Naslov: Jedan od najstrasnijih dokumenata 28/12/2015, 17:55\nJedan od najstrašnijih dokumenata ZASLUŽENE PROPASTI SRPSKO-JUGOSLOVENSKE „DRŽAVE“!\nKoliko je bila država svedoči, u malo reči, ovaj jezivo-bolni, nepodnošljiv-za-videti potpis.\nMilunka Savić se bori da u upravi Banke gde radi kao čistačica popravi svoj ionako bedni status. I potpisuje se kao „NADNIČARKA, vitez Karađorđeve zvezde i Legije časti“!\nEj, bre, dvostruki vitez dve najhrabrije savezničke vojske, neposredno nakon velike pobede u svetskom ratu.\nJedino što to, očigledno, nije bila i pobeda ove prezrene i odbačene junakinje koju su, iz mnogo razloga, proglasili „najhrabrijom ženom-ratnikom u svim vojskama koje su učestvovale u ratu“, „novom Jovankom Orleankom“, „besmrtnim herojem o kome će pričati pokolenja“…\nBačena na kolena pred kofu s prljavom vodom, da kleči i trlja prljavi, ispljuvani pod pred uglađenom gospodom što je ni ne primećuju dok prolaze raskošnim hodnicima Hipotekarne banke.\nNovo doba, novo vreme i novi društveni odnosi u velelepnoj Kraljevini što je đavolski lako zaboravila svoje poreklo i svoje najzaslužnije građane, branioce i neimare krvlju zaslužene slobode.\nRatni drug ove čudne nadničarke (čistačice i viteza dvaju odlikovanja koje nisu na grudima imali ni ministri vojni, ni mnogi generali francuske i jugoslovenske vojske), moćni i prebogati kralj Aleksandar Karađorđević nije mnogo mario za njene muke sa administracijom firme u kojoj je našla uhlebljenje i koja je hranila i nju i njenu (i onu rođenu i onu usvojenu) decu.\nKako je to uopšte moglo da promakne vidu i pažnji tolikih ratnih veterana, a sada visokih vojnih i državnih funkcionera, uglednih profesora Univerziteta i akademika, posleratnih industrijalaca i fabrikanata, vlasnika dedinjskih, topčiderskih i senjačkih palata, kraljevih ađutanata i uticajnih novinara i književnika?\nGde im je bila duša?\nA još kad se setimo one sramotne maskarade, kad su za velike godišnjice završetka svetskog rata ovu „nesnalažljivu“ radnicu i neustrašivog ratnika DOSLOVNO PREOBLAČILI U LEPE HALjINE I NOVE UNIFORME, „da se ne bi brukali“ pred stranim diplomatama i njihovim visokim vojnim delegacijama.\nA to što su se brukali pred svojom ćutljivom i u miru stidljivom ratnom drugaricom, i što su se brukali pred Bogom, i pred svim izginulim Milunkinim i kralj Aleksandrovim saborcima, i pred precima i potomcima, i pred nebeskom i zemaljskom pravdom – to im, očigledno, nije bilo važno.\nZato će uskoro i platiti odgovarajuću cenu u ognjenim kapijama sledećeg rata i slične surovosti koju će osetiti na svojoj koži od novih oslobodilaca (podjednako nezainteresovanih i za njih i za Milunku i za sve njihove propuštene šanse i one biblijske kao i nušićevske zavrzlame).\nNove nepravde će samo naslediti i produbiti one stare, produbljujući jaz između srpske sudbine i naših (nikad ostvarenih) želja.\nAli, ako imamo u vidu da nije samo najhrabrija ratnica Evrope bila čistačica u novoj Jugoslaviji, već i da je u isto vreme jedva krpio kraj s krajem (u zemunskoj fabrici kartona i papira „Vapa“) najmlađi vojnik (i podoficir) od sve 133 zemlje koje su učestvovale u ratu, podnarednik Momčilo Gavrić; da je herojski branilac Beoograda, čudom preživeli (teško ranjavani) Dragutin Gavrilović stavljen na „crnu listu“ svojih pretpostavljenih, bez ikakve šanse da ikada postane general i vodi trupe); da je bilo zabranjeno svima da dođu i poklone se senima i posmrtnim ostacima legendarnog vojvode i majora Vojislava Tankosića (kad su prenešene na Novo groblje u Beograd); da je najstariji sin kralja Petra, princ Đorđe (jedini u ratu – na Mačkovom kamenu – ranjeni pripadnik ma koje evropske dinastije) proglašen za ludog i smešten prisilno u duševnu bolnici sve do ulaska Nemaca 1941. u zemlju; da je vojvoda Živojin Mišić kraljevom naredbom penzionisan i poslat na selo da gaji šljive i kajsije (jer mu je otvoreno rekao šta misli o našim novim hrvatskim „sunarodnicima“); da su mnogi junački oficiri srpske vojske izvršili samoubistvo kada su njihovim nekadašnjim neprijateljima, austrougarskim komandirima i komandantima nove vlasti dale čin više, a njih ostavile bez unapređenja, i kad su morali da slušaju komande i trpe osvetoljubivu perfidnost svojih protivnika sa Cera i Kolubare; da su u magacine Vojnog muzeja otišle sve one slavne, kuršumima i šrapnelima kidane, a junaštvom sačuvane „pukovske zastave“ (jer su se dodeljivale nove, jugoslovenske); da je Arčibald Rajs isteran iz službe u beogradskoj policiji jer je hteo da iskoreni korupciju iz državne službe; da je sudija koji je u mučeničku smrt poslao Gavrila Principa a njegove drugove na vešala postao ugledni jugoslovenski sudija; da je zbog „mira u kući“ Vidovdan prestao da bude državni praznik, a iz predratnog (u Austrougarskoj prihvaćenog) naziva „Srpskog narodnog pozorišta“ u Novom Sadu izbačena ona srpska odrednica… i još toliko toga, besramnog i neoprostivog – ako sve to imamo na pameti i u vidu, kako je uopšte i mogla da se završi ova suluda, gnusna jugoslovenska avantura srpske političke elite (predvođene ambicioznim i nedovoljno sposobnim kraljem).\nSve postaje jasno kao dan i bistro kao izvorska voda, već iz ovog malog-velikog, krunskog dokumenta još nenapisane optužnice protiv izdajnika svih srpskih žrtava, sve naše muke, sve ucveljene srpske ratne siročadi, svih ratnih invalida i prosjaka, čitave na krst samoubilačke politike raspete Otadžbine.


(VIDEO) SEĆATE LI SE KAKO STE PROŠLI U BEOGRADU? Navijači Liverpula osmislili novu pesmu u kojoj pominju PRESTONICU SRBIJE! - Informer\nSimpatizeri slavnog kluba su spevali pesmu kako bi pokazali da su svim snagama uz izabranike Jirgena Klopa. U pesmi su opevali put koji su "crveni" prošli ove sezone u elitnom evropskom takmičenju\nNavijači slavnog kluba spevali su novu pesmu nakon plasmana u polufinale gde pominju i Beograd, odnosno sudar sa Crvenom zvezdom.\n- Igrali smo protiv Pari Sen Žermena i Napolija\nbili smo u Beogradu i Nemačkoj\nOnda smo otišli na "Alijanc arenu",\nLiverpul je postigao tri gola!\nPorto i Barselona koga j***no zavitlavate\nMi smo moćni Liverpul\ni mi idemo u Madrid! - čitav je tekst nove pesme.\nPodsetimo, Liverpul je u okviru grupe C odmerio snage sa Crvenom zvezdom, Napolijem i Pari Sen Žermenom. Crveno-beli su napravili pravi podvig u Beogradu i slavili sa 2:0, pa su navijači engleskog kluba dobro upamtili to gostovanje, koje očigledno vode kao jedno od najtežih.\nLiverpool fans' new Champions League song 👏 🔴🎶\nОбјава коју дели SPORTbible (@sportbible) дана 17. Апр 2019. у 6:09 PDT\nFudbal FK Crvena zvezda FK Liverpul Liga šampiona Engleska Liverpul\n08:21 C. zvezda\n(FOTO) SUZE, RADOST, TUGA I ONO ŠTO JE TAKO MNOGO NEDOSTAJALO! Nakon 30 godina Liverpul je ponovo vladar Engleske!\nBRITANAC VREĐAO IGRAČE ZVEZDE NAZIVAJUĆI IH VODOINSTALATERIMA, a sada se prisetio kako je propustio najveću utakmicu u karijeri!\n(VIDEO) SJAJNO! ZABRANJENO RUKOVANJE U LIGI ŠAMPIONA? Nikakav problem za Klopa i Simeonea!


Sredstvo za dezinfekciju ruku 1000ml Flexpower | Makromikro grupa\nSredstvo za dezinfekciju ruku 1000ml Flexpower\n64,41 kn s PDV-om\n- sredstvo na bazi alkohola, namijenjeno brzoj dezinfekciji ruku u prehrambenoj industriji, pripremnicima hrane i ostalim djelatnostima\n- sadrži komponente za vlaženje i njegu kože, pa je prikladan za učestalu dezinfekciju ruku\n- ne sadrži boju, pa je prikladan za uporabu u prehrambenoj industriji\n- mikrobicidni učinak se postiže nakon 1 minute\nŠifra proizvoda: 180707300\nKataloški broj: Flexpower 1l\nZa brzu i učinkovitu dezinfekciju ruku Flexpower sredstvo na bazi alkohola pružit će potpunu higijenu u svakom trenutku. U sastavu ovog tekućeg sredstva osim komponenti dezinfekcijskog alkohola pronalaze se i komponente koje utječu na optimalnu vlažnost i njegu kože zbog čega je primjeren za učestalo korištenje bez straha od isušivanja Vaših ruku. Pripravak i ambalaža Flexpower sredstva za dezinfekciju ruku omogućava njegovu izravnu, praktičnu i sigurnu uporabu. Učinkovito i brzo djeluje protiv širokog spektra mikroorganizama, što utječe na poboljšanje razine osobne higijene, higijenske sigurnosti i dugoročne zaštite od baterija, virusa i ostalih mikroba bilo da se nalazite u poslovnim prostorima ili u okruženju svog kućanstva. Zahvaljujući netoksičnom sastavu bez boja, primjeren je za korištenje u gotovo svim granama industrije za brzu dezinfekciju ruku. Zaštite i dezinficirajte ruke na vrijeme uz Flexpower sredstvo za dezinfekciju ruku bez ispiranja.\nSapun tekući 300ml s pumpicom Palmolive razni mirisi\nŠifra: 180706363Dostupnost: dostupno\nŠifra: 180706058Dostupnost: dostupno\nKrema za ruke u tubi Kaina hidratantna 75ml neven i kamilica\nŠifra: 180706797Dostupnost: dostupno\nPasta za pranje ruku Fresh line 500gr\nŠifra: 180706814Dostupnost: dostupno\nSapun pjena 500ml refil 411209\nŠifra: 180707061Dostupnost: dostupno\nDržač tekućeg sapuna na nadoljevanje 1000 ml Zorex\nŠifra: 180707475Dostupnost: dostupno\nSafety kit Purytas 3u1 TIP I\nŠifra: 180707743Dostupnost: dostupno\nSredstvo za dezinfekciju ruku 1000ml Aresept alkoholni 72% trigger\nŠifra: 180707344Dostupnost: dostupno\n64,98 kn s PDV-om\nŠifra: 180707145Dostupnost: dostupno\nSredstvo gel za dezinfekciju ruku 500ml Dr.Meyer pumpica\nStanje tvari: Gel\nŠifra: 180707338Dostupnost: dostupno\n32,77 kn s PDV-om\nMaska pamučna dvoslojna bijela\nŠifra: 180707332Dostupnost: dostupno\nŠifra: 180707558Dostupnost: dostupno\nŠifra: 180707664Dostupnost: dostupno\nZaštitne jednokratne PE navlake za podlaktice plave 100/1\nŠifra: 180707564Dostupnost: dostupno\nFlaster OC-120 universal 20/1\nŠifra: 180707662Dostupnost: dostupno


Izvor: Večernje novosti/Svet arhiva vesti 01.02.2018 - Naslovi.net\nNavaljni osuđen na pet dana zatvora\nPortparolka ruskog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog izjavila je danas da je on osuđen na pet dana zatvora zbog pozivanja na nedozvoljeni protest. Portparolka ruskog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog izjavila je danas da je on osuđen na pet dana… »\nIranska policija pritvorila je 29 žena koje su skinule islamski veo u znak protesta, javili su danas iranski mediji. Iranska policija pritvorila je 29 žena koje su skinule islamski veo u znak protesta, javili su danas iranski mediji. Uhapšene žene… »


