Iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željka Komšića najavljeno je da će pozvati sutra na razgovor ambasadora Francuske u BiH Guillauma Roussona kako bi razjasnio stavove predsjednika te države Emanuela Macrona iznesene u intervjuu za The Economist, javlja Fena.\nKako podsjećaju iz Komšićevog kabineta, Macron je kazao da je BiH tempirana bomba zbog povratka ratnika "Islamske države" (IDIL).\nMediji navode da je Macron dodao kako se BiH suočava s problemom džihadista povratnika.\n"Uvjeren sam da, prvo, moramo reformisati svoje procedure za članstvo u EU jer one više ne služe svrsi. Nisu strateške. Također nisu ni političke, već su previše birokratske i nepovratne, a morate biti u stanju da u nekim trenucima razmotrite pitanje reverzibiliteta. Drugo, ako ste zabrinuti za ovaj region, prvo pitanje nisu ni Makedonija ni Albanija, već Bosna i Hercegovina. Tempirana bomba koja kuca tik uz Hrvatsku i koja se suočava s problemom povratka džihadista, je Bosna i Hercegovina", rekao je, između ostalog, Marcon.\nInače, u Siriju i Irak od 2012. do 2017. godine otišlo je oko 180 muškarca iz Bosne i Hercegovine i više od 60 žena, s oko 60 djece. Prema studiji Regionalnog vijeća za saradnju, poginulo je oko 60 muškaraca, a u BiH se vratilo oko 50.


Anonimni Albanac iz Goraždevca GracanicaOnline.Info\nAnonimni Albanac iz Goraždevca\n11. novembra 2021. 2 min read\nAlbanac iz Goraždevca kod Peći koji je želeo da ostane anoniman, proveo je ceo život u ovom selu, i pre i posle oružanog sukoba na Kosovu održanom 1999. godine, on Goraždevac nije napustio. Kako nam je ispričao sa svojim komšijama Srbima se uvek lepo slagao, a tako je i danas.\n„Nikakav problem nisam imao ovde sa svojim komšijama. Sa drugim ljudima sam imao problema ali sa komšijama ne. Na primer: Milovanu pokojnom kosio sam seno i pazio sam njegovu kuću da mu niko ne dira i čuvao stoku. I kod komšije Dakića sam pazio na stoku, i Jovanu sam isto gledao krave i kokoške“.\nNaš sagovornik kaže da nikada ljude nije gledao kroz nacionalnu pripadnost, ali da je nekada imao problem sa svojim sunarodnicima zbog , kako nam je rekao, dobre volje da pomogne ljudima kada su u nevolji.\n„Ja sam učinio to što sam učinio, komšija je tu pa mora jedan drugom da pomogne“.\nKada ste pomagali tim ljudima u najtežim vremenima da li ste razmišljali o tome ko su oni, koje su nacionalnosti?\n„Ne nije me zanimalo to uopšte, pomažem svima, ovde sam komšija, živim u srpskom selu, pomoćiću uvek dok mogu“.\nJel vam neko rekao nešto zbog toga što ste pomagali tim ljudima?\n„Pa ponekad neko jeste, ranije, kada bi se svađali, pa kada ih uhvati nužda onda trče za mnom, dođu kod mene pa me mole“.\nPretpostavljam da ste ostali u kontaktu sa vašim komšijama koji su danas živi, koji su tu. U kakvim ste odnosima?\n„Super sam, ni sa kim nisam loše. Ja kad završim neke poslove idem na kafu, samo kažu izvoli. Ni sa kim nemam ništa, ja ne bih mogao sedeti ovde bez njih“.\nU sredinama gde Srbi i Albanci žive zajedno život je moguć poruka je našeg sagovornika. I danas posle više od dve decenije druženje sa Srbima je nastavio a kako nam je objasnio nastaviće i ubuduće.\nTags: Albanac iz Goraždevca Centar za mir i toleranciju\nPrevious Svetlana iz Prištine\nNext Na suđenju u Prištini Svetomir Bačević se izjasnio da nije kriv\n7. decembra 2021., 04:42


Ministar Nuhić u posjeti Republici Sloveniji – novih 140.000 KM za projekte Ministarstva | Krupljani.BA\nDana 13. maja 2016. godine ministar Ministarstva za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša Unsko-sanskog kantona, Tahir Nuhić na poziv direktora Centra za međunarodnu saradnju i razvoj, Gašpar Ježa, boravio je u radnoj posjeti Republici Sloveniji.\nSvrha sastanka bila je razgovor o aplikaciji koju je Ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša Unsko-sanskog kantona 2015. godine poslalo Centru za međunarodnu saradnju i razvoj i koja je od strane Republike Slovenije odobrena za sufinanciranje u iznosu od 140.000 KM.\nPodsjećamo, Ministarstvo je 2014. godine okončalo projekat pod nazivom „Ekoremedijacija u cilju zaštite okoliša i razvoja Unsko-sanskog kantona“ koji je također bio podržan od Vlade Republike Slovenije u iznosu od 240.000 KM, a kao nastavak ovog projekta proizašao je projekat pod nazivom „Zaštita izvorišta vode za piće Ljubijankići“ koji se također odnosi na primjenu tzv. zelene tehnologije poznate pod nazivom „ekoremedijacija“, tako da je ovo još jedan novi projekat za koje je Ministarstvo obezbijedilo donatorska sredstva za projekte iz oblasti zaštite okoliša.\nOvo je ujedno bila prilika da direktor Centra za međunarodnu saradnju i razvoj iz Republike Slovenije, istakne posebno dobru saradnju koju je ostavrilo sa Ministarstvom za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša Unsko-sanskog kantona, kojemu je ovo već drugi projekat od strane ovog donatora odobren za sufinanciranje.\nNa sastanku se još razgovaralo o novim projektima sa kojim bi Ministarstvo apliciralo prema ovom donatoru u toku ove i naredne 2017. godine. Radi se o projektima iz oblasti energijske efikasnosti i prečišćavanja otpadnih voda korištenjem biološkom metodom. U okviru sastanka ministar Tahir Nuhić posjetio je i tri biološka pročistača vode i deponiju koja je u fazi sanacije i također koristi metodu „ekoremedijacije“.


