i razlozno....\n29.07.2010., 00:42 #3\nEnalapril je antihipertenziv iz grupe ACE inhibitora. Naime ACE je enzim koji pretvara angiotenzin I u angiotenzin II, a ovaj je jak vazokonstriktor čime utiče na pojačan rad i snagu srca, utiče i na oslobađanje noradrenalina iz sinaptičkih nervnih završetaka, pojačanu resorpciju jona Na u bubrezima, sekreciju aldosterona iz kore nadbubrežne žlijezde i utiče i na rast ćelija u srcu i arterijama. Tako da ACE inhibitori sprečavaju djelovanje ovog enzima i time djeluju vazodilatatorno, snižavaju krvni pritisak, djeluju preventivno na bubrege i na srce. Od neželjenih efekata najčešće se javlja suh kašalj zbog čega priličan broj pacijenata mora promjeniti lijek, zatim hipotenzija, tahikardija, bol u grudima,vrtoglavica, umor, slabost, GIS smetnje, hematološki poremećaji..međutim poremećaj sna i mišljenja nisu zabilježeni negativni efekti ovog lijeka.Kao što sam već navela suh kašalj je najprisutniji u praksi od neželjenih efekata ...\nMeđutim kao što ovaj lijek djeluje na hemijske reakcije u organizmu, na isti način hemijske reakcije se odvijaju i u mozgu ...\nUtvrđeni su djelovi mozga gdje ima više jednog odnosno drugog medijatora, pa se može već govoriti i o "biohemijskoj anatomiji" mozga ..\nNakon oslobađanja neurotransmitera u sinaptičkoj pukotini on djeluje na receptore postsinaptičke membrane i tako se prenosi impuls. Receptori za pojedine neurotransmitere su dešifrovani. Nađeno je da postoje dve klase receptora za serotonin, dve klase receptora za noradrenalin (sa po dve podklase-alfa-1 i alfa-2; beta-1 i beta-2), više tipova dopaminskih receptora itd.Za patologiju psihičkih poremećaja su značajni pokušaji identifikacije deficita, tj. oštećenja određenog receptora. Tako da se traga za određenim promjenama na biohemijskom nivou kod nekih psihičkih oboljenja, pa se može govoriti i o "aminergičkim oboljenjima". Po ovome biohemijski supstrat za depresiju vezuje se za poremećaj ravnoteže serotoninergičkih, holinergičkih i adrenergičkih mehanizama, a dopaminska teorija schizofrenije zasniva se na dopaminergičkoj hiperaktivnosti, posebno u okviru mezolimbičkog i mezokortikalnog sistema. Teorijska razmatranja biološke osnove duševnog života čovjeka i patologije istih obuhvataju sintezu dostignuća savremene genetike, neurobiologije (neuroanatomije i neurofiziologije) i neurohemije (biohemijskih promjena u centralnom nervnom sistemu.\nBroj sinapsi među neuronima direktno zavisi od prisustva ili odsustva odgovarajućih stimulusa - zanimljivo zar ne - sinapse se formiraju dok ovo pišem ... a to pokazuje da bez uticaja spoljašnje sredine nema adekvatnog morfološkog, pa ni funkcionalnog razvoja. Ovim dijalektičkim pristupom interakcije baze i nadgradnje (baza-mozak + nadgradnja - informacije spoljašnje sredine = psihički život čovjeka) prevazilazi se dualistički koncept duševnog života ...Osnovna tri bloka, bitna za organizaciju psihičkog života, sa aspekta psihobiologije su:\n1. Sistem odvijanja budnosti (i energije)\n2. Emocionalno - nagonsko-voljni sistem, i\n3. Saznajni sistem (kognitivni, sa psihičkim funkcijama opažanja, mišljenja, pamćenja, inteligencije)..\n..Za budnost-spavanje odgovorne su strukture moždanog stabla (retikularna formacija i talamus), za emocionalno-motivacioni život "nadležan" je limbički sistem koji je funkcionalno povezan sa strukturama moždanog stabla i velikog mozga. Nagonski život je regulisan strukturama mezencefalona i diencefalona (hipotalamus). Saznajni procesi su rezultat visoko integrisane aktivnosti asocijativnih regiona velikog mozga(neokorteksa), posebno prefrontalne kore velikog mozga. Sad svemu ovome dodamo i neurotransmitere i neuropeptide pa možemo stvoriti neku predstavu složenosti i integrativnosti mozga ...vidjeli smo da su strukture budnosti povezane sa strukturama emocionalno- nagonskog života, a preko njih sa saznajnim centrima u mozgu ..tako da se psihičke funkcije čovjeka teško mogu i odvajaju se samo iz didaktičkih razloga...\nNeka statističko epidmiološka istraživanja što se tiče genetskih faktora u pojavi određenih psihijatrijskih oboljenja. Neosporno je da nasljedni faktori igraju značajnu ulogu u nastanku psihijatrijskih oboljenja. U porodicama psihičkih bolesnika veća je vjerovatnoća da će se regrutovati novi bolesnik..Pronađen je sledeći rizik oboljevanja za potomke prvog stepena:\nBipolarni porem. raspoloženja - 24,5%\nShizofrenija - 18,5%\nBulimija - 9,6%\nStanja panike - 9,6%\nAlkoholizam - 7,4%\nGeneralizovana anksioznost - 5,6%\nTeški oblici unipolarne depresije - 3,0%\nKod monozigotnih blizanaca koji imaju teorijski identičan genetski materijal rizik oboljevanja iznosi oko 70%,a to potvrđuju i studije usvojene djece.Svakako treba uzeti u obzir da se blizanci obično i identično vaspitavaju.\n...očigledno je da dolazi era molekularne biologije i genetike, tako da se sa nestrpljenjem očekuju nova dostignuća genetskih istraživanja i mapiranje gena za pojedina oboljenja ...\n29.07.2010., 13:36 #4\nhvala ti na objašnjenju..enalapril je jedan od lijekova koje moja majka pije posljednjih mjesec dana i jedan od simptoma je slabost,umor i usporen govor..za ova prva dva simptoma mislim da je upravo taj lijek presudan


PODSEĆANJE Na današnji dan pre 38 godina umro je Josip Broz TITO dugogodišnji predsednik SFRJ - UžiceMedia\nNaslovna Društvo PODSEĆANJE Na današnji dan pre 38 godina umro je Josip Broz TITO...\nPODSEĆANJE Na današnji dan pre 38 godina umro je Josip Broz TITO dugogodišnji predsednik SFRJ\nNa današnji dan 1980. godine umro je Josip Broz Tito. Dugo je Užice važilo za prestonicu titoizma, sve do 1991. godine kada je sa Gradskog trga uklonjen bronzani spomenik.\nPre 38 godina, 4. maja 1980. godine, umro je Josip Broz Tito, neprikosnoveni lider socijalističke Jugoslavije, proslavljeni ratni komandant i jedan od osnivača i čelnik Pokreta nesvrstanih.\nOsim borbe protiv okupatora, jedinice pod njegovom komandom sprovele su komunističku\nrevoluciju, tokom i nakon rata, u kojoj su, između ostalog, u sprovođenju revolucionarne „pravde“ nestale i desetine hiljada nekomunista, pod maskom „borbe protiv saradnika okupatora“.\nGodine 1948. odbacio je stavove Moskve, odnosno Rezoluciju Informbiroa komunističkih\npartija, i potom je uspešno odolevao snažnom Staljinovom pritisku, da bi docnije godinama vešto balansirao između istočnog i zapadnog bloka, izborivši sasvim osobenu poziciju Jugoslavije kao čelnice Pokreta nesvrstanih.\nTokom 1950. godina, Jugoslavija je dobijala značajnu finansijsku i vojnu pomoć od SAD.\nSahrani Josipa Broza Tita, u Beogradu, prisustvovalo je više od 200 visokih ličnosti iz celog sveta, što je nesumnjivo izraz njegove sasvim posebne istorijske uloge i izuzetnog ugleda koji je uživao.\nTito je više puta posetio Užice, Kadinjaču, Zlatibor, iz arhive Valjaonice bakra u Sevojnu i Hotela „Palisad“ objavljujemo dve fotografije iz tog perioda.\nDugo je Užice važilo za prestonicu titoizma, sve do avgusta 1991. godine, kada je sa\nGradskog trga, uklonjena statua maršala. Bronzani spomenik, visok 4,75 metara, rad Frane Kršinića, postavljen je iza zgrade Narodnog muzeja. Bilo je pokušaja da se vrati na prvobitno mesto, ali bronzani spomenik je i dalje u dvorištu muzeja.\nU Titovo vreme više gradova u tadašnjoj Jugoslaviji je nosilo njegovo ime, osim Titovog Užica, tu su Titov Veles, pa Vrbas, Drvar, Korenica, Mitrovica, Velenje i Titograd. U to vreme su i planinski vrhovi, mostovi, pećine dobijali njegovo ime, Titov vrh na Šar planini, Titov most na ostrvu Krku, te Titove pećine u Drvaru i na Visu.\nZa jedne je period u kome je vladao Tito vezan za nešto najlepše što su doživeli, a na drugoj strani su oni koji kritički govore i o sistemu i dugogodišnjoj vladavini.\nPrethodni tekstREKORDNA poseta STOPIĆA PEĆINE u vreme PRVOMAJSKIH praznika\nSledeći tekstSi-En-En PREDLAŽE Jedanaest destinacija Srbije Među njima su TARA, ZLATIBOR, MOKRA GORA