KK Crvena zvezda - KK Zagreb CO\nU 13. kolu NLB lige Crvena zvezda je kao domaćin pobedila Zagreb rezultatom 89:82.\nNa početku utakmice ekipa Zagreba je krenula veoma agresivno i brzo napravila „mini“ seriju od 6:0. Odbrana crveno belih u tim trenutcima nije najbolje funkcionisala i Zagrepčani su i više navrata dolazili do „lakih“ poena. U igru je ušao Entoni Majls i odmah pokazao da je šuterski veoma raspoložen. Baš preko njega i njegovih pogodaka za tri poena, Zvezda je uspela da preokrene rezultat u svoju korist. U drugom delu prve četvrtine se vodila izjednačena borba u kojoj su obe ekipe pokazale da se neće lako predati. Ipak, pred kraj uvodnog dela, Zagreb je uspeo da dodje do minimalne prednosti i na prvi mali odmor ode sa prednosšću od 21:20.\nI u drugoj četvrtini se igralo „koš za koš“, i nijedna ekipa se nije toliko rezultatski „odlepila“. U Crvenoj zvezdi Rikardo Marš i „nepogrešivi“ Entoni Majls su svojim poenima održavali Zvezdu u rezultatskoj ravnoteži. Zagrepčani su bili bolji u skoku, ali i imali više izgubljenih lopti, tako da se osetilo odsustvo Mulaomerovića i bolje organizacije u igri. Zvezda je u ovom periodu igrala strpljivije, gradila je dobre pozicije u napadu i došla do minimalnog ali zasluženog vođstva na kraju prvog poluvremena. Rezultat posle prvog poluvremena bio je 41:40 za Zvezdu.\nI na startu treće četvrtine se videlo da će se na parketu Pionira voditi velika borba do poslednjih minuta utakmice. U ovom periodu igre crveno beli nisu imali odgovor za Krunoslava Simona koji je u ovom periodu postigao velikih 19 poena. Ipak zvezda je svojom borbenošću uspevala da održi prednost i uz pomoć navijača koji su ispunili dvoranu do poslednjeg mesta, nije dozvolila gostima da tu prednost ozbiljno ugroze. Treću četvrtinu Zvezda je završila u svoju korist rezultatom 24:21.\nU poslednjem periodu igre, Zvezda je bila dosta „konkretnija“ i sa pametnom igrom u napadu su pokazala odlučnost da u ovoj utakmici osvoje bodove. Izabranici Mihaila Uvalina su zaigrali dosta bolju odbranu i naterali igrače gostujučeg tima da šutiraju iz težih situacija. U ovoj četvrtini se razigrao i treći Zvezdin amerikanac, Džamar Jang i na minut i po pre kraja nazirala se nova pobeda beograđana.\nU Crvenoj zvezdi Marš je postigao 21 poen, a pratili su ga Jang sa 19 i Majls sa 18. Kod gostiju iz Zagreba Simon je postigao 29, Žorić 17 i Rančić 16 poena.\nCrvena zvezda – Zagreb CO 89:82 (20:21; 21:19; 24:21; 24:21)\nCrvena zvezda: Nedović 6, Subotić 9, Jang 19 (6-4 za dva, 7-2 za tri, bacanja 6-5), Milošević 7, Drča 9, Majls 18 (3-3 za dva, 5-4 za tri, 7 sk), Radosavljević, Balaban, Marinković, Marš 21 (19-9 za dva, 8 sk), Nikolić.\nZagreb: Mašić, Halilović 4, Simon 29 (11-6 za tri), Babić 4, Kasun 7 (10 sk), Renfroe 5, Bubalo, Novačić, Bašljan, Žorić 17, Rančić 16.\nLazić: "Sa Megom uvek dobri i neizvesni mečevi"


26/02/2021 | 16:15 | Autor: TANЈUG\nSergej Lavrov (foto: AFP 2016/ Filippo MONTEFORTE)\n- U posljednje vrijeme slušamo razne stvari iz različitih izvora. Do sada ih ne možemo potvrditi, pa želimo direktno da pitamo Amerikance. Neki kažu da navodno odlučuju da se nikada neće povući iz Sirije, da gotovo unište zemlju - rekao je Lavrov, dodajući da je prisustvo SAD u Siriji nelegalno.\n- Oni i dalje igraju na kartu separatizma. Stalno koriste svoje instrumente pritiska na druge zemlje da blokiraju bilo koju isporuku čak i humanitarne pomoći, a kamoli opremu i materijale potrebne za oživljavanje ekonomije na teritoriji pod kontrolom vlade i nastoje da primoraju svoje saveznike da ulažu na onim teritorijama koje nisu pod kontrolom Damaska - primijetio je Lavrov.\nSlutski: Prag želi da skrene pažnju sa dešavanja u Minsku\n21:22 > Snažan zemljotres pogodio Grčku\n20:47 > FSB spriječio atentat na Lukašenka\n17:12 > Sahranjen princ Filip (FOTO/VIDEO)\n14:18 > Rusija: Stiže jestiva vakcina protiv virusa korona sa ukusom "rjaženke"


Željeznice Srpske u novoj sistematizaciji sa 2098 radnika - Srpskacafe\nŽeljeznice Srpske u novoj sistematizaciji sa 2098 radnika\nČetvrtak, 25.11.2021., 16:10 Četvrtak, 25.11.2021., 14:31\nNovom sistematizacijom u “Željeznicama Republike Srpske” predviđeno je 2.098 radnih mjesta i Uprava će danas usvojiti novi Pravilnik čime se prevazilazi dugogodišnji problem više sistematizacija u kompaniji, izjavio je generalni direktor Željko Radić i dodao da će se nastaviti inicirati prijem novih radnika potrebnih na terenu.\n– Nijedan zaposleni radnik nije višak – istakao je Radić i dodao da se u proteklih pola godine vrši revizija radne sposobnosti radnika koji imaju smanjenu radnu sposobnost.\nPodsjetio je da je prema sistematizaciji iz 2014. godine u “Željeznicama” bilo predviđeno 5 713 radnih mjesta sa 307 rukovodilaca svih nivoa, 64 šefova službi, 89 šefova stanica, uz napomenu da nova ima svega 2 098 radnih mjesta sa dva izvršna direktora, 27 šefova službi i 67 šefova stanica.\n– Ako u toku implementacije utvrdimo da postoje određene nelogičnosti, mi ćemo doći u poziciju da u roku od 15 dana pravimo izmjene i dopune – dodao je Radić.\nPredsjednik Samostalnog sindikata održavanja šinskih vozila Goran Čamdžić rekao je novinarima da su sindikalni predstavnici nezadovoljni što im nije predočen kompletan tekst novog Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji radnih mesta “Željeznica”.


Ибрахимовић стао у одбрану Ђоковића | Градске инфо\nPočetna > Srbija\nOstali sportovi • Srbija\nGlobalnoj raspravi o potrebi da se sportisti vakcinišu kako bi mogli da učestvuju na takmičenjima pridružio se i Zlatan Ibrahimović.\nNa pitanje francuskog novinara da li se vakcinisao, odgovorio je potvrdno i obrazložio kako je to uradio da bi zaštitio zdravlje, a ne da bi mogao da igra fudbal. Poručio je da vakcinacija iz zdravstvenih razloga nije isto kao kada to činite da biste mogli učestvujete na teniskom turniru.\nNaglasio je da smatra da nikoga ne treba primoravati na vakcinaciju, kao i da nikog ne bi trebalo terati da se vakciniše samo da bi mogao da radi.\n„Vakcinacija iz zdravstvenih razloga nije isto kao kada to činite da biste učestvovali na teniskom turniru. Svi koji se vakcinišu veruju u vakcine i veruju da su one efikasne protiv bolesti“, kazao je Ibrahimović.\n„Ljudi ne bi trebalo da budu primorani da se vakcinišu samo da bi mogli da idu na posao. Ja sam se vakcinisao zato što mislim da je to najbolji način da se zaštitim, ne da bih mogao da igram fudbal. To su dve potpuno različite stvari“, istakao je Zlatan Ibrahimović.\nAjaks slavio u Ajndhovenu za vrh Eredivizije, Tadić asistent\nOznakeAustralijan Open vakcinacija Zlatan Ibrahimović Novak Đoković\nSrpski kajakaši osvojili zlato i srebro na EP\nFjuri: Džošua ne želi borbu sa mnom


Preko Jejla do gradonačelnika Moskve | Politika | DW | 16.08.2013\nPreko Jejla do gradonačelnika Moskve\nRuski bloger i političar opozicije Aleksej Navalni je 2010. godine pohađao program za lidere na američkom Univerzitetu Jejl. Smatra se da su njegove šanse na predstojećim izborima za gradonačelnika Moskve veoma mršave.\nKada Moskva 8. septembra ove godine bude birala novog gradonačelnika, jedan čovek iz Sjedinjenih država će najverovatnije pomno pratiti situaciju. Majkl Kapelo je direktor Svetskog programa stipendiranja na Jejlu, jednog od vodećeg univerziteta u Americi. Na izborima u Moskvi takmičiće se jedan od njegovih diplomaca – Aleksej Navalni.\nTaj 37-godišnji bloger je prva figura u ruskoj opoziciji koja je delom obrazovana u Americi. Kandidatura za gradonačelnika je vrhunac njegove dosadašnje karijere. „Svetski program stipendiranja sa Jejla je izuzetno ponosan što ima Navalnija kao jednog od svojih diplomaca“, rekao je Kapelo za Dojče Vele. Američki univerzitet podržava Navalnijeve nade da će utabati put za demokratiju u Rusiji.\nInkubator za buduće vođe\nNavalni je napustio Moskvu avgusta 2010. i otišao na četiri meseca u Njuhejven u američkoj državi Konektikat. Već tada je bio poznati aktivista na internetu. Stipendija Jejla bila je čista sreća, napisao je na svom blogu. „Rečeno je da se prijavilo 1.000 kandidata za 15 mesta.“ Ali, nije u pitanju bila samo sreća, on je dobio stipendiju i zahvaljujući preporuci bivšeg svetskog šampiona u šahu i opozicionog lidera Garija Kasparova.\nSvetski program stipendiranja postoji od 2001. godine i nudi kurseve filozofije, svetske politike i ekonomije. Oni sebe vide kao inkubator koji proizvodi buduće lidere. Izabrani kandidati su uglavnom uspešni političari, biznismeni ili novinari koji dolaze iz raznih kutaka sveta, odnosno ljudi „čiji najveći uspesi tek predstoje“, objašnjava Kapelo.\nBivši diplomci sa Jejla, poput političara iz Berlina Sergeja Lagodinskog, potvrđuju da se Navalni uklapa u taj opis. „Već nakon prvog kontakta sa njim imate utisak da bi mogao da postane lider opozicije“, kaže Lagodinski za Dojče vele. Sam Lagodinski potiče iz Rusije i nadmetaće se na izborima u Nemačkoj u septembru, kao kandidat Zelenih.\nOno što je Navalnija dovelo na Jejl jeste njegova borba protiv korupcije. Pre nego što je dobio stipendiju, taj bloger je stekao reputaciju boreći se protiv korupcije sa ruskim državnim službenicima. Nadao se da će na Jejlu naučiti kako da poboljša svoje aktivnosti protiv korupcije.\nOn je istog časa počeo da primenjuje nove veštine. „Dok smo mi ostali pričali međusobno tokom jednog odmora, Aleksej je sedeo sa svojim računarom u krilu i pisao svoj blog“, seća se Lagodinski. Dok je još bio na Jejlu, Navalni je optužio državnu naftnu kompaniju „Transnjeft“ da je stavila milijarde u džep tokom izrade projekta sa gasovodima preko Tihog okeana. Ta priča je kasnije nagrađena kao najbolje blogersko istraživanje.\nMalo međunarodnog iskustva\n„Ono što me je prvo zadivilo u vezi sa Aleksejem je njegova moć analitičkog razmišljanja“, kaže Kapelo. U to vreme, on je video da je Navalni imao veoma malo iskustva iz inostranstva. Njegov boravak na Jejlu je imao dobar efekat. „Imao je mogućnost da vidi stvari mnogo jasnije nego što je to mogao od kuće“, kaže Kapelo.\nNavalni sebe vidi kao „umerenog nacionalistu“. Njegovo učešće u marševima pristalica ruskog desničarskog krila do dan-danas izaziva polemike. Političar Zelenih, Lagodinski, kaže da je često pričao o tome sa Navalnijem dok su boravili na Jejlu. U pitanju je bio njegov pogled na religijsku raznolikost, multikulturalnost i islam. On nije delio Navalnijevo mišljenje, ali je smatrao da je razumljivo za jednog blogera da se predstavlja kao konzervativni političar. Tokom kampanje za gradonačelnika Moskve, on će pokušati da dobije poene tražeći obavezne vize za sve migrante koji su došli iz centralne Azije.\nNavalni na Jejlu (napred levo) 2010. godine\nBez treninga za disidenta\nNavalni uglavnom ne ističe svoje obrazovanje na prestižnom američkom univerzitetu, jer ne želi da ga vide kao kandidata okrenutog Zapadu. Kritičari ga optužuju da je na Jejlu obrazovan kao revolucionar. Lagodinski odbacuje ovakve tvrdnje kao gluposti, uz komentar da su diskusije na Jejlu bile okrenute filozofiji i svrsi života, a ne načinu da se organizuje politička kampanja. Kapelo takođe odbacuje te optužbe. „Naša namera nije da podržimo smenu vlada“, kaže on.\nNema šansi da osvoji izbore\nNavalni je drugi Jejlov diplomac u svojoj generaciji koji se takmiči za mesto gradonačelnika. Njegov bivši kolega iz Velike Britanije, Marvin Riz, učestvovao je na izborima za gradonačelnika Bristola 2012. godine, kada je zauzeo drugo mesto. Sličan rezultat se očekuje i od Navalnija. Ankete pokazuju da će biti drugi, daleko iza činovnika Sergeja Sobjanina.\nIstovremeno, Navalniju i dalje preti zatvorska kazna. Sredinom jula, on je osuđen na pet godina zatvora zbog optužbi za poslovnu prevaru. Sada je slobodan samo zato što se čeka da presuda stupi na snagu. Čak i ako pobedi na izborima, zatvor će ga verovatno sprečiti da stupi na funkciju.\nAutori: Roman Gončarenko / Nevena Cukućan\nPovezani sadržaji Rusija, Sjedinjene Američke Države (SAD)\nKljučne reči Rusija, Navalni, Moskva, Jejl, izbori, stipendija, Amerika\nTrajni link https://p.dw.com/p/19QNc\nJednačina bez nepoznatih 17.03.2018\nVladimir Putin će u nedelju, nema sumnje, četvrti put biti izabran za predsednika Rusije. Treći mandat je proveo pokušavajući da vrati zemlju na međunarodnu pozornicu. Ali stanje ekonomije i demokratije i dalje je rđavo.\nObamina paljba pre odlaska iz Bele kuće 30.12.2016\nStiče se utisak da Obama svojim akcionizmom želi da nadoknadi ono što je propustio proteklih godina, jedan je od komentara u nemačkoj štampi nakon odluke američkog predsednika o uvođenju dodatnih sankcija Rusiji.