SAD i NATO dostavili BiH dodatne količine opreme za borbu protiv pandemije - Akta.ba\n26.05.2020. 16:05 / Izvor: Fena\nPredstavnici vojske Sjedinjenih Američkih Država i NATO Štaba Sarajevo donirali su danas važne zalihe i medicinsku opremu građanima Bosne i Hercegovine kao dio opširnih nastojanja saveznika u borbi protiv pandemije COVID-19.\nDonacija je uručena Ministarstvu zdravstva Federacije BiH, a čine je toplomjeri, stotine zaštitnih vizira za lice, pet hiljada maski, stotine zaštitnih naočala i odijela, stotine jorgana, jastuka, posteljina i stotine litara sredstava za dezinfekciju. Slična donacija uručena je prošli petak, 22. maja, Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nNa ceremoniji upriličenoj povodom donacije, zamjenik komandanta NATO Štaba, brigadir Morten Henriksen izjavio je da se, nakon što je Bosna i Hercegovina uputila oficijelni zahtjev za pomoć Euro-atlantskom centru za koordinaciju odgovora na katastrofe (NATO), niz saveznika odazvao sa značajnom podrškom Bosni i Hercegovini, što je istinski dokaz solidarnosti unutar Saveza koji djeluje u situacijama poput COVID-19.\nZahvaljujući NATO Štabu na donaciji, pomoćnik ministra za za javno zdravlje Goran Čerkez istakao je da "koliko je bitna sama donacija, koja će otići u naš bolnički sistem i podržati ga potrebnom opremom, jako je važna upravo ta suradnja između NATO-a i Ministarstva zdravstva FBiH. Siguran sam da je ovo jedan mali korak u našoj velikoj suradnji."\nOve zalihe bit će od koristi radnicima koji su na prvoj liniji borbe protiv pandemije dok nastavljaju svoj važan rad na ograničavanju širenja korona virusa, te dodatno olakšati tretman pacijenata zaraženih virusom COVID-19, saopćeno je iz NATO štaba.


Na deonici puta kod Živkova ugrađen drugi sloj asfalta - JUGPRESS\nNa deonici puta kod Živkova ugrađen drugi sloj asfalta\nNa državnom putu drugog reda u dužini od 730 metara, na izlazu iz mesta Živkovo, ugrađuje se završni sloj asfalta. Vrednost radova je pet miliona dinara, a finansira ih JP „Putevi Srbije“ koje je zaduženo za redovno održavanje državnih puteva.\nNadrea Tošić, član kabineta gradonačelnika, kaže da je za stanovnike našeg grada ova investicija itekako značajna, a da će lokalna samouprava grada Leskovca, nastaviti da osluškuje potrebe građana, da ih artikuliše u saradnji sa republičkim institucijama i preduzećima kako bi uslovi života bili bolji u svih 144 naseljenih mesta.\nNovica Nikolić, direktor JP „Urbanizam i izgradnja“ je pojasnio da ova investicija podrazumeva ugradnju izravnjavajućeg i završnog sloja asfalta.\n„Pored ove deonice, trenutno se izvode radovi i na nadvožnjaku na ulazu u naseljeno mesto Bobište gde nas očekuje asfaltiranje u narednih nekoliko dana, kao i ugradnja novih ivičnjaka. Razgovarali smo sa predstavnicima JP „Putevi Srbije“ i uputili im zahtev da se sanira i raskrsnica kod zgrade Tri šešira a biće i radova na povezivanju grada Leskovca i opštine Gadžin Han.“


Zasad ništa od saradnje dva giganta\nPosted petak 25 05 2018 15:25:11\nApple je povukao potvrdu nove Steam Link aplikacije samo jedan dan pošto ju je najavio.\nPrema izjavi za štampu koju je objavio Valve "Apple je povukao potvrdu navodeći poslovne konflikte u uputstvima aplikacije koje originalni tim za reviziju nije uočio."\nNije jasno šta je to Appleov tim za reviziju propustio, ni šta su ti konflikti tačno. Prateći Appleovu odluku "Valve je uložio žalbu, rekavši da Steam Link aplikacija jednostavno funkcioniše kao LAN bazirani prenosni desktop, sličan brojnim prenosnim desktop aplikacijama koje su već dostupne na App Store.\n"Ta žalba je na kraju bila odbijena, što je ostavilo Steam Link aplikaciju za iOS blokiranom za objavljivanje. Ovaj tim je proveo mnogo vremena na izradi ovog projekta i traženju dozvole, stoga smo očito razočarani. Ali nadajmo se da će Apple da razmotri to pitanje u budućnosti," zaključeno je u Valveovoj objavi.\nValveova besplatna aplikacija, koja je trebalo da postane dostupna prošlog ponedeljka, je dizajnirana da učini vašu Steam biblioteku igrivom na iOS i Android uređajima .\nPogledali smo kako radi Steam Link Mobile aplikacija i iako ima par problema, i dalje mislimo da je Steam Link App jako dobra stvar.