23-05-2020 12:01 Srbija Politika\nRadomir Lazović iz Inicijative Ne davimo Beograd izjavio je da je vlast u Srbiji pandemiju koronavirusa iskoristila za promovisanje svojih političkih interesa.\n“U Srbiji su bile na snazi najrestriktivnije mere za vreme pandemije u odnosu na celu Evropu. Ovo je uvedeno ne da bi se zaštitilo stanovništvo, već da bi se sakrila nesposobnost vlasti. Režim je vodio nemilosrdnu kampanju kako bi ubedio građane da raspolažemo sa milionima maski i hiljadama respiratora, ali i kako bi se ućutkali svi oni koji se usude da govore o zloupotrebama u zdravstvu, i o tome da zaštite zapravo nema. Cilj je bio prikazati Aleksandra Vučića kao spasioca nacije”, rekao je Lazović.\nOn je ponovio da je pandemija korišćena za predizbornu kampanju.\n“Vučić je skoro svakodnevno, dugotrajnim tiradama, glumatanjem i prenemaganjem, stvarao sliku zabrinutog oca familije, a sa druge strane, opštim zabranama kretanja i policijskim časom zapravo se skrivao od nemogućnosti kontrolisanja zaraze. On je bio i doktor koji nam govori o napredovanju bolesti i policajac koji lovi neposlušne građane, televizijski voditelj koji svako veče vodi program i daje reč poslušnicima koji su spremili svoje male recitacije. Zaista sumorna i tužna slika u trenucima opšte krize”, istakao je on.\nLazović se osvrnuo i na proteste opozicije.\n“Na Buku protiv diktature je pozvala inicijativa Ne davimo Beograd, a građani su se masovno odazvali. U trenucima kada smo bili prikovani za svoje domove, uspeli smo da organizujemo izuzetno uspešnu akciju u kojoj su učestvovali skoro svi gradovi širom zemlje. Bilo je bitno pokazati da u tom teškom trenutku nećemo da ćutimo i da nemo gledamo kako Srbija postaje diktatura. Koliko je ovo bilo ozbiljno govori mobilizacija huligana i plaćenika bliskih vlasti koji su se penjali po krovovima i uz profesionalno ozvučenje i bakljade zastrašivali građane koji protestvuju. Ovo je jedan jako bizaran trenutak u kome vlast protestuje protiv nezadovoljnih građana. Akcija Buka protiv diktature nastavlja se i nakon vanrednog stanja, Lancem protiv diktature gde se sada već u 16 gradova ističu baneri i poziva na borbu protiv diktature”, istakao je Lazović.\nOn je ponovio da će “Ne davimo Beograd” bojkotovati izbore.\n“Mi smo iskoristili vreme nakon ukidanja vanrednog stanja da preispitamo našu odluku da bojkotujemo izbore. Razgovarali smo sa velikim brojem ljudi u pokretu, zatim sa simpatizerima, profesorima, novinarima koji prate naš rad, bliskim ljudima sa namerom da utvrdimo da li je ovo ispravna odluka u trenutku kada su se okolnosti promenile. Dobili smo nedvosmislen odgovor da su uslovi za fer izbore još gori nego do sada, da je nezadovoljstvo građana ogromno i da ljudi neće pristajati na lažne izbore. Inicijativa Ne davimo Beograd jedva čeka da izađe na izbore, ali u ovom trenutku nema nikakvih uslova da se to desi. Pandemija i opasnost po građane dodatno su otežali stvari”, istakao je Lazović.\nOn je opisao kakva je trenutna situacija u Srbiji uoči predstojećih izbora, koji su planirani za 21. jun.\n“Glavne odlike naprednjačke vlasti su pretnje, pritisci i nasilje prema neistomišljenicima, skoro potpuna kontrola i zloupotreba medija, partijsko preuzimanje pravosuđa, kao i ucene i ekonomsko ugnjetavanje velikog broja građana. U takvoj atmosferi pobednik je poznat. Nova snaga su svakako udruženi građani u pokrete kao što je inicijativa Ne davimo Beograd koji treba da se konsoliduju i zamene kako istrošene lidere, tako i ustaljenu politiku koja je dovela do toga da građani gube veru i u institucije i u sistem i u političke partije. Vreme je da okupimo ljude oko ideja solidarnosti, brige za ugrožene, ljubavi prema našim gradovima i borbe za zdrav i dostojanstven život”, zaključio je Lazović.\nPročitajte OVDE kakvu je poruku Aleksandar Vučić dobio sa juga Srbije.\nKAPETAN DRAGAN TRAŽI SLOBODU ZA VOĐE CRVENIH BERETKI: Legija i Zvezdan su heroji! Zbog njih sve stavljam na kocku!


Vrebalov: Ekstremisti ohrabreni, žele povratak u devedesete | Autonomija\n„Nećemo dozvoliti da ekstremisti naruše stotine godina zajedničkog života u Vojvodini”, poručuje potpredsednik vojvođanskog parlamenta Milivoj Vrebalov\nPotpredsednik Skupštine Vojvodine Milivoj Vrebalov najoštrije je danas osudio paljenje zastave Autonomne Pokrajine Vojvodine i pozvao nadležne da konačno pronađu i adekvatno kazne počinioce ovakvih nedela.\n„Činjenica da je Ustavni sud Srbije odbio da zabrani organizaciju SNP Naši svakako je ohrabrila ove ekstremiste da nastave da pale, prete i prave spiskove takozvanih izdajnika. Teško je zamisliti veće izdajnike svoje otadžbine od onih koji pozivaju na nasilje i na povratak u devedesete godine prošlog veka, kao što to rade takozvani Naši“, istakao je Vrebalov u saopštenju koje je uputio medijima.\n„Sada očigledno žele da nas zavade i sa samima sobom, unutar države Srbije. Posle pravljenja spiskova o stranim plaćenicima i špijunima, da li je sledeće pravljenje sendviča i proterivanje ne-Srba van Srbije i ponavljanje devedesetih i Hrtkovaca..? Ukoliko aktuelna republička vlast zaista želi da nas uveri da je za evropske integracije naše zemlje, neka stane na put ekstremistima koji u Srbiji stvaraju atmosferu linča i progona neistomišljenika. U suprotnom, smatraćemo ih saučesnicima“, poručio je potpredsednik Skupštine AP Vojvodine Milivoj Vrebalov.\nOn je dodao da se ljudi u Vojvodini ne dele po nacijama i poručio da je vojvođanska zastava simbol zajedništva svih građana naše Autonomne Pokrajine. „U Vojvodini se delimo samo na dobre i loše, na vredne i lenje, i to je ono što Vojvodinu čini evropskim regionom. Nećemo dozvoliti da bilo kakvi ekstremisti naruše stotine godine zajedničkog života građanki i građana Vojvodine“, istakao je Vrebalov.