Srpski mediji: Karadžić je uhićen na putu za Split\nPiše Hina , 22. srpnja. 2008. @ 14:19  min.\nUhićenje haškog optuženika Radovana Karadžića glavna je tema svih dnevnih listova u utorak, koji uz službena priopćenja i izjave donose i poneku pojedinost iz neimenovanih izvora.\n"Politika" piše da je Karadžić prilikom uhićenja kod sebe imao putnu torbu pa se pretpostavlja da je želio napustiti Beograd. List piše da je imao obojanu kosu i bradu, a prenosi i nagađanja da je uhićen u Košutnjaku, na području općine Vračar ili na obližnjem Kosmaju.\nBeogradski tabloid "Press", pod naslovom "Uhićen Karadžić", navodi da je "najtraženiji haaški optuženik uhićen u ponedjeljak u Beogradu kada je krenuo na ljetovanje u Split". Po navodima lista, imao je lažne dokumente, dugu obojanu kosu i bradu.\nDnevnik "Blic" piše da je Karadžića prije mjesec dana locirala Sigurnosno-informativna agencija te da je čekala potvrdu identiteta. Potvrdu su, tvrdi list, dobili u petak, preko vikenda sve pripremili i u akciju krenuli u ponedjeljak oko 19 sati.\nSvi mediji prenose izjave svjetskih dužnosnika koji su uhićenje Karadžića nazvali prekretnicom u suradnji Srbije s Tribunalom te ocijenili da je to "dobra vijest za međunarodnu zajednicu" i "dobra vijest u svijetlu onoga što se očekuje od Srbije".\nPodsjeća se i da su na slobodi još dvojica haaških optuženika - ratni zapovjednik vojske bosanskih Srba, general Ratko Mladić i nekadašnji politički lider Srba iz Hrvatske Goran Hadžić, te da je prije nešto više od mjesec dana u Pančevu uhićen i nešto kasnije izručen Tribunalu Stojan Župljanin.


„Ђура ће ти опростити што те тукао“ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 25 decembra, 2014\n„Đura će ti oprostiti što te tukao“\nProtekla dešavanja još jednom su pokazala da je Balkan prostor uzavrelih strasti. Dovoljni su dron, zastava, povratak jednog čoveka i njegova izjava da bi se niska temperatura praćena ledenim kišama odrazila i na regionalne političke odnose.\nAko sagledamo nacionalnu politiku prema regionu, mnoge stvari su krenule nabolje u poslednjih par godina. Srbija je prepoznata kao lider u stabilizaciji političkih odnosa na Balkanu. Svim susedima pružena je ruka saradnje na osnovama obostranog interesa. Sukobi iz prošlosti gotovo su prestali da opterećuju odnose novih generacija. Nakon 68 godina, jedan albanski državnik pozvan je u zvaničnu posetu Beogradu. Na samitu u Berlinu, premijer Srbije predstavio je niz projekata koji bi mogli da ujedine zemlje Zapadnog Balkana i šire, počev od izgradnje puteva do inicijative za stvaranjem međudržavnog programa razmene mladih.\nEpilog ove pozitivno usmerene politike jeste javno ponižavanje Srbije od strane Edija Rame i osuda vlasti Srbije koju je inicirala Hrvatska u okviru usvojene Rezolucije Evropskog parlamenta o Šešelju. Osnovna je dilema da li je Srbija u svojoj politici prema regionu loše postupila, izabrala pogrešan momenat, ili joj je pak poslata jasna poruka. Zazvučaće konspirativno, ali potezi pojedinih predstavnika zemalja u regionu nemaju logično objašnjenje ukoliko nije po sredi da se Srbiji onemogući da izađe iz uloge „lošeg momka“ na Balkanu.\nDron sa zastavom Velike Albanije bio je dovoljan da obesmisli istorijski susret srpskog i albanskog premijera. Ni to nije bilo dovoljno, pa se premijer Rama osigurao izjavom da bi Srbija trebalo da prizna nezavisnost Kosova. Sagledajmo nekoliko činjenica. Poseta nakon više od pola veka je svakako poseban, ali i osetljiv momenat. Protokolom je jasno utvrđeno šta su teme razgovora. Nijedan zvaničnik ranije, uključujući svetske lidere poput Angele Merkel, Džozefa Bajdena, Hilari Klinton i baronese Ešton nisu govorili o neophodnosti da Srbija prizna nezavisnost Kosova, već samo da je potrebna „normalizacija odnosa“. Ali je zato premijer Rama rešio da nam saopšti „veliku istinu“. Albance u Albaniji i na Kosovu do sada nisu mogli na ulice da izvedu velika nezaposlenost, korupcija, kriminal u svim porama društva, ali ih je pokrenuo dron i nekoliko zapaljivih političkih poruka. Edi Rama je ostvario svoju misiju – osujetio je ideju da se uspostave relaksiraniji odnosi između Srbije i Albanije, otežao je atmosferu pregovora Beograda i Prištine, a što je još važnije, osigurao je da u albanskom političkom diskursu „ugroženost“ od Srbije bude osnova za politiku straha i paravan za neuspelu demokratizaciju i liberalizaciju društva.\nIdeja o Velikoj Srbiji, ako zamre u modernoj Srbiji, svoj večni život osigurala je u Hrvatskoj. I naredni izbori koji se tiču budućnosti hrvatskih građana zasnivaće se na utvarama iz prošlosti. Za ne verovati, Šešelj će odlučiti budućeg stanovnika na Pantovčaku. Liderima u Hrvatskoj je izgleda dosadna i politički štetna uloga članice EU koja ima zadatak da pomogne zemljama Zapadnog Balkana u daljim evrointegracijama. Oštre poruke praćene iniciranjem Rezolucije Evropskog parlamenta – koja nije obavezujuća, ali svakako nosi određenu simboliku – u narednom periodu su poremetile odnose Srbije i Hrvatske. Hrvatska nije zadovoljna odnosom vlasti Srbije prema izjavi čoveka koji u ovom trenutku nije nikakav relevantan politički faktor i lider je vanparlamentarne stranke. Šešelj je pušten iz Haga bezuslovno, u odsustvu koordinacije sa Beogradom, nakon 11 godina provedenih u pritvoru bez presude. Zahteva se osuda izjave koja ni na koji način ne odudara od njegovog uobičajenog političkog obraćanja u protekle više od dve decenije.\nRazumljivo je da se u Hrvatskoj zahuktava izborna kampanja, u odsustvu pravih poruka, izražena nacionalna retorika može obezbediti sigurne glasove. Ipak, trebalo bi imati meru. Jedna od najglasnijih zagovornika Rezolucije u EP bila je Ruža Tomašić, poznata po izjavi da je Hrvatska država Hrvata, a da su svi ostali u njoj gosti. Šešelj je u Srbiji prošlost, Tomašićeva je u Hrvatskoj sadašnjost.\nSrbiju kao državu pomirenja i saradnje ne žele da vide pojedini centri u regionu. Trenutan položaj u kome se nalazimo slikovito je opisao premijer Vučić citirajući tekst iz filma „Balkanski špijun“. Đura će nam oprostiti što nas je tukao, Danica će spremiti ručak pomirenja, a mi ćemo morati da još neko vreme izigravamo lošeg momka u kraju. Na dalekom štapu je ideja o regionu bez sukoba i zahlađenih odnosa, a takvi smo mnogima i van Balkana najpogodniji.\nPiše: Vukašin Neimarević\nPismo Nadi – Jadovno 1941.\nPravo na pamćenje – Jadovno 1941.\nBitka na humkama predaka – Jadovno 1941.


U ženskoj konkurenciji učenika prvih i drugih razreda zlatnu medalju osvojila je Milica Kotur učenica Osnovne škole “Sveti Sava”, a u muškoj konkurenciji zlato je osvojio Danilo Lovrić iz iste škole.\nU kategoriji učenika trećih, četvrtih i petih razreda najbolji su bili učenica OŠ “Majka Knežopoljka” Dejana Petković i učenik OŠ “Sveti Sava” Milan Janjuz.\nPrva mjesta u kategorijama šestih i sedmih razreda osvojili su učenica Osnovne škole “Sveti Sava” Ana Đenadija i učenik Osnovne škole “Vuk Stefanović Karadžić” Indir Gorinjac.\nUčenica Osnovne škole “Majka Knežopoljka” Bojana Balaban i učenik Osnovne škole “Sveti Sava” Šolaja Andrej osvojili su zlato u konkurenciji osmih i devetih razreda.\nUčenici Mješovite srednje škole “Nikola Tesla” Svjetlana Vatreš i Dejan Pekić osvojili su prva mjesta u ovoj konkurenciji, dok je u utrci seniora u ženskoj konkurenciji treća bila Jelena Mimić iz Pančeva, druga Biljana Cijanović iz Doboja, a prva Ana Subotić, iz kluba Javor iz Ivanjice u Srbiji koja je po treći put potvrdila pobjedu.\nTreći među seniorima u muškoj konkurenciji bio je Darko Živanović iz Atletskog kluba “Radnički” iz Kragujevca, drugo mjesto je osvojio Velimir Bojović iz kluba “Kosovo polje” iz Srbije, dok je prvo mjesto pripalo Mirko Petrović iz Atletskog kluba “Mladost” iz Užice.\nNajboljim učesnicima dječijeg vrtića i osnovnih škola medalje i diplome uručio je Dragan Mataruga načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti, a srednjoškolcima pehare Nino Jauz načelnika opštine. Načelnik Jauz je, takođe, uručio pehare i novčane nagrade za seniore i seniorke. Zahvalnica za doprinos u očuvanju tradicije uličnih trka u Kozarskoj Dubici dodijeljena je Svetozaru Trivanoviću


Mladi vaterpolisti prvaci sveta\nTema: Mladi vaterpolisti prvaci sveta\nTrofeji Mladi vaterpolisti prvaci sveta\nJuniorska vaterpolo reprezentacija Srbije osvojila je titulu prvaka sveta, pošto je u finalu u Volosu u Grčkoj pobedila selekciju Španije rezultatom 9:6 (2:0, 2:2, 3:3, 2:1).\nU izvanrednoj utakmici, mladi srpski vaterpolisti su od prvog minuta zaigrali veoma agresivno i došli do prednosti, koju do kraja nisu ispuštali. Na taj način su naši juniori nadmašili učinak sa prethodnog šampionata sveta u Šibeniku, kada su osvojili bronzanu medalju. Grčka je osvojila treće mesto pobedivši Australiju.\nČuvar mreže našeg nacionalnog tima Dimitrije Rističević je proglašen za najboljeg golmana šampionata. "Ponosan sam što sam vodio ove momke, bili su sjajni. Najvažnije je što smo sve vreme disali kao jedan i kada nije išlo. Bilo je grešaka, ali ovaj sastav može mnogo da uradi. Protiv Španije smo malo komplikovali u poslednjoj četvrtini, ali se sve dobro završilo", rekao je selektor našeg tima Dejan Stanojević.\nAutor veverica u forumu Spomenar\nPoslednja poruka: 25.08.2008, 14:31


MOJ KARDIOLOG: Komplikacije u trudnoci za 30% povecavaju kasnije rizik za nastanak KVB\n25 фебруар, 2012\nKomplikacije u trudnoci za 30% povecavaju kasnije rizik za nastanak KVB\n20.februar (Bristol, Velika Britanija) - Ova nova studija nam pomaze da ukazemo na to da komplikacije u trudnoci kao sto je preelampsija i trudnicki dijabetes prestavljaju rizik za nastanak buducih kardiovaskularnih bolesti (KVB).\nHipotezu je najpre postavio dr Abigail Fraser (University of Bristol, UK) sa saradnicima, otkrivsi da zene koje su imale trudnicki dijabetes ili preeklampsiju tokom trudnoce, imaju 30% povecan rizik za nastanak kariovaskularnih oboljenja u odnosu na trudnice koje nisu imale ove komplikacije. Kod trudnica koje su imale dijabetes tip 2, rizik je povecan za nastanak dijabetesa tipa 2. Trudnicama koje su imale preeklampsiju, opasnost dolazi zbog veceg broja faktora rizika.\nIspitivanje su zapoceli jos ranih '90. godna, sa 3146 zena, tokom 18g nakon porodjaja. Prosecne godine zena su bile 48. Pokazali su da 29.8% zena ima bar jednu komplikaciju tokom trudnoce, 5.2% dve komplikacije i 0.8% tri komplikacije.\nPreeklamspija je definisana kao sistolni pritisak visi od 140mmHg, i dijastolni visi od 90mmHg, merenih posle 20. nedelje trudnoce, ali sa proteinima u urinu. Gestacijska hipertenzija su iste vrednosti, ali bez proteina u urinu. Preeklampsija, gestacijska hpertenzija, gestacioni dijabetes i radjanje beba sa malom telesnom tezinom, sve u to faktori rizika za nastanak srcanih bosti u srednjem dobu. Gestacioni dijabetes je bio povezan sa visim nivoom glukoze i Insulina naste. Preeklampsija sa povecanom telesnom masom, vecim obimom sruka, visim sistolnim i dijastolnim krvnim pritiskom, Insulinom, Proinsulinom, trigliceridimima. "Ne bih rekao da je preeklamsija prediktor kardiovaskularnih oboljenja, ali je povezana sa vise faktora rizika za tu vrstu oboljenja. Za trudnicki dijabetes je vazno da je povezan sa kasnijim dijabetesom tipa 2, i njegovim uticajem za nastanak kardiovaskularnih oboljenja".\nPosted by moj kardiolog