Plate u Srbiji 30 odsto manje nego u okruženju - Bizlife.rs\nPlate u Srbiji 30 odsto manje nego u okruženju\n19:25 Beograd, 25/12/2011\nProsečna zarada zaposlenih obračunata za sve bivše jugoslovenske republike je 550 evra, a Srbija je za 30 odsto ispod proseka pa bi trebalo da zarade porastu za najmaje 50 odsto da bi nadoknadila taj relativni zaostatak prema drugim zemljama, objavljeno je na sajtu makroekonomija.org.\nU analizi se podseća da je u prethodnoj zajedničkoj državi, u Sloveniji, u 1990, plata bila za 33 odsto veća od prosečne, u Hrvatskoj za 12,5 odsto, u Srbiji je bila manja za dva odsto, u Bosni i Hercegovini (BiH) za 20,5 odsto, u Crnoj Gori za 24,7 odsto, a Makedonija za 25 odsto.\nKada je reč o javnom sektoru, u odnosu na prosečnu zaradu najveće odstupanje u javnoj upravi sada ima BiH, za 40 odsto veće zarade, Srbija 22 odsto veće zarade i Makedonija 20 odsto veće plate od proseka, navedeno je u analizi koju potpisuje ekonomista Miroslav Zdravković.\nU gotovo svim evropskim zemljama, sa izuzetkom Slovačke i možda još par zemalja, plate u državnoj upravi su veće od prosečnih.\nU obrazovanju i zdravstvu Srbija ima najmanje odstupanje od prosečne zarade, posle Crne Gore.\nZdravstvo i obrazovanje imaju natprosečan udeo zaposlenih sa fakultetskim obrazovanjem u ukupnom broju, i mada su u ovim delatnostima plate manje nego u drugim delatnostima za isti nivo obrazovanja, zaposleni su privilegovani socijalnom stabilnošću u odnosu na one u privatnom sketoru.\nSrbija ima najveće udele zaposlenih u obrazovanju i zdravstvu u ukupnom broju, u odnosu na sve bivše jugoslovenske republike, dok u državnoj upravi i odbrani jedino Crna Gora ima veći udeo.\nZbirni udeo ove tri delatnosti u ukupnom broju zaposlenih najveć je u Srbiji i iznosi 31,9 odsto, a najmanji je u Sloveniji, 23 odsto.\nNajveći udeo ove tri delatnosti u ukupnoj zaposlenosti posledica je apsolutno niske zaposlenosti u prerađivačkoj industriji i građevinarstvu.\nKada bi u ove dve oblasti u Srbiji radilo 500.000 a ne 370.000 ljudi, veći broj ukupno zaposlenih značio bi i manji udeo ove tri delatnosti u ukupnoj zaposlenosti.\nVisoki udeli u ukupnoj zaposlenosti ovih delatnosti ne znače i velike udele u ukupnom stanovništvu.\nNa 1.000 stanovnika Srbija ima 22 zaposlena u upravi, 20 u obrazovanju i 23 u zdravstvu, a manji broj zaposlenih u upravi i obrazovanju imaju BiH i Makedonija, a u zdravstvu veći broj ima samo Slovenija.\nFond zarada u upravi, obrazovanju i zdravstvu iznosi 34,5 odsto ukupnog fonda zarada, i ovde Srbija takođe ima najveći relativni pokazatelj (ispred BiH sa 34,3 odsto).\nKada se podeli fond zarada sa brojem stanovnika, dolazi se do 26,9 evra mesečno po stanovniku za ove delatnosti, a manji trošak imaju BiH (24 evra) i Makedonija (21), dok je on u Sloveniji 91 evro.\nPosebno je velika razlika u troškovima obrazovanja Srbije i Slovenije, u kojoj se pet puta više troši na zarade zaposlenih u tom sektoru.