Эльвира - 36, Severodvinsk, Rusija :: Karike.com\nЭльвира 23. Februar 1985 (36), Severodvinsk, Rusija Bila online pre više od jednog meseca\nВеселая,общительная,в жизни радостная!\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 647,624 korisnika i 1,251,801 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Žabalj - Porodična stambena zgrada u Đurđevu / Nekretnine / doboš\nŽabalj - Porodična stambena zgrada u Đurđevu\nAdresa Solunskih Dobrovoljaca 79 Opština Žabalj\nCena EUR* 2.323 € Jemstvo 777 €\nNa osnovu zaključka IIv 273/17 dana 20.05.2021. godine.\nNepokretnosti upisane u LN 2552 KO Đurđevo, pracela br. 1395, zemljište pod zgradom, objektom (br. zgrade 1), zemljište uz zgradu, objekta, sve u površini od 4a3m2, sa porodičnom stambenom zgradom na parceli 1395, Ul. Solunskih dobrovoljaca 79, u svoji dužnika u po 1/4 delova.\nProcenjena vrednost iznosi 913.863,80 dinara, a početna cena je 30 % od procenjene vrednosti.\nmerka 29.01.2017. 10:33\nUkoliko predmetna nekretnina nije prodata bilo bi dobro obnoviti licitaciju, te ukoliko je prodata povucite oglas. Hvala\nrade 01.02.2016. 23:27\ninteresuje medal je kuca prodata,ako nije ja sam zaiteresovan.\nratko 23.04.2015. 21:28\nda li je kuca prodata


Polovni Case IH transporteri oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarstvo > Transporteri > Case IH\nPolovna Case IH transporteri na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Case IH transporteri oglasa na prodaju. Možete sortirati Case IH transporteri oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Case IH transporteri u odeljku Brendovi.\nCase IH CS 86Snaga motora: 86, Najveća brzina: 40\nOvde je kompletna lista lista polovnih Case IH transporteri za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Okupili se na Mrakovici: Počeo sastanak vladajuće koalicije, evo o čemu će razgovarati | BL Portal\nTema sastanka je aktuelna politička situacija u BiH i Srpskoj, kao i teme od vitalnog značaja za budućnost Republike Srpske.\nPortparol SNSD-a Radovan Kovačević je rekao da će jedna od ključnih tema biti informacije da se i unutar Evropske unije na bojnim značajnim adresama razgovara o mogućnosti mirnog razdruživanja u BiH kao i o potrebi da se defintivno pokrene inicijativa o početku razgovora između Republike Srpske i FBiH u tom kontekstu. Demantovao je da će se govoriti o kadrovskim pitanjima.\nTags: Mrakovica, sastanak, Srpska, Vladajuća većina\n“Dončić protiv Jokića”: Đoković pokazao kako barata sa košarkaškom loptom VIDEO


Školski kalendar 2018/2019. | ZA media\nU ponedeljak, 3. septembra, počinje nova školska godina za osnovce i srednjoškolce u Srbiji, a prvo polugođe se završava u četvrtak, 31. januara 2019. godine.\nPrema školskom kalendaru 2018/2019. godine, drugo polugodište počeće u ponedeljak, 18. februara 2019. godine, a završiti u petak, 31. maja za učenike osmog razreda, odnosno u petak, 14. juna za učenike od prvog do sedmog razreda. U toku školske godine učenici u Srbiji će imati jesenji, zimski, prolećni i letnji raspust, dok je u AP Vojvodina izostavljen jesenji raspust.\nNa prvu kratku pauzu – jesenji raspust, učenici će već u novembru, a predviđeno je da traje četiri dana od 9. do 12. novembra. Zimski raspust za učenike u Vojvodini, prema obrazovno-vaspitnom kalendaru koji donosi Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, počinje 24. decembra, a završava se 14. januara 2019. godine.\nKategorije: Vesti\tTagovi: Raspust, Školski kalendar 2018/2019\tKomentari


Šminka je ljubav: Eucerin Dermopure linija za masnu i problematičnu kožu\nEucerin je DermoPuirifier preparate zamenio Dermopure linijom u kojoj su proizvodi unapređeni, neki izbačeni iz asortimana, a neki dodati. U nastavku posta pogledajte kraći pregled linije:\nEucerinov pristup masnoj i problematičnoj koži, sklonoj aknama zasniva se na redovnom, blagom čišćenju kože, toniranju i negovanju odgovarajućim kremama, a za posebne potrebe i situacije tu je i program specijalne nege.\nOsnovna ideja je da kožu treba redovno čistiti, što podrazumeva jutarnji i večernji ritual. Jutarnjim čišćenjem uklanja se višak sebuma izlučenog tokom noći i priprema koža za negu koja sledi. Večernje čišćenje uklanja ostatke šminke i nečistoće nakupljene tokom dana.\nDermopure Cleansing Gel menja stari Cleanser, koristi se ujutro i uveče i nežno čisti kožu bez isušivanja. Ne sadrži sapune i parfeme. Nanosi se na vlažnu kožu, nežno umasira i ispere mlakom vodom. Sadrži 6% amfo-tenzida sa antibakterijskim i nekomedogenim svojstvima.\nPrema sastojcima, deluje da ništa naročito nije promenjeno u odnosu na stariji čistač pa ako vam je on odgovarao možete slobodno nastaviti sa upotrebom ovog novog i obrnuto. Koža mi nije sklona aknama, a i masnoća se s godinama smanjuje, no jesam koristila ovaj gel nekih nedelju dana kako bih ga isprobala pošto mi koža praktično trenutno reaguje žestokim perutanjem na bilo koji jači proizvod. Gel je praktično bez mirisa, ne pravi penu (baš kako volim!) i, na osnovu kratke upotrebe, rekla bih da ne isušuje kožu. Nema nikakvih negativnih promena, a lice mi nije masno, a nema ni zatezanja, tu je samo osećaj savršeno očišćene kože.\nZa svakodnevno uklanjanje šminke, nečistoća i sebuma tu je i micelarna voda sa glicerinom i hijaluronskom kiselinom kao aktivnim sastojcima. Nisam je probala, ali po sastojcima nije mnogo drugačija od DermatoClean micelarne vode koju smatram odličnim proizvodom.\nPovremeno, jednom do dvaput nedeljno koristi se piling. Dermopure piling čisti pore i poboljšava teksturu kože, a sadrži mlečnu kiselinu i mikročestice koje dubinki čiste pore. iako je namenjen problematičnoj koži nisam u sastavu našla ništa zbog čega ga ne bih mogla koristiti tako da sam ga testirala. Piling ima krupna i prilično gruba zrnca, ali nema ih mnogo tako da, prilikom upotrebe, nije naročito grub. Međutim, koža mi je trenutno buknula nakon upotrebe, pojavili su se crveni pečati i peckala su me mesta na obrazima gde mi je koža suvlja. Smirilo se nakon sat-dva, a piling sam nakon tri dana ponovo upotrebila i ponovo dobila istu reakciju te zaključujem da nikako nije za osetljivu kožu ili/i kožu sa oštećenjima. Šteta, delovao je obećavajuće.\nSledeći korak je tonik koji tonizira kožu i priprema je za negu. Formula sadrži mlečnu kiselinu i čisti pore bez isušivanja. Baš kao i prethodna verzija, sadrži alkohol pa budite oprezni ako vaša koža loše reaguje na njega. Sa mojom je to slučaj tako da tonik nisam i neću probati.\nZa negu postoji nekoliko preparata. Tu je, najpre, Matirajući fluid za 8 sati hidratacije bez suvišnog sjaja. Obećano je antibakterijsko, protivupalno delovanje uz smanjenje nastanka sebuma. Sadrži salicilnu kiselinu, dekandiol, karnitin i likokalkon A, a koristi se ujutro i uveče. Eucerin odbacuje raniji koncept sa kremom za dan i kremom za noć i koncentratom kao dopunom, a umesto njega postoji opcija ovog fluida kao jedinog proizvoda za negu u slučaju kože koja je samo masna ili trenutno nije u problematičnoj fazi, a ukoliko je stanje lošije postoji opcija dopune Regenerativnim tretmanom uveče ili Komplementarnom umirujućom kremom kao dopunskim sredstvom u slučaju upotrebe terapije protiv akni. Matirajući fluid sam isprobala i ovo je definitivno proizvod za masnu kožu ili, eventualno, mešovitu ukoliko nije sklona dehidraciji (a takve su retke). Upije se praktično u sekundi, nežnog je mirisa i ugodne teksture. Moja suva koža na obrazima zahveta nešto jače od njega, počinje čak i da zateže tokom dana, dok masnijoj T zoni prija i imam utisak da mi se manje masti. Ima i određeni efekat matiranja, ne takav da sjaja nestane, ali to deluje kao sjaj normalne kože.\nUkoliko je koža u lošem stanju, bilo u smislu ozbiljnih znakova problematilčnog tena, bilo zbog upotrebe agresivnijih proizvoda tu je Regenerativni tretman. Koristi se uveče, a sadrži 10% komples hidroksi kiselina: piling kombinaciju salicilne i glikolne kiseline i glukonolaktona uz dodatak likolaklona A i pantenola. Tretman vrši piling koože uz postepeno uklanjanje znakova problematičnog tena.\nEucerin naročito hvali svoj novi proizvod - Komplementarnu umirujuću kremu. Reč je o proizvodu koji se koristi paralelno sa terapijom proitv akni, dakle posebno se preporučuje osobama sa jakim aknama koje zahtevaju lekarsku pomoć, ali i onima kojima je koža oštećena i umorna od silnih jakih kiselina i drugih sastojaka koji deluju protiv akni. Ona ublažava iritacije, suvoću i crvenilo kože uz SymSitive (patentirana tehnologija), likokalkon A, ceramide i pantenol kao aktivne sastojke.\nZa prikrivanje postojećih bubuljica i akni tu je korektor koji, osim pigmenata za prekrivanje ima i salicilnu kiselinu pa pomaže u njihovom saniranju.\nJedan od sporednih efekata sastojaka koji su obično u proizvodima protiv akni je fotosenzitivnost kože pa je naročito važno koristiti kreme sa visokim zaštitnim faktorom, posebno u letnjem periodu. Eucerin ima Oil Control gel-krem sa faktorima 30 i 50, zaštitu od sunca specijalno razvijenu za masnu i problematičnu kožu. O kremi sa faktorom 30 pisala sam u ovom postu.\nTo bi bilo kraće predstavljanje linije, a na Instagramu će od 13.11. biti nagradna igra na kojoj možete osvojiti nekoliko proizvode iz nje.