Cam dečija kolica Portofino 822.39\nKorpa (0 proizvod) Kliklak / Bebi oprema / Kolica i nosiljke za bebe / Cam dečija kolica Portofino 822.39\nStara cena: 18.990 din Popust 21%CENA sa popustom: 14.990 din (PDV je uračunat u cenu) 12345678910višeDodajte u korpu\nKompanija locirana u blizini Bergama, Italija.\nJedan od najpoznatijih brendova bebi opreme u svetu.\nCam sa ponosom predstavlja brend « Made in Italy » - Pored pripreme i dizajna , više od 90 % proizvodnje je locirano u sopstvenim pogonima u Italiji .\nKroz svoju dugu aktivnosti u ovoj...\nProizvođač: CAMTip: Kolica\nKarakteristike- Opis: veoma lagana (samo 6,9 kg) i ultra kompaktna (visine samo 83 cm), sa aluminijumskim ramom, 4 položaja nagiba naslona, pogodna za korišćenje od rođenja, ojačano sedište, sigurnosni pojas sa 5 tačaka za vezivanje, povezana i podesiva ručka i oslonac za noge, branik koji može da se skine, prednji rotirajući točkovi sa sistemom za zaključavanje/otključavanje i zadnji točkovi sa povezanom kočnicom, mekani prednji i zadnji amortizeri. Pripadajuća oprema: tenda sa štitnikom od sunca koji može da se sklopi, navlaka za noge, štitnik za kišu, korpa za kupovinu. Navlake se skidaju i peru na 30°C. Kompaktno sklapanje sa zaključavanjem i ručkom za nošenje.- Oprema po izboru: rukavice artikal 055, kišobran artikal 060, kišobran sa kristalnim aplikacijama artikal 065.DIMENZIJE I TEŽINA:Otvorena: D 48 - Š 79 - V 101 cmSklopljena: D 50 - Š 391 - V 83 cm7,6 kgSigurnost:-Referentni evropski standard: EN 1888-Testiranje kočnica: obavezna upotreba vezanih kočnica radi dodatne sigurnosti-Testiranje rotiranja za 360 stepeni: petostepeni sugurnosni sistem-Testiranje trajnosti: snaga kolica testirana je na terenima i sa preprekama koje simuliraju habanje tokom vremena-Testiranje slučajnog sklapanja kolica: dvostruki sigurnosni sistem koji sprečava slučajno sklapanje kolica-Potpuno netoksični materijali bez ftalata (Direktiva 2005/84/EC) Uzrast: 0-36 meseci\nKancelarijski Nameštaj i Oprema (310)Bebi oprema (2261)Kolica i nosiljke za bebe (353)Guralice, Tricikli i Šetalice (161)Kreveci, ljuljaške i posteljina (206)Auto sedišta za bebe (250)Oprema za bebi kolica (146)Stolice i hranilice (96)Pribor za hranu (180)Flašice i cucle (386)Mamin kutak (102)Kadice i dodaci (76)Noše i adapteri za wc šolju (91)Ostala oprema (29)Garderoba i pelene (60)Higijena i zdravlje beba (107)Bebi alarm - video nadzor (18)Igračke i zabava (2888)Klimatizacija i grejanje (334)Sve za kuću - pokućstvo (2188)Bela tehnika (1533)Televizori i oprema (323)Audio i video (404)Aparati za domaćinstvo (1420)Nega, lepota i zdravlje (405)Laptop / Tablet / Telefon (1110)Računari i Monitori (693)Računarske komponente (920)Računarske periferije (2645)Prazni mediji / Baterije (966)Mašine, alati i oprema (6850)Sport i rekreacija (1873)Bašta i dvorište (1445)Auto oprema (5070)PET SHOP hrana i oprema (1939)Poslednji komad - Akcija - Outlet (67)


Kako postati freelance član? - Film in Serbia\n• Kako postati freelance član?\nSa željom da dodatno podrži i osnaži domaću filmsku industriju, Srpska filmska asocijacija na svom vebsajtu pokreće novi segment pod nazivom Find Crew. Reč je o opciji u okviru sajta koja nudi jednostavnu pretragu frilensera u audio-vizuelnoj produkciji i daje im neophodnu vidljivost, a filmskim ekipama olakšava potragu za novim članovima.\nU bazi Find Crew mogu biti izlistani samo profesionalci koji aktivno rade na filmu, TV i u advertajzing industriji i članovi su Srpske filmske asocijacije. Fizička lica koja žele da postanu članovi SFA treba da dostave:\nPopunjenu pristupnicu (možete je preuzeti OVDE),\nPreporuke dva člana Asocijacije,\nProfesionalnu biografiju ili portfolio.\nSvi zainteresovani pojedinci mogu uputiti zahtev za prijem u članstvo na adresu info@filminserbia.com ili preko drugih članova udruženja. O prijemu u članstvo odlučuje Upravni odbor SFA.\nFizička lica prilikom stupanja u članstvo plaćaju jednokratnu upisninu u iznosu od 60 evra. Od 2020. individualni članovi oslobođeni su plaćanja članarine i spadaju u članove posmatrače koji ne učestvuju u radu Skupštine SFA.\nPosebno pozivamo menadžere lokacija, asistente režije, scenografe, kostimografe, montažere, menadžere produkcije i polaznike SFA treneniga da postanu freelance članovi SFA.


NIKE PATIKE HYPERVENOM PHADE II IC JUNIOR a24160 | Sportizmo - Online prodavnica\nPočetna NIKE PATIKE Hypervenom Phade II IC Junior\nHypervenom Phade II IC Junior\nOdaberite veličinu36.5 / 23.5 cm 38 / 24 cm 38.5 / 24 cm\nNike Hypervenom Phade II IC Junior su dečije patike za fudbal namenjene za igranje i treninge u zatvorenim prostorijama sa čvrstom podlogom. Kvalitet izrade omogućava udobnost, a dizajenrsko rešenje pomaže pri kontroli lopte i stabilnost pri promeni pravca.\n- uložak: "Eva" uložak izuzetne mekoće\n- srednji đon: "EVA" pena izuzetne mekoće za visoku udobnost sa čvrstom petom za laku okretljivost\n- gazeći deo đona: čvrsta i fleksibilna guma otporna na habanje\nHypervenom Phade II IC Junior 4.490 din 5.990 -25%


Aktuelno | ZdravljeTv | Page 4\nPreminulo 47 pacijenata, registrovano 3.685 slučajeva zaraze\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminulo je 47 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2.733, objavilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs ...\nViše od 3500 novih slučajeva, zvanično preminula još 54 pacijenta\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminule su 54 osobe od posledica koronavirusa u Srbiji, p ...\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminule su 54 osobe od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2.686, objavilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs ...\nNovih 3888 slučajeva zaraze, preminule još 52 osobe\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminule su 52 osobe od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2.632, objavilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs ...\nPreminula 51 osoba, još 4910 zaraženih virusom\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 16 740 osoba od kojih je 4910 pozitivno na korona virus. U prote ...\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 16 740 osoba od kojih je 4910 pozitivno na korona virus. U protekla 24 časa preminuloa je 51 osoba. Na respiratoru se trenutno nalazi 349 pacijenata. Broj hosp ...\nBlagi pad broja novozaraženih, preminulo 47 pacijenata\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 17 460 osoba od kojih je 5129 pozitivno na korona virus. U prote ...\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 17 460 osoba od kojih je 5129 pozitivno na korona virus. U protekla 24 časa preminulo je 47 pacijenata. Na respiratoru se trenutno nalaze 353 pacijenta. Broj h ...\nPreminulo 49 pacijenata, otkriveno još 5353 slučaja infekcije\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 18 484 osoba od kojih je 5353 pozitivno na korona virus. U prote ...\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 18 484 osoba od kojih je 5353 pozitivno na korona virus. U protekla 24 časa preminulo je 49 pacijenata. Na respiratoru se trenutno nalaze 333 pacijenta. Broj h ...\nPreminula 53 pacijenta, 5884 nova slučaja zaraze\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminule su 53 osobe od posledica koronavirusa u Srbiji, p ...\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminule su 53 osobe od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2 433, objavilo je Ministarstvo zdravlja. Od poslednjeg pres ...\nPrijavljeno 56 smrtnih ishoda, blizu 5000 novozaraženih\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminulo je 56 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, p ...\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminulo je 56 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2.331, objavilo je Ministarstvo zdravlja. Od poslednjeg pres ...\nPreminulo 48 pacijenata, potvrđen virus kod 5679 osoba\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminulo je 48 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 2.275, objavilo je Ministarstvo zdravlja . Od poslednjeg pre ...\nPreminulo još 55 osoba, više od 6500 novozaraženih\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 19 826 osoba od kojih je 6 534 pozitivno na korona virus. U prot ...\nU Srbiji je u protekla 24 časa testirano 19 826 osoba od kojih je 6 534 pozitivno na korona virus. U protekla 24 časa preminulo je 55 pacijenta. Na respiratoru se trenutno nalazi 319 pacijenata. Broj ...


Autor Tema: Kategorizacija ribolovnih voda Srbije (Pročitano 56559 puta)\n« Odgovor #30 poslato: 19 Februar 2012, 19:16:18 »\nnešto sam načuo da ove godine neće biti toliko doplatnih, tj, da su pooštrili kategorizaciju voda?\n« Odgovor #31 poslato: 19 Februar 2012, 19:23:23 »\nIma dobar tekst u novom br.Ribolov-a i piše da je pre neki dan uredbom ukinuto mnogo doplata i da su svi koji su prodali do sada te doplatne dozvole moraju da obeštete one koji su ih platili.\n« Odgovor #32 poslato: 19 Februar 2012, 19:31:59 »\nEvo najsvežijih (za promnu dobrih) vesti:\n... pooštren je Pravilnik o kategorizaciji voda , ukidajući njegov deo po kom je bilo moguće kategorizovati svaku vodu sa masenim udelom od bar 70% autohtonih vrsta ribe a ostavljajući pravo na izdavanje iz ribarskog područja, pa time i na dodatnu dozvolu, samo za salmonidne revire i one koji se nalaze u sklopu zaštićenih prirodnih dobara. ... doplatne dozvole za ostale vode se ukidaju i na njima će u 2012. godini moći da se peca sa "jedinstvenom" ribolovnicom.\n« Odgovor #33 poslato: 19 Februar 2012, 19:34:30 »\npapir trpi sve ...videćemo to u praxi.\n« Odgovor #34 poslato: 19 Februar 2012, 19:40:36 »\nPa u praksi će taj neko morati pre nego ja izvadim novčanik da izvadi papir da ima odobrenje ministarstva da naplaćuje doplatu\n« Odgovor #35 poslato: 19 Februar 2012, 19:44:25 »\nVaistinu! Probaće oni sve pa a.p.p.\n« Odgovor #36 poslato: 19 Februar 2012, 19:50:18 »\nSamo je pitanje kako će dobijati odobrenje da kategorizuju vodu... Mito, korupcija, ili neće moći ako ne zadovoljava ono što treba... bar približno. E to ostaje da vidimo, ali bar se nešto dešava...\n« Odgovor #37 poslato: 19 Februar 2012, 21:08:36 »\nA znaš kako? Prasence, kotlić, viskoza i demižona domaćeg vina od 10l svašta rešavaju i mnoga vrata otvaraju!\n« Odgovor #38 poslato: 19 Februar 2012, 21:23:40 »\nAko neko moze da napishe koje su od voda kategorizovane, a kojima je ukinuto pravo na doplatnu dozvolu. Stvarno ta kategorizacija je stvarno bar po meni van svake pameti pa da li je moguce da se placa nekom jer voda koju je dobio na upravljanje ima 70posto autohtonih vrsta i sad mi plati pa to nema nigde.Izlove se odredjene kolicine tostolobika i ajmo kategorizacija sad shta bude sa tim tostolobikom manje vishe. Prvi sam za kategorizaciju voda tipa Chepela koje su ljudi od deponije i smetlishta\nnapravili revir vredan svake pohvale i kako se brinu i ulazhu,al neko ko dobije vodu gotovu formiranu oce doplatnu dozvolu da placamo.\n« Odgovor #39 poslato: 19 Februar 2012, 21:35:34 »\nMislim da će u sledećem br. Ribolova biti....oni imaju inf. iz prve ruke a bilo bi ružno da sada napišem neke vode.\nSačekaćemo do marta kada i kreće pecanje i voda se malo ugreje....\n« Odgovor #40 poslato: 19 Februar 2012, 21:47:33 »\nUopšte me ne bi čudilo da se rezultati analiza glede tih famoznih 70% lažiraju!\nJoš bi me manje čudilo ako bi se "dosetili vlasi" da traže izuzimanje babaje iz alohtonih i uvrštanje u autohtone sorte a sve u cilju dobijanja te II ket.\nNo, kako god, ministarstvo je reklo svoje i to se sad odnosi SAMO na salmonidne vode!\nS tim, da kapiram da oni koji su i do sad imali II kategoriju njima i ostaje i da SAMO novi nisu dobili to.\n« Odgovor #41 poslato: 19 Februar 2012, 21:48:29 »\nDa neke vode imaju rigoroznije uslove za odnosenje ulova i sl. ne bih imao reci da kazem jedne ali da im doplacujem kao na komercijalnom reviru gde ima ribe kao drva i gde su ulozhena privatna sredstva i na kraju koje je taj neko sam iskopao napravio nema smisla.\n« Odgovor #42 poslato: 19 Februar 2012, 21:57:50 »\n« Odgovor #43 poslato: 19 Februar 2012, 22:02:12 »\nJa cu kad izadju te konachne liste kategorizovanih voda iskopirati sa zvanichnog sajta ministrastva papir u dozvolu pa kad mi dodje ribochuvar da trazhi dozvolu papir i pitam ima li vashe vode na ovom papiru nema dovidjenja prijatno.\n« Odgovor #44 poslato: 19 Februar 2012, 22:03:02 »\nPoništena kategorizacija voda