Dete, 11.epizoda sa prevodom\nSve informacije o izlasku epizoda na Instagramu: jana.prevod\nFB grupa groups/369704470604057/\nJana JankovicPrije 8 dana\nEpizode serije Dete emituju se utorkom u Turskoj, i ako na mom kanalu sredom ne vidite prvi deo, to znači da je yt blokirao u tom momentu epizodu. Onda, možete pogledati delove(dok yt ne odblokira) u mojoj FB grupi facebook.com/groups/369704470604057/ (ne znam da li će yt izbrisati link). Ovo pišem iz razloga što ispod jednog videa ima 50 istih pitanja, ne razumem da vam je teško pročitati, ali ja zaista nemam vremena na ista pitanja toliko puta odgovarati. Sad imate sve informacije. Lep dan.\nJana JankovicPrije 2 dana\npjegica babic Ma nema koristi od toga. I da taj neko ne uzima, uzimace drugi... Svi idu laksim putem 😀\npjegica babicPrije 3 dana\n@Jana Jankovic Pa zar ne mozemo .Tvoji fanoovi da ga prijavimo...ja sam ga prijavila a primjetila sam da postavlja i serije ,pise sa prevodom a komentari onemoguceni>negdje sam procitala ako ima 30 zalbi/prijava da se blokira acaunt na YT\nJana JankovicPrije 6 dana\nLana Raša Zbog cega?\n@M. Bosancic Sa tim se ne mogu boriti, nažalost, nemam nikakva prava za prevođenje serija. Sramota, ali tako je kako je. Još od Istanbulske sam se pomirila sa tim.\nM. BosancicPrije 7 dana\nMi Di postavlja serije sa Vasim prevodom, potrazite na You Tube. Pomislih da ukucam 12-u epizodu sa prevodom i otvorim kod takozvanog Mi Di,medjutim je bila 11--a epizoda i ako je naslovljena kao 12-a..Vas Logo u prevodu stoji.Srdacan pozdrav\nanidE iPrije 2 dana\nKoliko sam ovog Hasana zavoljela to nije normalno 🤭🤭🤭\nJeli ovoSureyin i Farukov restoran /ISTAMBULSKA NEVJESTA (gdje slave rodjendan)\nJano samo da te pozdravim....Dusa me boli za Hasanom...AliKemal ..djubre od brata...\nRuzenka SuljagicPrije 4 dana\nOplakah,najbolja seriju ikada...❤\nVesna StevanovicPrije 5 dana\nDraga Jano,hvala na prevodu serija❤zamolila bih te ako mozes da nam prevodis Tuske tradicionalne filmove a ima ih tako puno i odlicni su!Hvala ti unapred?🤗😘\nVesna StevanovicPrije 4 dana\nA inace samo ukucajte Turski Tradicionani filmovi..predobri su😍\nSultan,Dini film..Gülsum..itd..hvala od ❤da zelite🤗😘\nJana JankovicPrije 4 dana\nVesna Stevanovic Dajte neki konkretan predlog. Za pocetak jedan samo.\nMarija NestorovovPrije 5 dana\nZasto nemajos eplzode\nMilanka JankovicPrije 5 dana\nNadina N.Prije 5 dana\nEfe se prvi put smije kad je u drustvu sa Hasanom,jadno dijete uvijek ima tuzno lice osim kad je sa Hasanom\nJel samo meni smijesno svaki put kad Hasan kaze "tobejarabi"?😂\nTobe bismillah 😁 on je najbolji lik 💪\nLila OrhidejaPrije 6 dana\nmilica BugarskiPrije 6 dana\nNadam se da ce uskoro i 12 epizoda hvala divni ste 💞💞💋💋💋👄👄👄💖💖💖💖💖💖💕💕💕💕💕💖💖💋💋💋\nKatarina BugarinovicPrije 6 dana\nOpaaa,svaka cast Jano #43 trending goriiii,hvalaaaa punooo ♥😘😀\nSimona DikinsovPrije 6 dana\nHvala Vam prevelika,Jano!!!!\nVesna DuzelovskiPrije 6 dana\nFala Jance Kralice 😘😘👑👑💖\nRadmila DimitrijevicPrije 6 dana\npredivno a serija, za svaku pohvalu. toliko prirodna, nema nista izvestaceno. glumci su profesionalni , nemam reci. da je jos takvih.\nAjla KajtezovicPrije 6 dana\nHasann je zakon🎀😍\nMuvedeta BecirevicPrije 6 dana\n😭 jadan Hassan. Zivot ga gazio. Fala za prevod 💐\nFadila AlicPrije 6 dana\nHvala jano puno za prevod\nBiljana MilovanovicPrije 7 dana\nE Hasanu,svaka cast...Kako ih je lepo prevario...To su i zasluzili...posebno Ali Kemal i ona kukavica Murat...ne zna se koji je gadniji..Hasan je legenda...Za razliku od Ali Kemala i Murata ima najvazniju skolu zavrsenu-ZIVOTNU....\ndinaa dinaaPrije 7 dana\nKolku epizodi ima.serijata\nMrs BabygirlPrije 7 dana\nHvala!! Kad Ce 12. epizoda?\nmirsada hodzicPrije 7 dana\n🤗🤗🤗🤗🤗 Hasane tek sad pocinje....j❤❤❤❤❤❤❤❤❤\n😥😥😥Hasan na svakom koraku dobije udarac😥❤😥😥😥😥\nja bi rado vas zamoljela.da prevedete pjemu...u seri 😘❤❤❤\nIlfeta IbrahimiPrije 6 dana\nIteresirame 13 sreje kab budu vise o ovih prelepaseria\nEmi HuskicPrije 7 dana\nMarija KovacPrije 7 dana\nPozdrav. Ja bas mislim da su Ali Kemal i Akca u glavnoj ulozi i da on postupa ispravno i da ce se to u nastavku i pokazati i normalno da je nepovjerljiv kad mu svi okolo lazu.