OBJAVILI OBAVEŠTAJNE PODATKE: Evo šta sve CIA zna o Hrvatskoj!\n29.09.2014. 21:19h 12.02.2017. 22:58h\nU mnogim državama oni imaju svoje agente na terenu. Ne bi trebalo isključiti da postoji špijunaža, ali isto tako treba reći da se među partnerima danas sve više razvija taj odnos poverenja i razmene informacija, kaže profesor Crvtila\nNajpoznatija obavještajna agencija na svetu, američka CIA, na svojim stranicama objavila je šta zna o Hrvatskoj.\nCIA navodi da je Hrvatska tranzitna tačka za krijumčarenje droge iz Azije i Južne Amerike prema Zapadnoj Evropi. Takođe se ističe da Hrvatska nije rešila problem granice sa Bosnom i Hercegovinom i Slovenijom, a Agencija, upozorava i na pojavu virusa ptičjeg gripa.Ali to nije sve što znaju o Hrvatskoj, kaže profesor Vlatko Cvrtila."Prate sve sigurnosne izazove, koji su vezani za organiziovani kriminal, proliferaciju oružja za masovno uništenje, terorizam", objašnjava stušnjak za geopolitiku Vlatko Cvrtila.Podaci koje imaju prikupljeni su iz prve ruke, sa ulica."U mnogim državama oni imaju svoje agente na terenu. Ne bi trebalo isključiti da postoji špijunaža, ali isto tako treba reći da se među partnerima danas sve više razvija taj odnos poverenja i razmene informacija", kaže Crvtila.Mnoga hapšenja i zaplene ostvareni su zahvaljujući toj saradnji. Situacija se popravlja, uverava, ministar unutrašnjih poslova Ranko Ostojić."Ono što je istina, a to je da upravo zaplene koje se događaju na balkanskoj ruti, skreću sve one koji se bave takvim poslom sa Jadrana, skreću ih sa naše granice", kaže Ostojić.Ovi su podaci i više od onoga što se može doznati od naše obaveštajne agencije. Profesor Cvrtila smatra da SOA još pati od pretjerane tajnosti.\n"'Mislim da je pristojno i pošteno da i građani budu upozoreni na neke opasnosti koje su trenutno prisutne na teritoriji RH ili oko Republike Hrvatske", kaže Cvrtila.\nHrvatska je jedan od najprivrženijih američkih saveznika u Evropi i te dve države imaju dugogodišnju kvalitetnu obaveštajnu saradnju.\nDa je to tako, potvrđeno je i u izveštaju MORH o obdrani u kojem se navodi da su SAD glavni strateški saveznik i partner Hrvatske na području bezbednosti i odbrane.\nHrvatska je svoje aerodrome i vazdušni prostor za avione CIA otvorila još 2006. godine.\nTada su u dva navrata na aerodrom Ćilipi sleteli avioni koji su učestvovali u američkoj operaciji prevoza osoba osumnjičenih za terorizam. Amnesti Internešonal naveo je da su se 2006. godine letovi povezani s CIA dva puta prizemljili na dubrovačkom aerodromu.\nAmeričkoj tajnoj službi Hrvatska je zanimljiva iz nekoliko razloga. Članica je NATO, a geografski je odlično pozicionirana, nedaleko od Amerikancima zanimljivih lokacija na Mediteranu. Amerikancima su aerodromi na obali posebno zanimljivi kao međustanica za prebacivanje njihovih službenika koji odlaze u tajne operacije.\nTo se potvrdilo upravo u slučaju arapskog proljeća. Na primer, upravo je CIA iz Zagreba organizovala prvoz nekoliko tona oružja iz vojnih skladišta pobunjenicima u Siriji. Letovi iz Zagreba obavljali su se avionima jordanske kompanije, a u organizaciji tajne službe.\nOsim za prebacivanje svojih agenata, CIA Hrvatsku, odnosno Zagreb koristi kao svoju špijunsku bazu.\nU američkoj ambasadi SAD u Buzinu smeštena je špijunska baza NSA i CIA, što se navodi i u dokumentima koje je razotkrio Edvard Snouden.\nPrema istim spekulacijama, taj centar je smešten na petom spratu na kome nema prozora. Nagađa se da je to moguća lokacija na kojoj se nalaze komunikacioni uređaji.\nŽELJKO OBRADOVIĆ I PREDRAG DANILOVIĆ U TRANSU UZ GROBARSKU PESMU: Pogledajte slavlje iz kafane u Čačku! KURIR TV 16\t793


Priroda i zdravljeLekovitost - lekovita voda i lekovito blato Geografski položaj banjeIzuzetno povoljan geografski položaj u odnosu na ostale banje Srbije Vrujci spa Očekuje se završetak spa centra Prva Nova Banja. Turizam i okolina Okolina Banje je izuzetno bogata prirodnim lepotama (Divčibare, Rajac, Ribnička pećina, Ravna Gora...) i kulturno istorijskim spomenicima i manastirima (rodna kuća Vojvode Živojina Mišića, manastiri Lelić Ćelije Bogovađa...). smestaj apartmani Privatni smestaj i apartmani u Banji su poslednjih godina izuzetno popularni zbog svoje atraktivnosti. Apartmani u Banji nude smeštaj - noćenje sa doručkom, paansioni, polupansioni ili samo smeštaj - prenoćište. Privatni smestaj Banje Vrujci odnosi se na vile, apatrmane, sobe, kuće, vikendice. Banja Vrujci privatni smestaj Filipović\nSmeštajni objekat Filipovic se nalazi u najužem centru Banje Vrujci, udaljenosti oko 30 metara od bazena i banjskih izvora, u prirodnom okruženju sa dosta zelenila i hladovine. Raspolažemo sa 3 dvokrevetne i jednom trokrevetnom sobom sa televizorima, tri terase, kupatilom i kuhinjom koja je opremljena potrebnim uredajima i posudem. Ukoliko deca dele ležaj sa roditeljima za njih je smeštaj gratis.\nPrimamo i na vikend – nocenje je po istoj ceni.\nPrivatni smestaj Filipovic foto galerija\nBanja Vrujci privatni smeštaj Filipović - Dobrodošli! Sve informacije na telefone: 014 / 3426-803; 015/889-637; Mobilni: 063/80-82-140 kontakt osoba DESA