gledaj napred: Endi Flečer u klubu "Plastic Light"\nMUZIKA. - U klubu "Plastic Light" (Brodarska bb, Savski kej), u subotu 24. juna, gostovaće kao didžej Endi Flečer (Andy Fletcher).Član benda Depeche Mode promovisaće kompilaciju "Remixes 2: 81-11".\nZanimljivo je da je Flečer od svog menadžmenta tražio da mu obezbede nastup u srpskoj prestonici, za koji su sve promo ulaznice od 1.000 dinara uveliko rasprodate. U prodaji je još 500 ulaznica po ceni od 1.250 dinara.\nOvo je prvi put da će se pred domaćom publikom pojaviti jedan od članova benda Depeche Mode, budući da predviđeni koncert benda u Beogradu pre dve godine nije održan. Tim povodom DJ Fletch je izjavio:\n- Veoma sam uzbuđen što ću biti u prilici da posetim mesta koja nismo obišli tokom prethodne Depeche turneje. Puštaću dosta novih remiksa naših pesama kao i neke moje stare favorite. (Ah Neša)\nОбјавио Nenad Mandić у 20:24


Finansiranje ili sufinansiranje pojedinačnih podsticajnih mjera (zapošljavanja, samozapošljavanja, obuke, dokvalifikacije i prekvalifikacije, te drugih podsticajnih mjera) - Mapa prava i usluga\nUsluge Zapošljavanje Finansiranje ili sufinansiranje pojedinačnih podsticajnih mjera (zapošljavanja, samozapošljavanja, obuke, dokvalifikacije i prekvalifikacije, te drugih podsticajnih mjera)\nJavna ustanova „Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo” – Sektor za podsticajne mjere zapošljavanja i informatičke poslova\nZakon o posredovanju u zapošljavanju i socijalnoj sigurnosti nezaposlenih osoba u Kantonu Sarajevo (“Službene novine Kantona Sarajevo“, br. 4/04, 29/09 i 18/13)\nda poslodavac redovno izmiruje obaveze po osnovu poreza i doprinosa\nda poslodavac ispunjava i druge uvjete propisane Programom mjera za podsticaj zapošljavanja i održavanja više stope zaposlenosti u KS, a koji utvrđuje Vlada KS\npravo učešća isključivo imaju osobe prijavljene na evidenciju nezaposlenih u KS\nPo objavljenom Javnom pozivu, Zahtjev se podnosi Javnoj ustanovi „Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo”\nVodi se postupak u kojem se utvrđuje ispunjavanje uslova za učešće u pojedinačnim podsticajnim mjerama\nPodnosilac zahtjeva ima pravo žalbe na javno objavljene rezultate javnog poziva, kao i pokretanje upravnog spora pred Kantonalnim sudom u Sarajevu.\nVisina finansiranja ili sufinansiranja pojedinačnih podsticajnih mjera kao i dužina perioda sufinansiranja je različita i propisuje se Programom mjera za podsticaj zapošljavanja i održavanja više stope zaposlenosti u KS, a koji utvrđuje Vlada KS\nProsječna cijena usluge\nRaspon cijene usluge\n500,00 KM do 1.300,00 KM\nDužina perioda sufinansiranja je različita i propisuje se Programom mjera za podsticaj zapošljavanja i održavanja više stope zaposlenosti u KS, a koji utvrđuje Vlada KS\n2014: 5.880.010,42 KM\n2015: 5.503.248,98 KM\n2016: 4.774.385,40 KM\n2017: 9.014.289,39 KM\n2018: 7.672.050,83 KM\n1. podnijeti aplikaciju u roku predviđenom u javnom pozivu (aplikacija se može preuzeti u Odjeljenju za podsticajne mjere zapošljavanja u ulici Đoke Mazalića 3, kancelarija br.15/I ili sa web stranice www.szk.ba),\n2. uz aplikaciju priložiti:\n– rješenje o registraciji u Kantonu Sarajevo,\n– uvjerenje o poreskoj registraciji sa identifikacionim brojem,\n– uvjerenje o izmirenim obavezama po osnovu poreza i doprinosa ne starije od 30 dana od dana objave javnog poziva,\n– listing o trenutnom broju zaposlenih (izdat od strane Porezne uprave Federacije Bosne i Hercegovine),\n– uvjerenje o izmirenim obavezama poreza na dodatnu vrijednost ukoliko je podnosilac aplikacije PDV obveznik (izdat od strane Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine),\n– broj računa u banci (ako je poslodavac budžetski korisnik šifra budžetskog korisnika).\nKada je u pitanju samozapošljavanje aplikant podnosi:\n• aplikaciju na propisanom obrascu sa navedenim osnovnim elementima samozapošljavanja,\n• izjavu ovjerenu kod općinskog organa ili notara da do sada nisu koristili sredstva za ove namjene od strane Službe ili Federalnog zavoda za zapošljavanje, a koja je sastavni dio aplikacije,\n• obaveznu formu poslovnog projekta, propisanu od strane Službe.\nRok važenja dokumentacije:\nJednokratno, a dokumentacija se u Sektoru čuva sedam godina.\nSvaka pojedinačna podsticajna mjera je specifična i zahtjeva određenu dokumentaciju ili dokaze tako da je nemoguće unificirati sve podsticajne mjere.


Gosti na svadbi nisu se pridržavali mjera, 177 ih se zarazilo, sedam preminulo - www.vecernji.ba\n12. studenoga 2020. u 20:49 0 komentara 10950 prikaza\nI druge države u SAD-u su prijavile žarišta koja su bila povezana sa svadbama, prenosi N1.\n"Ovo je savršen primjer zašto službenici javnog zdravstva pokušavaju objasniti ljudima da velika okupljanja mogu predstavljati problem", rekao je John Swartzberg, stručnjak za zarazne bolesti.\n"U ovakvim žarištima, posebno na zatvorenim mjestima koja su pretrpana i nisu dobro prozračena ne može se isključiti aerosolni prijenos virusa kada zaražene osobe provode više vremena s drugima", objavila je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO).


Smanjuju se zalihe hrane zbog klimatskih promena | Energetski portal Srbije\nSmanjuju se zalihe hrane zbog klimatskih promena\n13.11. 2019 Vesti | Svet | Održivi razvoj | Klimatske promene\nFoto-ilustracija: Unsplash (Brooke Lark)\nPrema merenjima, 21 – 37 odsto ukupnih emisija gasova sa efektom staklene bašte nastalih ljudskim aktivnostima dolazi od proizvodnje, prevoza, obrade i distribucije hrane.\nDva izveštaja Međuvladinog panela o klimatskim promenama (IPCC-a) objašnjavaju povezanost klimatskih promena i poljoprivrede, kao i uticaj klimatskih promena na okeane i ledene ploče. Izveštaji su predstavljeni zastupnicima odbora za okolinu, razvoj i ribarstvo prošle srede, 6. novembra.\nProizvodnja i manje zalihe hrane\n„Klimatske promene pogoršavaju kvalitet zemljišta, što štetno utiče na infrastrukturu i život ljudi“, objašnjava profesor Džim Skea. „Bolje očuvanje zemljišta pomaže u borbi protiv klimatskih promena, no ono ne može biti jedina aktivnost koja se preduzima.“\n„Prehrambeni sistem odgovoran je za između petine i trećine emisija gasova sa efektom staklene bašte koje uzrokuju ljudi, a zbog klimatskih promena smanjeni su usevi pšenice i kukuruza“, ističe dr Žan Fransoa Susan i upozorava da će se zalihe hrane dodatno smanjiti zbog češćih i jačih ekstremnih vremenskih uslova.\nIshrana Evropljana podstiče krčenje tropskih šuma?\nTopljenje leda, podizanje nivoa mora\nPodizanje nivoa mora se ubrzava, najviše zbog bržeg topljenja Grenlanda i Antarktika, tvrde naučnici. Ako se situacija ne promeni, nivo mora će porasti oko pet metara do 2030, upozorava profesor Hans Oto Portner. Osim toga, u sve toplijim okeanima ima manje kiseonika i\nhranjivih materija za morski svet, čime se ugrožavaju zajednice koje zavise od morske hrane. „Za smanjenje uticaja klimatskih promena svako otopljenje je važno, svaka godina je važna, svaki odabir je važan, a najvažnije su politička i društvena volja”, smatra Portner.\nMeđuvladin panel o klimatskim promenama (IPCC) je telo Ujedinjenih nacija koje se bavi procenom naučnih saznanja vezanih za klimatske promene. U avgustu 2019, IPCC je predstavio izveštaj o klimatskim promenama i zemljištu, a u septembru „Poseban izveštaj o okeanima i kriosferi u promenjivoj klimi“. Navedeni izveštaji sadrže najnovija naučna saznanja koje služe kao priprema za Konferenciju UN-a o klimatskim promenama (COP25) u Madridu u decembru ove godine.


KOME TREBA NACIONALNI STADION? | Vukotić Media\nby\tvmedia\t/ četvrtak, 02. avgusta 2018.\t/ Published in Kolumna\nDivno! Biće fudbala na velelepnim stadionima!\nJednostavnije: zar ne bi bilo racionalnije da država ne gradi nacionalni stadion, nego da izdvoji, recimo, 100 miliona i za te velike pare obnovi dva divna stadiona, tradicionalna, poznata: Zvezdin – veći i Partizanov – manji. Opremljena, kako već i Terza kaže, po evropskim standardima.\nRacionalnije je: napraviti dva moderna stadiona u Beogradu, dva dobra stadiona u Novom Sadu i Nišu, za po 20.000 gledalaca, stadione u Čačku, Kragujevcu, Kraljevu… Ucrtati i forsirati nove ligaše u velikim gradovima, gde ima publike, privrede, sponzora, oglašivača…\nOstalo bi para i da se grade i renoviraju bazeni za vaterpoliste, a ne da jedan evropski šampion, kao što je godinama bio Partizan, tone u plićacima opštinskih politikanata. Zar treba bolji i noviji podstrek nego što su sada uradili ovi gorostasni momci Dejana Savića? A gotovo svi oni su doplivali iz inostranih klubova, pa iz susedne Mađarske, Rumunije, Hrvatske…\nSuper! “Hajmo, hajde, svi u napad”.