\nSejla SekiPrije 7 dana\nHVALA TIIIIIII MNOGOOO ❤❤❤❤❤\nAna RisticPrije 7 dana\nKada će 12 epizoda\nbilja vasicPrije 7 dana\nAla im zabiberio hasan\nlara simicPrije 7 dana\nNije pravedno ako je Akca mogla da oprosti Hasnu može i on njoj\nHvala Janooo punoo Meni Ali keml nije odvratan zato što je on odgajio to dete i tesko mu je bez njega on je bio uz Efea kada mu je bilo najteže\nGara MalokosPrije 7 dana\nLina ninaPrije 7 dana\nJana hvala ti sto mi uljepsavas slobodno vrijeme❤\nDanijela MirkovicPrije 7 dana\nJano, hvala na prevodu!!! 💖 Divna serija...\nRemzija SahbegovicPrije 7 dana\nDOK JE HASAN U ZATVORU ..ALI GA PAZIO I LJUBAV MU PRUZIO ...\nHASAN KO SAD GA VOLI. A NIJE GA VOLIO DOK MU MAMA TRUDNA BILA ...TUKAO JE TRUDNU ..UMALO DA JE UBIJE ZAT JE TO DOBRA OSOBINA ..\nALI JE VEOMA POITIVNA LOCNOST ODHRANIO GA ZAVOLIO DOK. TUKAO ZENA DOK JR TRUDNA BILA UMALO DS JR UBIJE TSKO SE GS BOKJALA I ZA DJETE SE BOJALA ZAR JE TO DOBRA OSOBS MUZ OTAC. NIJE ..ALI NERAXLIKUJEMO DOBRO OD ZLA ...ONI KOJI SU TAKVI ...\nFOK JR HASAN UZAT ORU BIO ALI GA ODHRANIO I PRZIO MU OCINSTVO. ...\nSelena DimitrijevicPrije 7 dana\nOvaj Ali Kemal ispade veci smrad od svih,cak i od Šule.Hasan kriv sto je ziv tako po njemu ispada.Tu glumata nesto i kao stiti Efea od Hasana,a dijete se jedino smije kad je sa Hasanom jer zna da ga "majka" ne voli.Sad jos da ovaj glupi Murat dobije svoje,sredice njih Hasan jedno po jedno sigurna sam a i treba.\nDurdica HasanagicPrije 8 dana\nSvaka cast gosp Jano za ljepe trenutke gledanja serije Dijete lp\nDete 12 epizoda najava 1 sa prevodom, Cocuk 12 epizoda , najava 1 sa prevodom, Turske serije\nDete 12 epizoda najava 2 sa prevodom, Cocuk 12 epizoda , najava 2 sa prevodom, Turske serije\nPaklena Zadrugovizija - Luna Đogani otvorila Paklenu Zadrugoviziju - 07.12.2019.\nDete 11 epizoda najava 1 sa prevodom, Cocuk 11 epizoda , najava 1 sa prevodom, Turske serije\nDete 11 epizoda najava 2 sa prevodom, Cocuk 11 epizoda , najava 2 sa prevodom, Turske serije\nDete 13 epizoda najava 1 sa prevodom, Cocuk 13 epizoda , Turske serije\nSerija - Novi život (11.epizoda) (1.sezona)\nDIJETE, 11. epizoda - KRATAK SADRŽAJ\nDete (Çocuk) | 11. epizoda sa prevodom, 1. najava\nDete (Çocuk) | 11. epizoda sa prevodom, 2. najava\nFacebook grupa Prijatelji i turske serije\nSvuda ti - 12. Epizoda [ČETVRTI DEO]\nCanevim (Gnezdo) | 13. epizoda sa prevodom!\nSvuda ti - 12. Epizoda [DRUGI DEO]\nNiko ne zna 23.epizoda sa prevodom\nDo smrti 11.Epizoda!\nDete (Çocuk) | 12. epizoda sa prevodom, 2. najava\nNiko ne zna(Kimse Bilmez)16 epizoda sa prevodom!(HD)\nSeverna Zvezda (Kuzey Yıldızı İlk Aşk) - 11 Epizoda Sa Prevodom\nKo te je uzeo? 1.Epizoda!\nNiko ne zna 22.epizoda sa prevodom


Slišković naredne sezone neće voditi Zrinjski: Žižović prvi kandidat za klupu Plemića – Sport Centar Slišković naredne sezone neće voditi Zrinjski: Žižović prvi kandidat za klupu Plemića – Sport Centar\nBlaž Slišković naredne sezone neće biti šef stručnog štaba Zrinjskog.\nIskusnom strategu ugovor ističe na ljeto, a kako saznajemo, rukovodstvo mostarskog kluba nema namjeru ponuditi produženje saradnje popularnom Baki čak ni u slučaju da ponovo osvoji titulu prvaka.\nPodsjećamo, prvobitni plan čelnika Plemića nije bio ni da Slišković vodi ekipu u ovoj sezoni, ali nakon serije loših rezultata hrvatskog stručnjaka Antea Mišea bivši selektor BiH ekspresno je vraćen za kormilo aktuelnih šampiona Premijer lige.\nOvog ljeta, pak, zajednička priča Bake i Zrinjskog bi definitivno trebala završiti, dijelom i zbog želje Sliškovića da pokuša pronaći inozemni agnažman.\nPrvi kandidat za njegovog nasljednika, kako saznaje SCsport, aktuelni je trener Radnika, ekipe protiv koje Plemići igraju u narednom kolu. S Mladenom Žižovićem već je obavljen preliminarni razgovor na ovu temu, očekuje se da u predstojećim sedmicama bude postignut i konačni dogovor o preuzimanju mostarskog tima.