Tenis-X.com » 2009 » August\nPrijem u Njujorku za srpske tenisere\nPod pokroviteljstvom Vlade Srbije i uz podršku “Telekoma Srbije”, u Njujorku je organizovan prijem u čast najboljih srpskih tenisera koji će nastupiti na ovogodišnjem Ju-Es openu - Novaka Đokovića, Jelene Janković, Ane Ivanović, Nenada Zimonjića, Viktora Troickog i Janka Tipsarevića.\nKako je navedeno je u saopštenju "Telekoma Srbije", pozdravni govor na prijemu " Serbian night", kojem je prisustvovalo više od 100 zvanica iz sveta sporta, muzike, filma, diplomatskog kora i poslovne zajednice, održao je ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić. Na pitanje novinara kakav će rezultat ostvariti srpski teniseri na turniru, ministar Jeremić je diplomatski odgovorio: "Pobedićemo, mi uvek pobeđujemo". Đoković je u izjavi istakao da "svuda u svetu naše sportiste rado dočekuju". "Ja sam privilegovan što se večeras nalazim na ovakvom skupu i što mogu na pravi način da promovišem svoju zemlju. Ovaj događaj pokazuje celom svetu da je naša zemlja i više nego diplomatska i više nego raspoložena da promoviše prave vrednosti", kazao je Đoković. Govoreći o očekivanjima pred početak turnira, Đoković je rekao da se trenutno oseća zadovoljavajuće. "Igrao sam dobro u Montrealu i Sinsinatiju i ulazim u ovo takmičenje samouvereno. Verujem da ću uz podršku naših ljudi u ove dve nedelje stići do polufinala i možda do finala", kazao je trenutno najbolji srpski teniser. Na prijemu koji je priređen u Njujurku rano jutros po beogradskom vremenu, prisustvovali su i zvaničnici teniske asocijacije SAD (USTA) i predstavnici američkih kompanija - zvaničnih sponzora turnira. Ju-Es open počine danas, a naši igrači na teren izlaze tek drugog dana.\nKlajsters odlična u prvom kolu Ju-Es Opena\nBelgijska teniserka Kim Klajsters, koja se vratila na teren posle dvogodišnje pauze, uspešno je počela takmičenje na poslednjem gren slem turniru sezone, Otvorenom prvenstvu SAD u Njujorku.\nBelgijanka je danas u prvom kolu pobedila Ukrajinku Viktoriju Kutuzovu sa 2:0, po setovima 6:1, 6:1. Klajsters je igrala izuzetno dobro, o čemu svedoči podatak da je osvojila 60 od ukupno 88 poena. Belgijska teniserka u drugom kolu će igrati protiv pobednice meča Marion Bartoli (Francuska) - Rozana de los Rios (Paragvaj).\nPočinje Otvoreno prvenstvo SAD\nRadio Televizija Srbije prenosiće mečeve na poslednjem, četvrtom gren slemu u godini, Ju Es Openu. Otvoreno prvenstvo SAD počinje u “Bili Džin King nacionalnom teniskom centru” u Njujorku, a titule brane Švajcarac Rodžer Federer i Amerikanka Serena Vilijams.\nPrvog takmičarskog dana, u ponedeljak, niko od srpskih predstavnika neće izaći na teren. Najbolji srpski teniser i četvrti nosilac, Novak Đoković u prvom kolu igraće protiv Hrvata Ivana Ljubičića, dok će Janko Tipsarević, koji se nalazi u istoj čevtrtini šreba kao i Đoković, igrati protiv Francuza Florana Sere.Viktor Troicki, 30. nosilac, u prvom kolu igraće protiv kvalifikanta iz Austrije, Lučaka.Najbolja srpska teniserka Jelena Janković postavljena je za petog nosioca, a u prvom kolu igraće protiv teniserke iz Italije, Roberte Vinči.Ana ivanović, koja je na Ju Es Openu postavljena za 11. nosioca, igraće na startu protiv Ukrajinke Katerine Bondarenko.Prošle godine Federer je pobedio Britanca Endi Mareja i osvojio petu titulu za redom, dok je Serena Vilijams savladala Jelenu Janković i stigla do treće titule na Otvorenom prvenstvu SAD. Federer je u Njujorku zabeležio 34 meča bez poraza, a ukoliko osvoji šestu titulu ponoviće uspeh Bila Tildena koji je trijumfovao od 1920. do 1925. godine. Rodžer Federer će prvi meč na turniru igrati od 19 časova na Artur Eš stadionu, a protivnik će mu biti Amerikanac Briton.Oko 17 časova, na centralnom terenu, turnir će otvoriti Kim Klajsters, a za protivnicu će imati Ukrajinku Kutuzovu.Ove godine na tri terena biće postavljena video tehnologija koja će omogućiti ponovno gledanje poteza, ali i elektronsku proveru linije. U noćnim terminima prvo će počinjati mečevi u konkurenciji tenisera, a onda teniserki, što do sada nije bio slučaj. Otvoreno prvenstvo SAD igraće se za ukupni nagradni fond od 21.600.000 dolara, a pobednicima u obe konkurencije pripašće po 1.600.000 dolara.\nJelena peta, Ana jedanaesta\nNajuspešnija srpska teniserka Jelena Janković zauzima i ove sedmice 5. mesto na listi najboljih igračica sveta sa 6.620 bodova, a bez promene plasmana je i Ana Ivanović na 11. poziciji sa 3.270 bodova. Vodeća na listi je i dalje Ruskinja Dinara Safina sa 9.810 bodova, ispred Amerikanki Serene i Venus Vilijams koje imaju 8.907, odnosno 6.865 bodova.\nPoredak 20 najboljih teniserki sveta:1. (1) Dinara Safina (Rusija) - 9.810 bodova2. (2) Serena Vilijams (SAD) - 8.9073. (3) Venus Vilijams (SAD) - 6.8654. (4) Jelena Dementijeva (Rusija) - 6.8355. (5) Jelena Janković (Srbija) - 6.6206. (6) Svetlana Kuznjecova (Rusija) - 5.9607. (7) Vera Zvonarjeva (Rusija) - 5.3008. (9) Karolina Voznijacki (Danska) - 4.7309. (8) Viktorija Azarenka (Belorusija) - 4.61210. (10) Flavija Peneta (Italija) - 3.49011. (11) Ana Ivanović (Srbija) - 3.27012. (12) Agnješka Radvanska (Poljska) - 3.18013. (13) Nađa Petrova (Rusija) - 3.12014. (14) Marion Bartoli (Francuska) - 3.00515. (15) Samanta Stosur (Australija) - 2.76416. (16) Dominika Cibulkova (Slovačka) - 2.58517. (18) Ameli Morezmo (Francuska) - 2.46118. (17) Viržini Razano (Francuska) - 2.41919. (19) Li Na (Kina) - 2.13220. (20) Pati Šnider (Švajcarska) - 2.117\nĐoković i dalje četvrti na svetu\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković i dalje je sa 7.660 bodova na četvrtom mestu liste najuspešnijih igrača sveta a plasman u odnosu na prošlu nedelju nije promenio ni Viktor Troicki koji zauzima 31. poziciju sa 1.320 bodova.\nJanko Tipsarević se spustio jedan stepenik i sada je 64. sa 855 bodova, dok je Ilija Bozoljac zadržao prošlonedeljnu 134. poziciju sa 471 bodom.Filip Krajinović je zabeležio pad od šest mesta i nalazi se na 325 mestu sa 158 bodova, a za pet mesta nazadovao je i Boris Pašanski koji je sada 329. sa 153 boda.Vodeći na listi i dalje je Švajacarac Rodžer Federer sa 12.040 bodova, ispred Britanca Endija Mareja sa 9.610 i Španca Rafaela Nadala sa 9.025 bodova.Poredak 20 najuspešnijih igrača sveta:1. (1) Rodžer Federer (Švajacarska) - 12.040 bodova2. (2) Endi Marej (Velika Britanija) - 9.6103. (3) Rafael Nadal (Špnija) - 9.0254. (4) Novak Đoković (Srbija) - 7.6605. (5) Endi Rodik (SAD) - 5.7206. (6) Huan Martin del Potro (Argentina) - 5.3257. (7) Žo-Vilfred Conga (Francuska) - 3.9208. (8) Nikolaj Davidenko (Rusija) - 3.6559. (9) Žil Simon (Francuska) - 3.41010. (10) Fernando Verdasko (Španija) - 3.22011. (11) Fernando Gonzalez (Čile) - 2.82512. (12) Robin Soderling (Švedska) - 2.66513. (13) Gael Monfis (Francuska) - 2.47514. (14) David Nalbandijan (Argentina) - 2.37515. (15) Tomi Robredo (Španija) - 2.16516. (16) Radek Stepanek (Češka) - 2.00017. (17) Marin Čilić (Hrvatska) - 1.98518. (18) Tomas Berdih (Češka) -1.94519. (19) David Ferer (Španija) - 1.89020. (20) Stanislas Vavrinka (Švajacarska) - 1.845\nVerdasko osvojio Nju Hevn\nŠpanski teniser Fernando Verdasko pobednik je turnira koji je odigran u američkom gradu Nju Hevnu.\nVerdasko je u finalu pobedio američkog tenisera Sema Kverija sa 6:4, 7:6 (8:6).Španac je na turniru bio drugi, a Kveri šesti nosilac.Verdasko je u prvom polufinalu savladao Igora Andrejeva iz Rusije sa 7:6, 7:6, dok je u drugom polufinalnom meču Kveri bio uspešniji od Hosea Akasusa iz Argentine 6:3, 6:4.\nJovanovski bez plasmana na Ju-Es Open\nSrpska teniserka Bojana Jovanovski nije uspela da se plasira na Otvoreno prvenstvo SAD, pošto je u trećem kolu kvalifikacija izgubila od Amerikanke Karli Galikson sa 2:0, po setovima 7:5 i 6:2.\nJovankovski ima 17 godina i 229. je na svetskoj rang-listi, dok je 22-godišnja Galiksonova bila 25. nosilac u kvalifikacijama i zauzima 132. mesto na listi VTA. Ovo je bilo poslednje kolo kvalifikacija, tako da će Amerikanka zaigrati u prvom kolu Ju-Es Opena, koji počinje u ponedeljak.\nVerdasko i Kveri u finalu\nU finalu međunarodnog teniskog turnira u Nju Hevnu će se sastati Fernando Verdasko iz Španije i Amerikanac Sem Kveri.\nVerdasko je u prvom polufinalu savladao Igora Andrejeva iz Rusije sa 2:0. Oba seta Španac je dobio u taj brejku sa 7:6.U drugom polufinalnom meču teniser iz Sjedinjenih Američkih Država Sem Kveri bio je uspešniji od Hoze Akasusa iz Argentine. Slavio je sa 6:3, 6:4.Finale u Nju Hevnu se igra u nedelju.\nMorezmova bolja od Kuznjecove\nFrancuskinja Ameli Morezmo plasirala se u polufinale međunarodnog turnira teniserki u Nju Hevnu pošto je savladala Ruskinju Svetlanu Kuznjecovu, koja je bila prvi nosilac, sa 7:6 (11:9), 2:6, 6:3.\nU preostalim četvrtfinalnim mečevima postignuti su ovi rezultati.(3) Flavija Peneta (Italija) - Magdalena Ribarikova (Slovačka) 6:2, 6:2(2) Karolina Vozniacki (Danska) - Viržini Razano (Francuska) 6:4, 6:3 i Jelena Vesnina (Rusija) - Ana Čakvetadze (Rusija) 6:1, 7:5.Nagradni fond na turniru iznosi 600.000 dolara.\nMorezmo bolja od Kuznjecove\nFrancuskinja Ameli Morezmo plasirala se u polufinale međunarodnog turnira teniserki u Nju Hevnu pošto je savladala Ruskinju Svetlanu Kuznjecovu, koja je bila prvi nosilac, sa 7-6 (11-9), 2-6, 6-3.\nU preostalim četvrtfinalnim mečevima postignuti su ovi rezultati.(3) Flavija Peneta (Italija) - Magdalena Ribarikova (Slovaccka) 6-2, 6-2(2) Karolina Vozniacki (Danska) - Virzzini Razano (Francuska) 6-4, 6-3 i Jelena Vesnina (Rusija) - Ana CCakvetadze (Rusija) 6-1, 7-5.Nagradni fond na turniru iznosi 600.000 dolara.