Monitoring lokalnih budžeta u Crnoj Gori - Herceg-Novi\nPred vama je opšti pregled budžeta opštine Herceg-Novi, sa prikazom kretanja visine primitaka i izdataka tokom godina. Za detaljnije podatke o strukturi budžeta po godinama, odaberite neku od ponuđenih opcija u nastavku.\nBroj stanovnika: 30,992\nZvanična internet stranica: www.herceg-novi.me\nOdluka o budžetu opštine Herceg-Novi za 2015. godinu\nOdluka o završnom računu budžeta opštine Herceg-Novi za 2013. godinu - Predlog\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2013. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2012. godinu\nOdluka o završnom računu budžeta opštine Herceg-Novi za 2011. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2011. godinu\nOdluka o završnom računu budžeta opštine Herceg-Novi za 2010. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2010. godinu\nOdluka o završnom računu budžeta opštine Herceg-Novi za 2009. godinu\nIzvještaj DRI o reviziji Završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2009. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2009. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2008. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2007. godinu\nIzvještaj o komercijalnoj reviziji prijedloga završnog računa budžeta opštine Herceg-Novi za 2006. godinu\n22. 09. 2017. Za sto dana vratili trećinu naslijeđenog duga


Prizor iz ratnog Jemena, države u kojoj rat traje od 2015. godine\nOdlukom Višeg suda u Beogradu uzbunjivač A.O. iz fabrike namenske industrije "Krušik" u Valjevu vraća se iz pritvora u zatvoru u kućni pritvor, potvrđeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) u Višem sudu.\nViši sud je odbio žalbu Višeg javnog tužilaštva da A.O. bude u pritvoru u zatvoru, te ostaje na snazi odluka sudije za prethodni postupak i on se vraća u kućni pritvor tokom kog neće smeti da koristi internet.\nPrethodno je Apelacioni sud, kako je rečeno za RSE, zbog bitnih povreda odredaba krivičnog postupka ukinuo rešenje o pritvoru i vratio Višem sudu u Beogradu na ponovno odlučivanje.\nA.O. je navodno bio novinarski izvor za objavljivanje informacije o poslovima sa izvozom oružja, a koji se dovode u vezu sa Brankom Stafanovićem, ocem ministra policije Nebojše Stefanovića.\nTim poslovanjem navodno je učinjena šteta poslovanju državnom preduzeću "Krušik".\nOdbrana uhapšenog 35-godišnjeg radnika A.O. u žalbi Apelacionom sudu se pozvala na Zakon o zaštiti uzbunjivača.\n"On je priznao da je određene ekonomske podatke dostavio nekim medijima da bi zaštito građane Srbije, budžet Republike Srbije. On je ukazao na jedno loše, neracionalno poslovanje "Krušika" zbog toga što nije nastavljena stara praksa poslovanja i prodaje nego se to radilo na drugi način", rekao je za RSE, pre odluke o ukidanju pritvora, advokat uzbunjivača Ljubisav Radosavljević.\nRadniku valjevskog "Krušika" bio je određen pritvor od 30 dana. Njemu se stavlja na teret odavanje službene tajne za šta je zaprećena kazna zatvora od 2 do 10 godina. On je najpre 10 dana bio u kućnom pritvoru, da bi prošlog ponedeljka vanpretresno veće Višeg suda u Beogradu preinačilo tu odluku, uvažavajući žalbu tužilaštva, i odredilo pritvor.\nNjegov advokat kaže da nema mogućnosti uticanja na svedoke niti ponavljanja krivičnog dela.\n"Svi dokazi su pribavljeni, on ništa nije krio. Sve je oduzeto, nema šta da se sakrije, nema šta da se ko pita, ono što je slato to postoji", rekao je Radosavljević.\nVest objavljena posle 20 dana\nVest o pritvoru uzbunjivača do javnosti je došla tek posle dvadesetak dana i to ne saopštenjem policije nego je to otkrio novinar NIN-a Vuk Cvijić.\n"U objavljenim dokumentima, za koja se tereti da ih je izneo uzbunjivač, otkriva se da je to državno preduzeće (Krušik, prim. auto.) oštećeno u korist nekih privatnih preduzeća i da je u tim transakcijama učestovao i otac ministra policije. Ove iste policije koja tajno hapsi ovog čoveka i zastrašuje druge radnike "Krušika", navodi Cvijić.\nDo hapšenja uzbunjivača je došlo nakon objavljivanja serije tekstova o trgovini oružjem u septembru na specijalizovanom međunarodnom portalu "Arms watch". Rukovodstvo "Krušika" je 16. septembra demantovalo navode iz teksta koje je objavio "Arms watch" da je privatna kompanija GIM iz Beograda kupovala oružje po povlašćenim cenama u odnosu na državnu firmu Jugoimport SDPR.\nBIRN je još u novembru 2018. godine objavio da je otac ministra policije, Branko Stefanović, kao predstavnik kompanije GIM, posredovao između državne fabrike namenske industrije "Krušik" i kupaca oružja iz Saudijske Arabije. BIRN je tada pisao da je to otkrio nakon analize ugovora koje je, kako kažu, ova fabrika "svesno htela da sakrije od javnosti". BIRN je takođe došao do fotografije na kojoj se vidi da Branko Stefanović prisustvuje svečanosti povodom godišnjice postojanja Krušika.\nProfit 3.000 puta veći\nKrajem septembra NIN je analizom poslovanja došao do zaključka da je firma GIM, sa kojom se povezuje i Branko Stefanović, u poslednje tri godine uvećala svoj profit za više od 3.000 puta dok je u isto vreme državnom Jugoimport SDPR-u promet opao.\n"Prema podacima, SDPR naše najveće preduzeće za trgovinu oružjem, koje je čak i u vreme sankcija 90-ih godina poslovalo pozitivno, sada prvi put duguje novac. Istovremeno, privatna preduzeća za koja je posrednik otac ministra policije rastu neverovatnom brzinom. Ova firma, GIM, je praktično bila prodavnica boja i lakova i odjednom je postala najbrže rastuće preduzeće u Srbiji", kaže novinar NIN-a Vuk Cvijić.\nPuštanje iz pritvora novinarskog izvora iz Krušika tražile su i novinarske organizacije. Vladimir Radomirović, glavni urednik antikorupcijskog portala "Pištaljka" kaže da radnik Krušika jeste uzbunjivač jer je ukazao na zloupotrebe u toj fabrici.\n"Mislim da može da dobije svu sudsku zaštitu u postupku po Zakonu o zaštiti uzbunjivača i ono što je sada bitno jeste da tužilaštvo što pre pokrene istragu o zloupotrebama u "Krušiku" i da se time smanji pritisak na uzbunjivača", navodi Radomirović.\nU međuvremenu je kao advokat uzbunjivača angažovan i Vladimir Gajić.\n"S obzirom da je politička volja bila presudna da se ovaj postupak povede protiv njega i da on koji je de facto uzbunjivač postane osumnjičeni u krivičnom postupku, nije isključeno da ta politika, koja je odlučila da ga zatvori, sada pod pritiskom javnosti donese odluku da kontroliše štetu koja nastaje i da bude ukinuta odluka o pritvoru", rekao je Gajić za RSE.\nOd Valjeva do Jemena?\nPortal "Arms watch" objavio je u septembru seriju tekstova u kojima je navedeno da minobacačka municija iz Krušika, preko firme GIM i kompanija iz SAD odlazi u Saudijsku Arabiju, odakle ilegalnim kanalima završava kod militanata u Jemenu, državi na jugu Arapskog poluostrva u kojoj građanski rat traje od 2015. godine.\nNakon objavljivanja dokumenata o tim tvrdnjama, sajt je na tviter nalogu naveo da je njihov portal pod neprekidnim hakerskim napadima koji dolaze iz Srbije, zbog čega je njihov sadržaj tada bio nedostupan.\n"Ministarstvo odbrane Saudijske Arabije je, sudeći prema dokumentima, kupilo minobacačke granate od kompanije "Krušik". Izvoznik je bila privatna kompanija iz Srbije GIM, koju je predstavljao otac ministra unutrašnjih poslova Srbije Nebojše Stefanovića, Branko Stefanović", objavio je Arms watch.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović negirao je 18. septembra da je firma GIM, koja se bavi izvozom naoružanja, u vlasništvu njegovog oca Branka Stefanovića i da je njegov otac predstavlja.\nNa opasku novinara u nastavku "on nju ne predstavlja?" Stefanović je odgovorio: "Apsolutno… GIM nije firma mog oca. Moj otac nije vlasnik te firme niti ima bilo šta sa vlasništvom GIM-a."\nU međuvremenu nema naznaka da se vodi istraga o navodima da je "Krušik" finansijski oštećen u trgovini oružjem.


LSV | Decenija od kako je Vojvodina ušla u Evropu\nDecenija od kako je Vojvodina ušla u Evropu\nIz medija | Nedelja, 25. 11. 2012. | Komentara: 1\nNOVI SAD – „Ovo je veliki dan za Vojvodinu, ali i za Srbiju i Crnu Goru, budući da je ovo međukorak koji može ubrzati i olakšati njihov ulazak u šire evrointegracije“.\nOvim je rečima tadašnji predsednik Skupštine Vojvodine Nenad Čanak prokomentarisao izveštaču Dnevnika odluku Generalne skupštine skupštine evropskih regija (AER), koja je 28. i 29. novembra 2002. godine zasedala u Napulju, da u svoje članstvo, mimo uobičajene procedure, primi AP Vojvodinu.\nProteklih deset godina obeležile su zaista krupne promene unutar granica zemlje koju je Čanak onomad predstavljao u Napulju. Evrointegracije država nastalih na prahu ondašnje SRJ – tada samo što nije i zvanično postala Srbija i Crna Gora – prolaze dug i trnovit put, a njegov kraj se i ne vidi u bliskoj budućnosti. Reforme i velike unutrašnje promene koje se očekuju od kandidata za članstvo u EU, sada predstoje i samoj Evropskoj uniji, pa i Skupštini evropskih regija.\n- AER je trenutno u procesu restrukturiranja i očekuje se da tokom naredne godine dobije novu organizacionu shemu, te da tako dobije novu snagu za okretanje novim trendovima – kaže za današnji Dnevnik pokrajinska poslanica Maja Sedlarević, u periodu od 2008. do 2012. članica Biroa, izvršnog organa Skupštine evropskih regija u kojem Vojvodina ima svog predstavnika još od 2004. godine.\nKao najveća regionalna asocijacija u Evropi, sa 250 članica iz 39 zemalja i 16 interregionalnih asocijacija, AER bi u budućnosti mogao da bude karika saradnje između regiona, svojih članica, i evropskih institucija, a za Vojvodinu bi on mogao da bude stabilan partner kad je reč o konkurisanju pred evropskim fondovima.\nDo članstva u organizaciji formiranoj 1985. godine, Vojvodina je došla zahvaljujući lobiranju Istarske županije i njenog čelnika Ivana Jakovčića, u to vreme i potpredsednika AER-a. Naime, namera Istrijana, kako je to svojevremeno bilo objašnjeno potpisniku ovih redova, bila je da Vojvodina, baš kao svojevremeno i Istra u Hrvatskoj, ulaskom u jednu ovakvu međunarodnu organizaciju bude predvodnik evrointegracija u svojoj zemlji. Pre 10 godina, međutim, Savezna Republika Jugoslavija nije bila članica Saveta Evrope, a to je bio jedan od ključnih kriterijuma za članstvo u AER. No, i sama Istarska županije je u članstvo ušla mimo tog zahteva, pa je tako presedan radio u korist Vojvodine.\nSkupština Vojvodine je na sednici 5. septembra 2002. godine podržala inicijativu da se Vojvodina priključi AER-u. I umesto da kao kandidat za članstvo neko vreme uživa status posmatrača, Vojvodina već u novembrau 2002. godine postaje punopravna članica.\n- To je pre svega prijem u dobro društvo, a to što smo primljeni u redovno članstvo, iako dolazimo iz zemlje koja nije članica Saveta Evrope niti Evropske unije, govori samo o velikom poštovanju prema našoj pokrajini – ocenio je predsednik vojvođanske skupštine Nenad Čanak nakon što je napuljskom Kongresnom centru „Mostra d'Oltemare“ potpisao zvaničnu „pristupnicu“ Skupštini evropskih regija, nudeći time i moguće objašnjenje zašto je Vojvodini pri prijemu bilo progledano kroz prste.\nKada je reč o efektima članstva Vojvodine u AER, Maja Sedlarević voli da naglasi da efekti članstva u ma kojoj velikoj organizaciji nisu vidljivi golim okom. Te rezultate nije moguće svakodnevno meriti, to su dugotrajni procesi gde je na samim članicama da se potrude da za sebe što više izbore, naglašava naša sagovornica.\nMisija AER je umrežavanje članica i podsticanje međuregionalne saradnje, a kroz tu saradnju podsticanje učenja na primerima dobre prakse i rad na zajedničkim projektima. Takvo opredeljenje pokazalo se u svim ovim godinama kao veoma korisno, kao i odluka da se AER više otvori ka saradnji s evropskim institucijama, navodi Maja Sedlarević.\nSkupština evropskih regija je od osnivanja posvećena širenju principa decentralizacije i regionalizacije, ali dosta svojih programskih kapaciteta posvećuje mladima. Program Eurodisej, kojem je Vojvodina pristupila 2008, omogućio je mladima između 18 i 30 godina višemesečno stručno usavršavanje u inostranstvu i priliku za učenje jezika.\n- Od pristupanja tom programu svake godine po petoro mladih iz Vojvodine dobije priliku za takvo usavršavanje u nekoj od regiona-članica AER. Verujem da će vremenom taj broj biti povećan, što pre svega zavisi od novca u budžetu, jer se u razmeni mladih traži kolika-tolika recipročnost – ne možete poslati u inostranstvo 20 mladih iz Vojvodine, a ugostiti, što znači pokriti troškove boravka, dvoje ili troje iz inostranstva – kaže Maja Sedlarević, navodeći da kroz tradicionalnu Letnju školu AER-a ta organizacija pruža podršku mladima koji žele da budu društveno aktivni.\nVojvodinu uskoro očekuje i početak implementacije strategije zapošljavanja mladih, nastalu kao rezultat saradnje eksperata iz četiri regiona koji do sada nisu strateški promišljali problematiku koja sve više opterećuje društva u Evropi, a uz finansijsku podršku Evropske komisije.\nU AER-u, inače, vlada pravilo, otkriva nam sagovornica, da od same regije zavisi koliko će uspešno iskoristiti mogućnosti koje nudi članstvo u toj organizaciji.\n- Kada je u pitanju promovisanje decentralizacije i regionalizacije – navodi Maja Sedlarević – AER je vrlo raspoložen da pošalje svoje eksperte na konferenciju na tu temu ili da oni pruže dobre usluge prilikom izrade važnih dokumenata. Vojvodina je tu mogućnost obilato koristila, između ostalog i kroz organizovanje dve velike konferencije o regionalizmu. Granice delovanja organizacije, međutim, takve su da oni pomoć ne nude, već pružaju ako je zatražiš. Isto tako, imaju stav da ne žele da se aktivno uključuju u unutrašnjopolitičke rasprave neke države, iako lično smatram da bi to trebalo da čine, naročito u zemlji kao što je Srbija, koja je kandidat za članstvo u Evropskoj uniji.