\nU kontekstu novog šefa stručnog štaba Plemića pominje se i Mato Neretljak, ali njegove akcije u ovom trenutku ipak slabije kotiraju u odnosu na Žižovića, koji je najzapaženije partije kao aktivan igrač pružao upravo u dresu Zrinjskog.\nŽižović uspješno vodi ekipu Radnika, a jedan je od “najstabilnijih” trenera u PLBiH s obzirom da još od maja 2017. godine sjedi na klupi bijeljinskog sastava.\nblaz sliskovicfkradnik bijeljinahskzrinjskimladen zizovic\nPopularno regionalno odmaralište: Zrinjski odabrao destinaciju za pripreme\nBaka je trenutno najbolji trener lige. Preuzeo je Zrinjski kad su tonuli a sada su opet nadomak titule. Bravo legendo


• Dinamični 40-milimetarski driveri\n• Frekvencijski odziv: 5 – 32,000 Hz\n• Impedancija: 32 ohma\n• Vrijeme punjenja: cca 4 h\n• Vrijeme rada: kontinuirana reprodukcija glazbe – do 40 h, kontinuirani stand by način: do 1000 h\n• Kompatibilni Bluetooth profili: A2DP, AVRCP, HFP, HSP\n• Podržani kodek: SBC\n• Težina: 190 g\n• Dodatna oprema:\n1,2 m odvojivi kabel za smartphone uređaje,\n1,2 m & 3.0 m odvojivi kablovi,\n1,2 m 6N-OFC visokokvalitetni odvojivi kabel,\ntorbica za slušalice\nvrećica za kablove\nAKG Y50 Black Slušalice\nSavršene slušalice za sve koji žele uživati u udobnosti slušanja omiljene glazbe u pokretu\tEdited 21.03.2019.\nStara cijena: Standardna cijena: 549,00 kn\nSpecial Price 449,00 kn 12 rata 37,42 kn na mjesec\nSavršene slušalice za sve koji žele uživati u udobnosti slušanja omiljene glazbe u pokretu, i to više od jednog dana, jer ovaj over-ear model pruža čak 40 sati reprodukcije glazbe. Lagane i prijenosne, težine samo 190 grama, jednostavno se sklapaju i slože u vrećicu što omogućuje lagan transport.\nJednostavna povezanost putem Bluetootha s vašim smartphonom, tabletom, laptopom ili prijenosnim media playerom omogućuje stabilan i pouzdan bežični prijenos glazbe tijekom putovanja na posao ili fakultet.\nNovo dizajnirani driveri od 40 mm daju dinamičan, jasan i snažan zvuk preko bežične veze. Na lijevom kućištu slušalica nalazi se gumb za jednostavnu kontrolu glasnoće, pokretanje glazbe i pozive, a integrirani mikrofon znači da možete primati pozive u pokretu bez potrebe da uređaj vadite iz džepa ili torbe.\nČetiri sata punjenja slušalica preko USB-kabla koji dolazi sa slušalicama dovoljna su za impresivnih 40 sati trajanja baterije za bezbrižno uživanje u glazbi. Mekani jastučići za uši osiguravaju udobnost tijekom dugih perioda slušanja, a istodobno nude učinkovitu izolaciju buke što je idealno za sve koji puno putuju javnim prijevozom.\nSlušalice dolaze u četiri boje: crna, bijela, crne s crvenim akcentima i sive s plavim akcentima.\nDvosistemski satelitski zvučnici koji se mogu koristiti u sustavu kućnog kina, ali i kao vanjski zvučnici + Vrhunski subwoofer s…\nBoston Soundware + Boston CS Sub 10\n: 5.249,00 kn\nInovativni high-end bookshelf zvučnici s raznovrsnim mogućnostima povezivanja.\nDynaudio Xeo 2 Zvučnik DEMO\nSpecial Price 2.994,00 kn 12 rata 249,50 kn na mjesec\nHiFi receiver + CD player + bookshelf zvučnici\nMarantz MCR-611 + Bowers & Wilkins 606 mini linija\n: 10.500,00 kn\nSA-14S1 SE je savršena platforma za izvor zvuka referentne kvalitete\nMarantz SA-14S1 Special Edition Silver\n: Standardna cijena: 18.990,00 kn\nSpecial Price 13.125,00 kn 12 rata 1.093,75 kn na mjesec