Usvojen plan: Zapadni Balkan formira zajedničko regionalno tržište – Bankar.me\nNovember 10, 2020 REGION, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\nSamit u Bugarskoj održava se u okviru Berlinskog procesa. Predsjednik Crne Gore Milo Đukanović učestvuje na samitu na poziv kopredsjedavajućih predsjednika Vlade Bugarske Bojka Borisova i predsjednika Vlade Sjeverne Makedonije Zorana Zaeva.\n“Ovaj ambiciozni plan se sastoji od aktivnosti podijeljenih u četiri glavne regionalne oblasti – trgovinska oblast (slobodan protok robe, usluga, kapitala i ljudi), investiciona (za usklađivanje investicione politike sa EU standardima i najboljom međunarodnom praksom i promociju regiona stranim i međuregionalnim investitorima), digitalna (za integraciju Zapadnog Balkana u pan-evropsko digitalno tržište) i industrijska i inovaciona oblast (za transformaciju industrijskih sektora, oblikovanje lanaca vrijednosti kojima pripadaju i njihova priprema za aktuelnu sadašnjost i izazove budućnosti)”, saopšteo je iz CEFTA.\nCEFTA će direktno sprovoditi glavne aktivnosti u regionalnoj trgovinskoj oblasti, ali i u drugim oblastima zajedno sa Regionalnim savjetom za saradnju, Transportnom zajednicom i drugim partnerima.\nDirektor CEFTA sekretarijata Emir Đikić kazao je da će ZRT dodatno stimulisati aktivnosti u CEFTA i da je njihov posao da u naredne četiri godine ostvare konkretne rezultate za dobrobit preduzeća i građana.\n“Želimo da smanjimo vrijeme čekanja na prelazima za 30 odsto i učinimo trgovinske procedure efikasnijim, što očigledno smanjuje izvoznicima troškove i štedi vrijeme. Želimo da regionalno tržište dovedemo do svih kompanija i privrednika kroz internet prodaju i promociju trgovine ‘bez papira’. Sve to pomoći će našem regionu da uhvati korak sa usvajanjem EU standarda i približi se tržištu EU”, rekao je Emir Đikić, koji će učestvovati na sastanku.\nCEFTA ima za cilj jačanje trgovinske saradnje, stvaranje privlačne investicione klime i doprinos ekonomskom razvoju i saradnji između članica.\nPOJMOVIzajedničko tržište zapadnog balkana Zapadni balkan zemlje zapadnog Balkana\nPrevious Fed prvi put među rizike uvrstio klimatske promjene\nSljedeći “Pad BDP u ovoj godini od 15 do 17 odsto”


Suma hteo da pređe u Zvezdu??!! | Afera\nPored svega, postoji jedna priča, možda čak i anegdota vezana za njegov dolazak. Naime, za usluge ovog reprezenrtativca Gvineje bila je svojevremeo zainteresovana i Crvena zvezda. Naime, u taboru ekipe sa Topčiderskog brda saznali su kako su crno-beli ozbiljno “zagrizli“ za ovog krilnog napdača, pa su odlučili i samo da uđu u trku. Crveno-beli su Sejdubi ponudili veći novac nego klub iz Humske, a Suma je u tom trenutku bio na pragu Partizana. Pošto nije znao šta da radi, Suma je odlučio da odluku o njegovom transferu donese, verovali ili ne, jedan lokalni vrač iz Gvineje.\nSuma je završio papirologiju u izraelskoj ambasadi, a onda seo za sto sa čelnicima Partizana kako bi se dogovorio oko isplate zaostalih dugovanja. On je tražio dve plate odmah, ali je na kraju pristao da se ceo dug „zamrzne“ do sledećeg leta.\n← OVO JE ODGOVOR MOSKVE NA OBARANJE ILJUŠINA: Ruska vojska i mornarica dobile iznenadan zadatak!\nSkandalozna lektira u hrvatskim školama: Decu uče da Srbi kolju i tuku majku! →\nPOLICIJA NAŠLA DROGU U TEGLAMA U KAFIĆU: Marihuanu i amfetamine mu našli u lokalu koji je iznajmljivao od Kosmajca


Madrac 180x200 GOLD S45 DREAMZONE | JYSK\nLuksuzan dvostrani madrac sa džepićastim oprugama (256/m²), podijeljen na 7 zona udobnosti pružajući jedinstvenu ergonomsku podršku. Madrac je punjen polieterskom pjenom. Navlaka sa mekanim, debljim prošivom. Visina: 25 cm. 180x200 cm\n319,- KM /kom


Facebook uvodi prevod na 45 svetskih jezika\nNeizbežno je napomenuti da je Facebook još ranije pokušavao da implementira pomenuto rešenje za sve svoje korisnike putem različitih opcija kao što je targetiranje lokacija ili Global Page funkcija. Ipak, ono što se i očekivalo od ove kompanije jeste pronalaženje znatno jednostavnijeg načina prevođenja, koje bi samim tim podiglo korisničko iskustvo na jedan viši nivo – pružajući dodatni kvalitet koji je vremenom postao neizbežan element društvene mreže.\nNaime, sama funkcija omogućava korisniku da prevede prethodno napisan status i to na preko 40 svetskih jezika, što je samo dokaz da su iz Facebooka zaista mislili na sve detalje i sve svoje korisnike širom sveta čija brojka prelazi preko milijardu i po ljudi. Kako piše Wersm, da bi iskoristili novi alat kada postane dostupan, nakon napisanog statusa potrebno je izabrati novu opciju pod nazivom “Write post in another language”, nakon čega se prevodi obavljaju automatski za sve jezike koje ste odabrali, te sami određujete broj prevoda na različitim jezicima.\nSa druge strane, sam prevodilac nije savršen, te se mogu pronaći i pojedine greške poput neprepoznavanja množine. Ukoliko i uočite grešku sami je možete ispraviti pre nego što status bude bio objavljen. S obzirom na to da se novi alat bazira na procesu mašinskog učenja, svaka napravljena greška u prevodu koja je ispravljena od strane korisnika, sledeći put ne bi trebalo da se ponavlja – što će vremenom samo doprineti da nova funkcija radi bez ili sa veoma malo grešaka i odstupanja.\nIako statusi mogu da se obajve na bilo kojem jeziku, Facebook će ostale prevode u padajućem meniju prikazati na osnovu različitih i prikladnih kriterijuma koji se zasnivaju na tome koji jezik korisnik upotrebljava prilikom korišćenja platforme, zatim na osnovu njegove lokacije, kao i zahvaljujući najčešće upotrebljivanom jeziku za pisanje postova. Sama funkcija je veoma responzivan, te lako razume navike korisnika na ovoj društvenoj mreži.\nKada svima bude postala dostupna, nova opcija će svakako predstavljati samo još jedan od korisnih alata u nizu poboljšanja koje je Facebook predstavio u prethodnom periodu, podižući tako samo korisničko iskustvo. Ipak, kako je komunikacija u digitalnom svetu zapravo osnova svega, bilo je i očekivano da će najpopularnija društvena mreža na neki način “razbiti” pojedine jezičke barijere, obezbeđujući tako korisnicima i brendovima još bolju i jednostavniju komunikaciju sa prijateljima ali i potencijalnim kupcima – u svakom kutku naše planete.\n25. 2. 2018. u 08:51 Odgovori\nVeoma bitno u komunikacija, po meni jako dobra stvar.\n28. 2. 2018. u 22:08 Odgovori\n28. 2. 2018. u 22:10 Odgovori\nWeoma bizna komunikacija