Završne reči na suđenju Dragoslavu Kosmajcu i još dvojici geodeta optuženih za zloupotrebe sa zemljištem na Zvezdari, odložene su danas u Višem sudu u Beogradu za 3. april.\nDo odlaganja je došlo zbog smrtnog slučaja u porodici člana sudskog veća, koji je morao da izostane sa suđenja.\nSudija Tatjana Sretenović rekla je da smatra da je celishodnije i u interesu postupka da se završne reči odlože, umesto da se u završnici postupka određuje novi član veća.\nNakon završnih reči tužilaštva i odbrane sud će zakazati izricanje prvostepene presude.\nTužilaštvo je odlučilo da ostane pri optužbama protiv Kosmajca i ostalih, iako je član komisije veštaka Velimir Aleksić na suđenju 28. novembra 2017. potvrdio nalaze građevinskog veštačenja, prema kojem država nije nikada bila vlasnik zemljišta na Zvezdari - za koje se terete Kosmajac i geodete.\nPrema zaključku nalaza veštaka, "katastarska parcela 5000/1 nikada nije bila obuhvaćena aktom o eksproprijaciji" što znači da država nije bila vlasnik zemljišta, pa nije ni oštećena.\nNasuprot tom nalazu, optužnica tereti Kosmajca da je uz pomoć geodeta oštetio državu za 100.000 evra u vezi sa zemljištem sa parcele 5000/1 na Zvezdari.\nKosmajac je sudu na jednom od ranijih suđenja dostavio kopiju plana na osnovu koje tvrdi da parcela 5000/1 nikada nije eksproprisana, kao i uverenje od Republickog geodetskog zavoda od 31. maja ove godine, kojim se konstatuje da na toj parceli nikada nije vršena eksproprijacija zemljišta.\nKosmajac se tereti za krivično delo zloupotreba slubenog poloaja u podstrekavanju, jer je, prema optunici, dvojicu geodeta podstrekao na sloupotrebu službenog položaja.\nGeodete, Dragi Milidrag je optužen za zloupotrebu službenog položaja, a Milan Rapaić za pomaganje u izvršenju tog dela.\nViši sud u Beogradu je, inače, u julu 2015. godine pravosnano odbio optuni predlog protiv Dragoslava Kosmajca kojim se teretio za krivično delo poreska utaja, jer je sud zaključio da nije izvrio krivično već da je reč o prekraju.\nNjemu je, odlukom Višeg suda, zbog postupka u vezi sa građevinskim zemljišem, privremeno zaplenjeno dvadesetak lokala u Beogradu.\nTužilaštvo: Ne manje od dve godine zatvora za Kosmajca\nPst Ljudi napravili ste toliku dramu oko ovog čoveka kao da je ljudima koji žive u Srbiji zabranjeno da budu ekstremno bogati. Doci cu sa 25 miliona evrica nazad u Srbiju i nemoj nikoga da zanima odakle mi!!!


Dobojski Info - DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Predstava „Kako? I zašto ubiti muža“ gostuje i u Doboju\nutorak, 25 februar 2020 13:34\nKako? I zašto ubiti muža?\nOdgovore na ovo nesvakidašnje pitanje, na duhovit i kreativan način daće glumci Nataša Aksentijević i Peđa Damajnović. Urnebesna komedija u režiji Radeta Vukotića bavi se univerzalnom temom – kako preživjeti različite kategorije muževa i kako se “riješiti” istih, uz konačni zaključak da ljubav i razumijevanje pobjeđuje sve, te da je život u dvoje daleko ljepši. Posebna draž ove predstave pored, aktuelne teme muško – ženskih odnosa, jeste živa interakcija sa publikom.\nPozorišna predstava “Kako? I zašto ubiti muža”, sa Natašom Aksentijević i Peđom Damnjanovićem u glavnim ulogama, uskoro postaje serija. Producent i reditelj Rade Vukotić došao je na ideju da urnebesnu komediju, rađenu prema tekstu Antonija Amurija, preseli na mali ekran, a dvoje glumaca ju je prihvatilo sa oduševljenjem.\nZa predstavu koja će vam sigurno natjerati „suze u oči ... ali od smijeha“ vlada ogromno interesovanje, pa vam predlažemo da na vrijeme nabavite svoje ulaznice koje koštaju 12 KM. Ulaznice možete kupiti na biletarnici Centra za kulturu i obrazovanje.\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Otvorena izložba radova iz fundusa likovne kolonije „Kožuhe“ DOBOJ: Omladinska banka Doboj organizovala info dan za projekte mladih »


SLOBODA I SUTJESKA OTVARAJU MEMORIJAL ‘SABIT HADŽIĆ’ | Hayat.ba\nSLOBODA I SUTJESKA OTVARAJU MEMORIJAL ‘SABIT HADŽIĆ’\nImali smo želju da u Sarajevo dovedemo dvije ekipe iz ABA 1 lige, međutim one su spriječene zbog situacije sa pandemijom koronavirusa. Ipak, uspjeli smo dovesti dobre ekipe, dva ABA 2 ligaša i povratnika u elitno bh. takmičenje, tako da kvaliteta neće nedostajati – kazao je Selimović na konferenciji za medije.\nNismo igrali šest mjeseci, ali evo ekipa je već neko vrijeme na okupu i ovaj turnir će biti odlična uvertira za ono što slijedi. Igrači su već mjesec dana u trenažnom procesu i najbitnije je da su svi dobrog zdravstvenog stanja. Pripremili smo se za novu sezonu u kojoj imamo visoke ciljeve. Kostur ekipe je ostao isti, imamo nekoliko promjena u ekipi i nadamo se da ćemo igrati na jednom višem nivou, ali morat ćemo pričekati utakmice da vidimo našu pravu snagu – kazao je Džemić.\nVjerujem da će nam ovi mečevi mnogo značiti za početak domaćeg prvenstva, a potom i ABA lige 2. Mi radimo na sticanju forme nakon duge pauze, koja ne treba da nam posluži kao alibi. Nadam se da ćemo opravdati očekivanja i ispuniti ovosezonske ciljeve – zaključio je košarkaš.


Nafta Brent za julsku isporuku (fjučers ugovori) pala je za 2,5 dolara ili 2,3 odsto, na 109,22 dolara za barel, a američka sirova nafta WTI je pojeftinila za 2,6 dolara ili 2,7 procenata, na 103,46 dolara po barelu.\nCene oba međunarodno referentna tipa nafte su oslabile za čak tri dolara po barelu u ranim jutarnjim satima na azijskom trgovanju, nakon pada od oko 3,0 procenta na prethodnoj sesiji, spustivši se na najniži nivo od sredine maja.\n"Tržišta nafte su pod pritiskom jer su investitori zabrinuti da će povećanje američkih kamatnih stopa zaustaviti ekonomski oporavak i prigušiti potražnju za gorivom", kaže Kazuhiko Saito, glavni analitičar kompanije "Fudžitomi Sekjuritiz".\nPrema njegovoj proceni, WTI nafta bi mogla da padne ispod 100 dolara po barelu u SAD pre praznika 4. jula.\nAnalitičari brokerske kompanije "Haitong Fjučers" objavili su da bi u bližoj budućnosti moglo da dođe do povećanja ponude jer ima "sve više podataka koji dokazuju da je snabdevanje ruskom sirovom naftom manje pogođeno sankcijama nego što je većina ljudi ranije procenjivala".\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je u sredu da je Rusija u procesu preusmeravanja svoje trgovine i izvoza nafte ka grupi zemalja u razvoju BRIKS-a nakon uvođenja zapadnih sankcija.\nPregovarački tim sa Fijatom: Neki radnici noćas dobili obaveštenje o uplati otpremnine


Modni predlozi Jovane Jokić: Čipka i nitne - WANNABE MAGAZINE\nModni predlozi Jovane Jokić: Čipka i nitne\nJedan street look sa elegantnom kožnom jaknom. Ovakav tip jakni možete da kombinujete sa farmericama i oversize džemperima u neutralnijim nijansama, jer je sama jakna već efektna. Ne znači ako je jakna elegantna da u toj kombinaciji moraju da idu i štikle, već slobodno obujte ravne čizmice ili u ovom slučaju kožne patike sa nitnama.\nKožna jakna uvek i svuda\nOvo je jedan spoj biker čizama i romantične haljine sa čipkom, crna i pink se dobro slažu, plus na sve to sako sa nitnama, odlučila sam se za ovu haljinu i pink boju da dam malo živosti zimi koja traje i traje…\nKombinacija romantične devojke i rokerke\nKombinacija više boja, a da to sve ipak izgleda složno. Oker farmerice, zelena košulja, bundica od veštačkog krzna i štikle za elegantniji izgled. Ove sezone su velike ogrlice hit i savršen način da svoju majicu ili košulju učinite zanimljivijom.\nVelike ogrlice su must have\nKarirane košulje i to u crveno-sivoj nijansi nikada nisu bile out, samo je pitanje kakvu ćemo kombinaciju napraviti. Ovaj put tu su farmerice sa malim cartoon printom Miki Maus, čizmice sa platformom i naravno zimski aksesoari zbog potrebe, a i zadovoljstva.\nCrveno-siva karirana košulja je uvek u trendu\nI hajde da se opet vratimo na jarke boje koje ulepšavaju zimu. Evo jedne kombinacije kako crno-belu varijantu napraviti efektnijom, a šešir celoj kombinaciji daje wow efekat i mističnost.\nJarke boje razbijaju sivilo zimskih dana


Biden će zahtijevati od svih uposlenika vlade da se vakcinišu. Radi se o milionima ljudi\n09.09.2021 16:01 Autor: CNN\nPredsjednik SAD Joe Biden uvodi stroža pravila zaposlenima u javnim institucijama vlade te poduzeti korake kako bi privatne firme učinile isto.\nJedna od mjera koju će Biden poduzeti je potpisivanje izvršne uredbe kojom se zahtijeva vakcinaciju svih zaposlenih u vladi.\nZaposleni se neće moći izvući redovnim testiranjem, javlja CNN.\nPredsjednik će također potpisati izvršnu uredbu na institucije koje surađuju sa saveznom vlasti – Ministarstvo odbrane, Odjel za veterane, Indijanska zdravstvena služba i Nacionalni institut za zdravlje itd.\nBijela kuća procjenjuje da ova odredba pokriva 2,5 miliona ljudi.\nBiden također planira najaviti veliko proširenje besplatnog testiranja, što je mjera za koju su zdravstveni dužnosnici rekli da je od ključne važnosti za suzbijanje virusa, posebice jer se djeca vraćaju u školu, a neki radnici vraćaju u urede.\nPROČITAJTE Nova pravila za nevakcinisane radnike u Njemačkoj\nTakođer će otkriti više o dovakcinaciji, ali neće otkriti kada će za građane SAD biti dostupne dodatne doze.\nTagovi: Jose Biden SAD vakcinacija\nKo su bili najkontroverzniji predsjednički kandidati u američkoj historiji\nMacron je na TV-u čuo da su mu Amerikanci i Australci nabili rogove. Muž zadnji sazna\nTurski uposlenik američke ambasade osuđen na skoro devet godina zatvora


OSTAVITE BRIGU, VRIJEME JE ZA MALO SMIJEHA: JOŠ JEDAN MIRSADIN DAN U IZOLACIJI | Hayat.ba\nOSTAVITE BRIGU, VRIJEME JE ZA MALO SMIJEHA: JOŠ JEDAN MIRSADIN DAN U IZOLACIJI\nI večeras na Hayat.ba, baš kao i na zvaničnom YouTube kanalu najpoznatijeg humoriste Osmana Džihe, predstavljamo vam njegov novi, zanimljivi video.\nBaš kao i većina ljudi širom svijeta, i Mirsada je provela još jedan dan u izolaciji.\nI ne samo da ćete saznati kako joj je prošao dan, već se i nasmijati u ovom surovom vremenu.\nPopularni humorista je na svoj način kroz svoje video priloge “Ni tamo, ni vamo sa Osmanom Džihom”, sudeći po brojnim reakcijama, itekako oduševio sve one koji ga prate, ali i druge ljude uvijek željne lijepog humora.\nDa to Džiho radi na najbolji način, uvjerit ćete se i u ovom videu.