Opel se vratio u Rusiju: Zafira Life i Grandland X već kod dilera - GARAŽA\n17/12/2019 Garaža Klub 0 Comments\nOpel se vratio u Rusiju: Zafira Life i Grandland X već kod dilera\nOpel se vratio u Rusiju: Prvi modeli nemačkog proizvođača automobila iz Riselshajma su stigli u prodajne salone odabranih dilera u najvećim ruskim gradovima. Kupci u Rusiji već mogu da naruče uspešan SUV Opel Grandland X iz Ajzenaha (Eisenach) i Zafiru Life.\nPSA Grupa počela je regularnu proizvodnju modela Zafira Life u svojoj fabrici u Kalugi, oko 200 kilometara jugozapadno od Moskve. Transporter Opel Vivaro za lokalno tržište će takođe sići sa proizvodnih traka u Kalugi početkom 2020.\n„Značajan rast našeg profitabilnog izvoza je jedan od ključnih stubova našeg PACE! kompanijskog plana.Povratkom u Rusiju, pravimo dodatan napredak na ovom području”, rekao je izvršni direktor Opela Mihael Lohšeler (Michael Lohscheller). „Postepeno ćemo povećavati naše prisustvo u zemlji tokom narednih godina. Ovo znači da ćemo ponuditi širu gamu proizvoda. U narednim godinama, biće najmanje po jedno veliko predstavljanje Opela godišnje. Kao i na svakom tržištu, naš glavni prioritet je da rastemo profitabilno, a da zadovoljstvo kupaca bude na visokom nivou.”\n„Opel se vraća u Rusiju i ovo je fantastičan povratak. Benefit je da smo u mogućnosti da koristimo fabriku u Kalugi i da proizvodimo lokalno od samog starta. Srećni smo što možemo da ponudimo ruskim klijentima kompetitivan proizvod visokog kvaliteta koji je zasnovan na nemačkom inženjeringu.” rekao je Pol Vilkoks (Paul Willcox), izvršni direktor za region Evroazije. Nemački brend ima dugu tradiciju i odličnu reputaciju u Rusiji. Sa svojim povratkom na rusko tržište, Opel će ojačati prisustvo PSA Grupe u regionu Evroazije. Rusija je veliko, strateški bitno i atraktivno tržište sa mnogo potencijala.\nU početku, 11 dilera u najvećim ruskim gradovima kao što su Moskva, Sankt Peterburg, Stavropolj, Rostov, Rijazan, Tjumen ili Nižnji Novgorod postaće Opelovi partneri. Ovaj broj će se duplirati već sledeče godine i rasti u budućnosti.\nŠiroka izvozna ofanziva je jedan od stubova strateškog plana PACE! kompanije Opel/Vauxhall, koji će pomoći kompaniji da postane održivo profitabilna. Odluka da se ponovo uđe na rusko tržište, nakon njegovog napuštanja tokom teške ekonomske krize 2015, deo je plana koji cilja ka razvoju brenda kako u Evropi tako i na globalnim tržištima. Cilj je da se ostvari 10 procenata ukupne prodaje Opela izvan evropskog tržišta do sredine 2020-ih.\nKako bi ostvarili ovo, brend dodatno ojačava svoje prisustvo na tržištima u Aziji, Africi i Južnoj Americi gde je već sada prisutan, a ući će na više od 20 novih tržišta do 2022. Na primer, Opel će izvoziti vozila u Kolumbiju i Ekvador već od sledeće godine.\nOznake: 2019, PSA, pšel, rusija, tržište\nPrevious Previous post: Porsche grupacija predala je na korišćenje Volkswagen Transporter školi za učenike sa oštećenim vidom\nNext Next post: Garaža uporedni test: Nissan Qashqai 1.3 DIG-T DCT 160 vs Škoda Karoq 1.5 TSI DSG7 150


Foto: N.N. | Radojičić: Otišao je veliki čovjek i sportski heroj\nSrna 04.09.2018 15:18\nBANJALUKA - Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić uputio je danas porodici preminulog Marijana Beneša telegram sa izrazima najdubljeg saučešća zbog odlaska, kako je naveo, sportskog heroja i jednog od najvećih banjalučkih šampiona.\n"Odlaskom Beneša izgubili smo sportskog heroja koji je ime Banjaluke sa ponosom pronosio svim svjetskim meridijanima, ostajući zauvijek upisan velikim slovima u sportskim enciklopedijima", dodao je Radojičić.\nRadojičić je naveo da je Beneš ispisao najljepše stranice banjalučke sportske istorije kada je u svom gradu postao prvak Evrope, na radost svih svojih savremenika kojima je podario nemjerljivu radost.\n"Vama, njegovim bližnjim, ostaju neizbrisive porodične uspomene, a nama sjećanje na vrijeme, kada je tom plemenitom vještinom nadmudrivao protivnike, gradeći sportsku karijeru dostojnu svakog divljenja i dugog pamćenja. Marijanovim odlaskom ostaje velika praznina, ali njegovi uspjesi, medalje, pjesme, ali i topla i nesebična duša, obavezuju nas da zauvijek čuvamo uspomenu na velikog banjalučkog šampiona", naveo je Radojičić.\nJedan od najboljih jugoslovenskih boksera svih vremena Marijan Beneš preminuo je danas u Banjaluci u 67. godini nakon duge i teške bolesti.\nIgor Radojičić Marijan Beneš\nPorodica Lakić dobila krov nad glavom\nNovogodišnje žurke uz "Crvenu jabuku", "Hladno pivo", Joksimovića...