MAJKA SA KOSOVA OPISUJE MASAKR NAD SVOJOM PORODICOM | Institute for War and Peace Reporting\nMAJKA SA KOSOVA OPISUJE MASAKR NAD SVOJOM PORODICOM\nOna je posvedočila kako je srpska policija pobila sve njene rođake.\nJedna kosovska Albanka je ove sedmice pred Haškim tribunalom ispričala kako joj je srbijanska policija ubila skoro 40 rođaka, i kako su mislili da je i ona mrtva.\nŠihreta Beriša (Shyhrete Berisha) je izjavila kako je ona jedna od ukupno troje ljudi koji su preživeli niz incidenata tokom kojih su joj 26. marta srbijanski policajci u njenom gradu, Suvoj Reci (Kosovo), pobili čitavu porodicu – uključujući i muža i četvoro dece.\nOna je svedočila na suđenju bivšem komandantu srbijanske policije, Vlastimiru Đorđeviću, koji se tereti za ubistva, deportaciju i progon albanskog stanovništva sa Kosova, u periodu od 1. januara do 20. juna 1999.\nOkrivljeni je bio čelnik odeljenja za javnu bezbednost srbijanskog Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP). U optužnici se tvrdi da je sudelovao u zaveri sa ciljem da se iz svojih domova, širom čitave pokrajine Kosovo, prisilno proteraju i interno rasele stotine hiljada kosovskih Albanaca.\nOsvrćući se na navodne događaje u Suvoj Reci, tužioci su u pred-procesnom podnesku naveli da su „na sam dan ili oko 26. marta 1999. snage SRJ-a [Savezna Republika Jugoslavija] i Srbije ubile najmanje 47 članova porodice Beriša u Suvoj Reci (Suhareke), a teško ranile ostale“.\nPrema iskazu svedoka, u danima nakon što je 24. marta 1999. počelo NATO-bombardovanje, postojalo je „neometano kretanje“ policije u okolini grada.\nDan uoči masakra, 25. marta, u 5 sati izjutra probudili su je srbijanski policajci odeveni u maskirne uniforme, sa puškama o ramenima – izjavila je Beriša pred sudom.\nPolicajci su tukli njenog muža i tražili da im preda novac, jer su znali da je Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) iznajmila deo porodične kuće, gde je – po rečima svedokinje – smestila svoje kancelarije.\n„Rekli su: ’Spalićemo vas i dići ćemo vam kuću u vazduh zajedno sa svom decom u njoj“, rekla je svedokinja sudijama.\nPrisećajući se tih događaja, ona je drhtala, a glava joj se tresla dok je označavala fotografije i mape koje su sudije uvrstile u dokaze.\nKuću porodice Beriša su – po rečima svedokinje – 26. marta opkolili policajci u maskirnim uniformama, a jedan policajac, za koga je rekla da ga je poznavala kao „Zorana“, besneo je na njih i zatražio je da izađu iz kuće.\nZoran im je rekao kako bi trebalo da „pozovu svoje američke prijatelje da dođu i spasu ih“, rekla je svedokinja, pri čemu se to očito odnosilo na snage NATO-a.\nPotom su šestorica muškaraca, uključujući i svedokinjinog muža, napolju bili ubijeni, dok su ona i četvoro dece, po njenim rečima, bili pušteni da pobegnu. Međutim, ta je grupa – u kojoj su se nalazili i ostali članovi porodice – ubrzo bila zaustavljena i policija ih je prisilila da uđu u jednu piceriju.\n„Svi smo ušli unutra [i] rekli su nam da sednemo. Čim smo seli, počeli su da pucaju. Bila je to eksplozija automatske vatre“, rekla je ona sudu, objašnjavajući kako su unutra bile ubacivane i granate.\n„Otvorili su vatru, [a] onda stali. Unutra su se čuli glasovi, pa su bacali bombe. Deca [i] žene su nakon toga naprosto umirali. Mogla sam da čujem ljude kako plaču.“\nBeriša je rekla kako je preživela prvu pucnjavu, te da je potom opet bilo pucano na nju.\n„Kada su videli da sam živa, ponovo su pucali i pogodili me u ruku“, kazala je ona sudu.\nPreživela je zahvaljujući tome što je glumila da je mrtva – tvrdi ona.\n„Mislili su da sam mrtva, ali sam ja simulirala [smrt]. Mislili su da sam mrtva – zbog toga su prestali da pucaju.“\n„Čula sam ih kako razgovaraju na srpskom. Jedan od njih [je govorio o] ubijanju žena i dece“, dodala je svedokinja.\nBeriša se prisetila i kako su tela bila utovarena na kamion. Na sve one koji su još uvek bili živi, ponovo je pucano – kazala je ona.\n„Gledala sam u svog sina kako bih videla da li je još uvek živ“, rekla je svedokinja. „Srpska policija je ubila sve članove naše porodice“.\nSvedokinja tvrdi da je kamion sa telima potom krenuo, ali da se docnije zaustavio; tada su se još dvoje preživelih – jedna žena i jedan dečak – oglasili, da bi onda sve troje preživelih iskočili iz kamiona u pokretu, te potražili pomoć.\nĐorđevićev branilac, Dragoljub Đorđević, iskoristio je unakrsno ispitivanje svedoka da pokuša da pokaže kako masakr nisu izvršili policajci iz Odeljenja javne bezbednosti, kojim je njegov klijent rukovodio.\nBranilac se potom osvrnuo i na iskaz koji je svedokinja o masakru dala na drugom suđenju, pred srbijanskim sudom za ratne zločine u Beogradu, rekavši joj da nije videla ko je izvršio napad u piceriji.\n„Kazali ste [u Beogradu]: ’Rekla sam više puta kako u piceriji nikoga nisam mogla da vidim, svejedno da li su u pitanju policajci ili civili’“, naveo je branilac.\n„Ono što sam rekla bilo je to da nisam bila u stanju da razaznam ko je ko“, odgovorila je svedokinja. „Bila je to grupa policajaca, ali ja sam bila među ženama i decom, i nisam mogla da ih prepoznam, ali to jeste bila grupa policajaca.“\nDragoljub Đorđević je pokušao i da ospori iskaz svedokinje o policajcima koji su joj 25. marta zakucali na vrata porodične kuće.\nAdvokat je naveo kako Albanke sa Kosova obično ne otvaraju vrata porodičnih kuća, pogotovo u 5 sati izjutra. Međutim, svedokinja je objasnila kako su u njenoj porodici muškarci i žene bili ravnopravni, te kako je vrata otvorila ona zbog toga što je to bilo ratno doba, i jer je znala da se ne radi o običnom posetiocu.\nZamoljena da opiše uniforme tih ljudi, svedokinja nije bila u stanju da kaže ništa preciznije.\n„Jedina stvar u koju ste sigurni je to da ste otvorili vrata i videli ljude u uniformama koji nose oružje“, zaključio je advokat.