Terenska i praktična nastava studenata Saobraćajnog fakulteta Travnik - Internacionalni Univrzitet Travnik\nTerenska i praktična nastava studenata Saobraćajnog fakulteta Travnik\nStudenti treće godine Saobraćajnog fakulteta Internacionalnog univerziteta Travnik, u sklopu redovnog nastavnog procesa, realizirali su neposredni terenski oblik praktične nastave na magistralnoj cesti M5 – Travnik-Nova Bila.\nSaobraćajni fakultet Internacionalnog univerziteta Travnik, unutar svakodnevne praktične primjene teoretskih pretpostavki sveukupne nastave, neprestano radi na usavršavanju itekako važnih praktičnih znanja budućih inžinjera saobraćaja.\nPraktična nastava je organizovana u saradnji s Ministarstvom unutrašnjih poslova SBK-a čiji su policijski službenici, Rifet Melić i Kristijan Slipac prenijeli svoja praktična znanja i iskustva u primjeni novih tehnologija. Studenti su imali priliku upoznati se s radom radara i alkometra. Prema riječima dekana Saobraćajnog fakulteta Travnik, prof. dr. Sinana Alispahića, studenti putem ovih praktičnih vježbi teorijski dio nastave koji su savladali mogu primijeniti u praksi. Prvi dio nastave održan je u prostorijama Internacionalnog univerziteta Travnik, gdje su studenti kroz praktičnu upotrebu, mogli vidjeti način i postupak korištenja alkometar.\nU drugom dijelu nastave studenti su uz dekana Alispahića i policijske službenike imali metodološki uspješan uvid u primjenu radara u mjerenju i kontroli brzine kretanja vozila, uz kontrolu saobraćaja i vozača. Studenti su uz odgovarajuću opremu i odobrenje policijskih službenika vršili zaustavljanje i kontrolu učesnika u saobraćaju.\nOvo je bio još jedan uspješno sproveden terenski oblik praktične nastave koji je realizovan zahvaljujući saradnji s Ministarstvom unutrašnjih poslova SBK-a s kojim Internacionalni univerzitet Travnik ima veoma dobru i efikasnu saradnju koja će biti nastavljena i u budućnosti.\nPredstavnici IUT-a posjetili Vilnius Gediminas Tehnički Univerzitet u Litvaniji\nUputstvo za korištenje Informacionog sistema Internacionalnog univerziteta Travnik u Travniku\nObavještavaju se studenti Internacionalnog univerziteta Travnik da na ponuđenom linku mogu preuzeti Uputstvo za korištenje…\nStudenti Fakulteta informacionih tehnologija Travnik posjetili Logosoft\nStudenti Fakulteta informacionih tehnologija Internacionalnog univerziteta Travnik u sklopu terenskog oblika nastave posjetili su kompaniju…


saint | TAMOiOVDE\nBARDSEJ, MALO OSTRVO 20.000 SVETACA…\n26. aprila 2016. by TAMOiOVDE\nPopulaciju ostrva čini 200 sivih foka, 300 ovaca i samo četiri čoveka koja posete ovo ostrvo u toku godine. Na ostrvu Bardsej je odnos ljudi i ovaca veći čak nego i na Novom Zelandu.\nTelefonski signal, ukoliko možete da ga uhvatite, dolazi iz Irske, koja se nalazi 88 kilometara zapadno preko Irskog mora.\nMeđutim, godinama unazad ovo malo ostrvo nije bilo zabačeno i zaboravljeno mesto, već je bilo superiornije u odnosu na kopno. Ovo ostrvce, površine nešto manje od dva kvadratna kilometra je tokom istorije bilo fascinantno mesto, piše BBC.\nSmešteno 3,1 kilometra na istočnoj obali Velsa, u okrugu Llŷn Peninsula, Bardsej je danas poznato kao ostrvo 20.000 svetaca, koji predstavljaju najveću populaciju ostrva koja počiva na njemu.\nBrojne legende kažu da je Bardsej bio sveto mesto keltskih druida, kao i da je kralj Artur sahranjen upravo na ovom ostrvu. U šestom veku, kraljevi velških okruga Llŷn i St. Cadfan su započeli izgradnju manastira na ovom mestu. Potom su došli do sjajne ideje, da svako ko umre na ovom ostrvu, neće otići u pakao.\nVeć do srednjeg veka, Bardsej je postao jedno od najsvetijih mjesta u Britaniji, a mnogi su, jednom kad bi postali svesni da im se bliži kraj, na sve načine pokušavali da dođu do ovog ostrva.\nZajedno sa verskom, došla je i politička važnost, jer su moćnici na ostrvu shvatili koliko je Bardsej važan hodočasnicima. Ubrzo su izgrađene i prve značajnije institucije, a kako je vreme odmicalo, počele su se graditi i obrazovne institucije.\nDokazi o naseljenosti ostrva sežu i do 7.500 godina p.n.e. Arheolozi su pronašli tragove 45 praistorijskih naselja na ostrvu, uključujući i primitivna oružja, sahrane i zemljane radove, koji su možda okruživali kuće.\nOnda su došli sveštenici. Ostrvo je uskoro postalo poznato i kao britanski Rim, a tri posete Bardseju su vredela kao jedna poseta Rimu.\nNakon što je ostrvo praktično proglašeno svetim, godinama su se tela preminulih na njegovoj površini tu i ukopavala. Pretpostavlja se da na ostrvu od svega 1,79 kvadratnih kilometara površine ima više od 20.000 ukopanih ljudi.\nČetiri preostala stanovnika ostrva se često šale da ne smeju da kopaju nigde na ostrvu iz straha da bi mogli da iskopaju neki skelet. Dešava se da zbog loših vremenskih prilika, kiše i jakih vetrova, stanovnici moraju da provedu na ostrvu i po nekoliko nedelja, ali priznaju da im mir, tišina i potpuno prekid komunikacije sa ostatkom sveta prija s vremena na vreme i da svoj život na ostrvu ne bi menjali.\n„Bardsej je mesto jednostavnosti i daleko je od 21. veka“, kaže Ričard Farmer, predsednik Bardsey Island Trust, koje je kupilo ostrvo 1979. godine.\nOvo verovatno predstavlja izazov za sve koji žive ovde, na otuđenom strvu. Ali to ga takođe čini i spektakularnim mestom, koje morate da posetite, jer je Bardsej sveto mesto gde se mir, tišina i prirodna lepota susreću.\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno Bardsej, gde, geografija, geography, how, Ireland, Irska, Island, kako, ko, little, malo, mesto, ostrvo, place, put, saint, svetac, time, Vels, vreme, Wales, weather, when, where, why, zašto


"Grk Zorba" - Duh balkanskog pustolova | SerbianForum\n"Grk Zorba" - Duh balkanskog pustolova\nDuh balkanskog pustolova\nČaša sa vinom ne drži se isto kao čaša za konjak, objašnjava reditelj Mihailo Vukobratović glumcima na probi predstave „Grk Zorba”\nLjiljana Stjepanović i Desimir Stanojević na probi predstave „Grk Zorba“ (Foto: Z.Anastasijević)\nKao što se mladost nikada ne vraća, tako se ni snovi ne vraćaju..., reči su koje su, pored ostalih, juče, kao i prethodnih dana u „dve smene”odzvanjale Pozorištem na Terazijama u Beogradu koje svakodnevno ima duple probe nove muzičke drame „Grk Zorba” rađene prema motivima romana Nikosa Kazancakisa, u režiji Mihaila Vukobratovića. Premijera je u petak uveče, 29. jula na festivalu Grad teatar u Budvi koji je koproducent predstave, beogradska početkom oktobra na sceni Pozorišta na Terazijama.\n„Grk Zorba” je zasnovan na dramaturškom predlošku Predraga Perišića, tekstove pesama potpisao je Slobodan Obradović. Aranžer i dirigent je Vojkan Borisavljević, kostimograf Emilija Kovačević, scenograf Magdalena Vlajić, a koreograf Snežana Zablaćanski.\nDelo je, da podsetimo, posvećeno neobičnom junaku Zorbi, burnom životu ovog pustolova koji na svoj način traga za smislom života. U vrtlogu zvanom Zorba našao se pre svih mladi Englez Džejson koji u postojbini svojih predaka, na Kritu, namerava da oživi ugašeni porodični rudnik...\nNa sceni već duže vreme pratimo dijalog Grka Zorbe koga tumači Desimir Stanojević i Džejsona kojeg igra Slobodan Stefanović. Nakratko im se priključuje Madam Beatris koju igra Ljiljana Stjepanović. Da pomenemo i druge protagoniste: Jelena Jovičić tumači Mariju, Vladan Savić Kirosa, Danijel Korša Stavrosa. Tu su i Milan Antonić, Vesna Paštrović i Marina Aleksić.\n– Desko, Desko... Tekst, tekst...! Kad bude siguran biće sve u redu, dobacuje Miša Vukobratović neumornom Stanojeviću koji se već drugi put vraća da ponovi reči: „Žičara, gazda, strašna je stvar. Ti sediš, ona radi sve. Od vrha do podnožja stablo po stablo spušta se. Para na paru slaže se. Raste polako biznis naš, puni smo para ti i ja...”\nAtmosfera u sali začuđujuće mirna. Pratimo već godinama rad Pozorišta na Terazijama i probe direktora i reditelja Miše Vukobratovića. Kao da ne verujemo svojim očima i ušima: Vukobratović je smiren. Nema nervoze, povišenih tonova, oštrih komentara koje smo zaticali na probama prethodnih predstava. I glasno zaključujemo: posao je praktično gotov.\n– Ma nije ni blizu gotov. Moramo još da brusimo, dorađujemo scene! Bilo je, naravno, i ovde burnih i bučnih faza, ali mi se čini da smo pronašli ključ kako da pročitamo „Grka Zorbu”. Potpuno drugačije nego što je, inače, rađeno i na filmu i u pozorištu do sada. Da pronađemo taj balkansko-mediteranski ključ, da ga uvedemo u naše okvire, da pokušamo, probamo da prikažemo duh balkanskog pustolova. Eto, to je meni bilo provokativno, objašnjava nam Vukobratović i okreće se da pokaže glumcima kako da drže čašu sa vinom, jer, podvlači: čaša sa vinom se ne drži isto kao kada je u njoj, recimo, konjak.\n– Kada je reč o muzičkim predstavama neophodna je visoka koncentracija, visoki trening jer se mora igrati lako i početak i kraj. Glumci moraju biti uigrani da je svejedno koje scene izvode jer dolazi do fizičkog zamora koji je prirodan. U suprotnom se gubi koncentracija, tempo, ritam... – naglašava Vukobratović.\nGotovo kompletan ansambl Pozorišta na Terazijama angažovan je na pomenutoj predstavi „Grk Zorba” bez ijednog gostujućeg umetnika. Tu su i hor, i balet i orkestar. I svi oni, pun autobus, kreću već u ponedeljak u prepodnevnim satima za Budvu, gde ćenastaviti sa probama sve do premijere.\n– Da počnem sa rečenicom iz komada: „Video sam mnogo žena ali ovakvu nisam skoro”. Četiri decenije se bavim ovim poslom i ovako zahtevnu ulogu nisam radio. „Grk Zorba” je nešto što sam celog života čekao. Na žalost ili na sreću ta uloga se ne igra dok si mlad glumac, već tek kada dođeš u određene godine. I tako su se nekako poklopile sve kockice – kaže zadihani Desimir Stanojević.\nPrepodnevna proba je završena. Sledi kraća pauza, pa prva kostimska proba. U međuvremenu treba isprobati kostime, našminkati se, staviti perike...\n– Uh, mnogo je posla! Ovo mi je jedna od najzahtevnijih uloga. Igram gazdu, odnosno Džejsona. Čoveka koji se baš ne snalazi na Kritu. U pitanju je Englez, sa tipičnim engleskim osobinama. Ovde morate puno da ste u introspekciji i puno u sebi, jer se ne zna previše o Džejsonu. Zato mora sve da se vidi. To je ujedno i najteži zadatak za glumca. Borim se, čupam kako znam i umem – iskren je Slobodan Stefanović.\nI dok je pomenuti glumački tandem gotovo sve vreme na sceni, u garderobi sedi Vladan Savić. Čita novine i čeka da ga pozovu da proba svoju scenu.\n– Igram Kirosa, gazdu sela koji drži sve konce u svojim rukama. Moj junak se jako raduje kada se pojavi Englez misleći da će baš on da donese prosperitet selu otvorivši rudnik u kojem će seljani moći da rade. Međutim sve se to drugačije završi, uostalom kao i u životu – kaže Savić.\nPrisustvovali smo jednoj lepoj, emotivnoj, uzbudljivoj probi predstave „Grk Zorba”. Uživali u prelepoj muzici koja nas je asocirala na more, talase, galebove. Nadamo se da će tako biti i na premijeri predstave koja će svoj scenski život započeti krajem sledeće sedmice.


TEŽE POVREĐEN Sina bivšeg igrača Zvezde udarila struja | Fudbal | Direktno\n14. 01. 2021. 10:23 3\nTEŽE POVREĐEN Sina bivšeg igrača Zvezde udarila struja\nSina srpskog napadača Andrije Kaluđerovića udarila je struja iz kabla dalekovoda, dok se igrao sa drugarima u Lovćencu.\nMališan je bio kod bake u selu, gde se nereća i dogodila, piše Alo.\n- Nažalost, pre par dana doživeo sam nesreću sa sinom. Teže je povređen i čeka ga ozbiljan oporavak. Isključivo od toga zavise moji sledeći koraci u karijeri. Ako on ne bude mogao da putuje sa mnom u inostranstvo, neću se vraćati u Litvaniju, već ću ostati sa njim u Srbiji - rekao je Kaluđerović bez otkrivanja detalja o kakvoj nesreći se radi.\nNavodno je dečak na nekoliko minuta ostao bez nadzora, a zbog jakog strujnog udara ostao je bez svesti.\n- Lazareva baka je bila na svega nekoliko metara od unuka, ali nije uspela da ga sačuva od struje. Nije ni slutila da je njen komšija aktivirao napon niti da postoji ikakav rizik po dete koje se igra na selu. U jednom trenutku se igrala sa unukom, a već u drugom ga je videla na zemlji. Kada je shvatila šta se desilo, već je bilo kasno. Celo selo je čulo njene krike! - navodi anonimni izvor i dodaje da je dečak u jako lošem stanju prevezen u bolnicu.\nAndrija Kaluđerović Udar struje\nKaluđerović za Direktno: Po titulu i u Ameriku\nKaluđer 25. put promenio klub