Prenosimo - Page 19 of 171 - Peščanik\nViktor Ivančić 23/04/2018\nNovosti – ‘Žrtve to nisu zaslužile, a bogami ni ja’, zacijelo mudruje premijer Plenković, nakon što je iz Jasenovca uklonio ploču s ustaškim pozdravom i premjestio je koji kilometar dalje, kraj partizanske kosturnice.\nMilutin Mitrović 21/04/2018\nBiznis i finansije – Ni posle druge ture konsultacija sa predsednikom države, ni Lega ni M5S nisu obezbedili partnere za formiranje vlade. Ako uskoro niko ne skrpi većinu, rešenje će izdiktirati predsednik.\nMario Reljanović 18/04/2018\nMašina – Nema alternative sindikalnom organizovanju – svaka druga ideja se svodi na sindikate u nekoj drugoj formi. Zbog toga se postavlja pitanje da li je efikasan sindikat moguć u okviru postojećih pravila?\nSpor oko (visokog) obrazovanja\nZoran Dimić 16/04/2018\nOdgovor Dejanu Iliću: Pod naslovom „Kriza (visokog) obrazovanja“ nedavno je objavljen prikaz moje knjige. Autor tu iznosi negativan stav, u pokušaju da knjigu „spasi od njenog autora“.\nHeni Erceg 14/04/2018\nMladina – U jeku premijerovih žilavih pokušaja da zauzda biskupske lamentacije o sakralnosti muško-ženskih odnosa i sotonizaciji rodno drugačijih, pukla je afera o pedofilskim grijesima jednog klerika.\nProstakluk umesto stila\nSvetlana Slapšak 12/04/2018\nNovosti – Odgovor Asji Bakić u povodu njene kritike knjige ‘Rod i Balkan’: Ona krivicu za položaj Istanbulske konvencije u Hrvatskoj prebacuje na nas dve, ali ova knjiga je nastala pre početka rasprave o Konvenciji u Hrvatskoj.\nBeg u prošlost\nDejan Ilić 09/04/2018\nŠkolegijum – Američka filmska akademija je 2017. uspela da nagradu za najbolji film ne dodeli ispraznom „La La Landu“, ali ove godine je poklekla i dala Oskara jednako ispraznom „Obliku vode“.\nUnuka i motika\nViktor Ivančić 09/04/2018\nNovosti – ‘Dida je volio sve svoje unuke, ali moja sestra Ana Marija, koja je rođena 1993., s njim je znala voditi i političke razgovore, pa mu je iz tog razloga bila mezimica.’ To kaže Nera, unuka Franje Tuđmana.\nKriza (visokog) obrazovanja\nDejan Ilić 05/04/2018\nŠkolegijum – Više je dobrih razloga da se skrene pažnja na knjigu Zorana Dimića „Politike obrazovanja“. On tu govori o tome šta je obrazovanje i opisuje krizu obrazovanja iz proteklih nekoliko decenija.\nViktor Ivančić 02/04/2018\nNovosti – Tek što je Drago Krpina provirio nosom iz spomen-kosturnice uporabljenih hadezeovaca, a Veliki Palac Partije gurnuo ga je nazad u odvratnu crnu rupu. Nigdje nije tako jezivo i beznadno kao u hadezeovu grobu.\nHeni Erceg 31/03/2018\nMladina – Ogromna je zabuna zahvatila mozak hadezeovca vulgaris, jer dogodilo se nedopustivo, da se sam HDZ raskolio, nažalost nakratko, oko dokumenta kojemu je cilj spriječavanje nasilja nad ženama.\nPredviđa se da u organe vlasti spadaju i „pravno ili fizičko lice koje obavlja delatnosti od opšteg interesa“.\nUdruženi postjugoslovenski revizionizam\nDragan Markovina 23/03/2018\nDanas – Iz autorove poslednje knjige „Doba kontrarevolucije“: Na prostoru bivše Jugoslavije postoji potreba potpune dekonstrukcije nasljeđa socijalizma.\nSvetlana Slapšak – intervju\nZa osvetu za ravnopravnost u doba socijalizma i mirovnu saradnju žena protiv rata u Jugoslaviji, kapitalistička tranzicija je ozbiljno smanjila ženska prava i prisutnost žena u javnosti i kulturi.\nKonkurencija i izbori\nVladimir Gligorov 21/03/2018\nNovi magazin – Pogrešno je dozvoliti da vam konkurent određuje teme i način političke konkurencije. Posebno je rđavo ukoliko ostavite utisak u javnosti da vam konkurent prosto može preuzeti program.\nHeni Erceg 17/03/2018\nMladina – Vijeće sastavljeno od intelektualaca sa zajedničkom karakteristikom moralne bijede iznjedrilo je jedan revizionistički dokument, pa je u državi u kojoj fašizam buja do granica neizdržljivosti čak i Ustav podređen ustaštvu.\nSvetska trgovina – ratničke igre\nMilutin Mitrović 16/03/2018\nBiznis i finansije – Tramp neće mirno gledati krunjenje dolara. Njegove geopolitičke igre sa Severnom Korejom, oko Jerusalima i u Siriji, deo su težnje da se vrati uticaj koji polako iščezava.\nĐinđić – priča koja neće da se završi\nVesna Pešić 12/03/2018\nDanas – Vraćam se u vreme demonstracija 1996-97. koje su trajale 88 dana. Vodila ih je Koalicija Zajedno (SPO, DS i GSS). Započele su u Nišu gde je i otkrivena izborna krađa…\nOlga Zirojević 12/03/2018\nHelsinški odbor – Poglavlje iz autorkine knjige „Panonska urbana kultura“ o 12 vojvođanskih gradova: Grad je 1416. stradao od Turaka, a 1422. se prvi put pominje kao varoš.\nViktor Ivančić 10/03/2018\nNovosti – Postament s kojeg je uklonjena bista Ive Lole Ribara, mramorno postolje bez glave, trebalo bi zadržati u zatečenome stanju i prikladno ga preimenovati, na primjer u Spomenik aktualnome hrvatskom antifašizmu.\nSuđenja za ratne zločine i ustavni amandmani\nFond za humanitarno pravo 09/03/2018\nUsvajanjem predloga amandmana bi se pogoršao rad celokupnog pravosudnog sistema, a iz ugla postupaka za ratne zločine naročito su problematična 3 rešenja.\nGovorite li zajednički\nRanko Bugarski 08/03/2018\nBiblioteka XX vek – U ovoj knjizi glavni negativac je nacionalizam koji je doveo do destrukcuje svega zajedničkog u bivšoj zemlji. Glavni pozitivni lik knjige je označen središnjim pojmom zajedničkog jezika.\nPedagogija kao politika\nDejan Ilić 07/03/2018\nŠkolegijum – Doprinos kritičke pedagogije demokratskom obrazovanju ogleda se u stalnom skretanju pažnje na postojeće nepravde, kao i u osposobljavanju učenika da se tim nepravdama suprotstavljaju.\nZrenjanin i Petrovgrad – dve politike\nZoran Petakov 06/03/2018\nMašina – Grad Zrenjanin je ministarstvu za lokalnu samoupravu prosledio inicijativu o promeni svog imena u Petrovgrad. Time je vladajuća politička kasta otvoreno stala na stranu istorijskog revizionizma.\nZašto se EU još nije raspala\nVladimir Gligorov 06/03/2018\nNovi magazin – Korbin, vođa laburista, predstavio je stav stranke o odnosima Velike Britanije sa EU. Tu je ključan njegov odnos prema carinskoj uniji, a potom saradnja sa evropskim jedinstvenim tržištem.\nViktor Ivančić 05/03/2018\nNovosti – Vijeće za suočavanje s posljedicama vladavine nedemokratskih režima – tijelo sastavljeno od ‘nezavisnih stručnjaka’ – uskoro će izdati preporuku da se ne zabranjuje javna upotreba crvene petokrake.\nHeni Erceg 03/03/2018\nMladina – U čemu je Pamukov grijeh prema Bosni? Koliko je pamuka u mozgu potrebno da se već izglasana odluka poništi i stavi na stol prijedlog da titulu ponese prva rezerva Pamukova, bivši hrvatski predsjednik Stipe Mesić?\nDimitrije Boarov 01/03/2018\nNovi magazin – Otkad je prodat Gaspromu, NIS je iz vojvođanskih nalazišta nafte iscrpio oko 8,9 miliona tona nafte, od 11 miliona tona koliko ih ukupno ima. To znači da će kroz dve godine nestati “domaće nafte”.\nViktor Ivančić 26/02/2018\nNovosti – Nitko pouzdano ne zna kako se građanka s predstavnicima obitelji nestalih hrvatskih branitelja zatekla u rezidenciji predsjednika Srbije; moguće je da je naprosto slijedila novinske naslove…\nPravi i lažni gospodin Backović\nMiodrag Majić 26/02/2018\nBlog sudije Majića – Na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja u petak je od Suda zatražen kompletan izveštaj o mom radu u periodu 2010-18.\nFond za humanitarno pravo 26/02/2018\n27. februara 1993. pripadnici Vojske Republike Srpske su na železničkoj stanici u Štrpcima iz voza na relaciji Beograd-Bar izveli i ubili 20 ljudi nesrpske nacionalnosti.