"DECA SU POZITIVNA I VESELA, ZAPOSLENI IM ORGANIZUJU ŠETNJE I IZLETE" Ministarka Kisić nastavlja sa iznenadnim posetama (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.07.2021. • 10:41 Srbija Danas\n"DECA SU POZITIVNA I VESELA, ZAPOSLENI IM ORGANIZUJU ŠETNJE I IZLETE" Ministarka Kisić nastavlja sa iznenadnim posetama (FOTO)\nDeca su vesela i pozitivna, a zaposleni im često organizuju izlete i šetnje, navodi se u saopštenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja prof. dr Darija Kisić Tepavčević obišla je u subotu Ustanovu za decu i mlade "Hristina Markišić" u Aleksincu.\nPREDSEDNIK VUČIĆ SE OGLASIO VANREDNO: Objavom na Instagramu oduševio građane (VIDEO)\nMinistar Vulin: U razvoj svakog dela Srbije ravnomerno se ulaže (VIDEO)\n"Teško je naći reči utehe, građani Srbije dele tugu" Predsednik Srbije uputio pismo saučešća nakon tragedije na Filipinima\n- Ustanove koje ovih dana obilaze predstavnici Ministarstva upravo su one koje je 2019. godine obišla Inicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom i na osnovu čijih poseta je nastao njihov izveštaj - navodi se u saopštenju Ministarstva.\nPredstavnici Ministarstva nastaviće obilazak svih ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika u okviru svojih redovnih poslova i nadležnosti, a u cilju poboljšanja kvaliteta usluga i otklanjanja eventualnih nepravilnosti.\nUsluge domskog smeštaja u Ustanovi za decu i mlade "Hristina Markišić" u Aleksincu koristi četvoro dece, a 11 njih koristi uslugu male domske zajednice.\nA post shared by minrzs.gov.rs (@minrzs.gov.rs)\n- Uslovi u ustanovi su izuzetno dobri, hrana je raznovrsna, a kada je u pitanju jelovnik, poštuju se želje korisnika. Ministarka Kisić Tepavčević se uverila da su zaposleni posvećeni korisnicima, da postoji topao i neposredan odnos između korisnika i zaposlenih - stoji u saopštenju.\nKako dalje navode, deca su vesela i pozitivna, a zaposleni im često organizuju izlete i šetnje. U okviru objekta se pruža i usluga dnevni boravak dece i mladih sa smetnjama u razvoju, gde su uslovi, takođe, izuzetno dobri.\nPoseta Ustanovi za decu i mlade "Hristina Markišić" u Aleksincu je druga poseta Kisić Tepavčević ovoj ustanovi od kada je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Prethodno je ministarka posetila Ustanovu za smeštaj dece i mladih "Duško Radović" u Nišu.\nMinistarstvo za rad boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević Aleksinac dom za decu deca sa smetnjama u razvoju


Kriptovalute obeležile su prethodnu deceniju, a popularan trend u investicionom svetu, prati i pravna regulativa. U Republici Srbiji od kraja 2020.godine na snazi je Zakon o digitalnoj imovini ("Sl. glasnik RS", br. 153/2020, „Zakon“), koji reguliše izdavanje digitalne imovine i sekundarno trgovanje digitalnom imovinom, pružanje usluga povezanih s digitalnom imovinom, založno i fiducijarno pravo na digitalnoj imovini i nadležnost Komisije za hartije od vrednosti i Narodne banke Srbije u ovoj oblasti. Ovaj Zakon pojam kriptovalute podvodi pod digitalnu imovinu: „digitalna imovina, odnosno virtuelna imovina, označava digitalni zapis vrednosti koji se može digitalno kupovati, prodavati, razmenjivati ili prenositi i koji se može koristiti kao sredstvo razmene ili u svrhu ulaganja, pri čemu digitalna imovina ne uključuje digitalne zapise valuta koje su zakonsko sredstvo plaćanja i drugu finansijsku imovinu koja je uređena drugim zakonima, osim kada je drugačije uređeno ovim zakonom“.\nMeđutim, ovaj Zakon ne reguliše određene aspekte digitalne imovine koji su itekako značajni u praksi. Radi se o mogućnosti da se zarada zaposlenom isplaćuje u kriptovaluti. Ova pojava nije retkost u inostranstvu, ali u Republici Srbiji predstavlja novitet i nepoznanicu. Pre svega, treba definisati zaradu. U tom smislu postavlja se pitanje da li zarada može biti isplaćena u obliku kriptovalute? U vezi sa tim osvrnućemo se na prošlogodišnje izmene poreskih propisa. Tumačenjem određenih normi možemo doći do teorijskog zaključka i odgovora na pitanje “Kako se oporezuje zarada u kriptovalutama?“.\nZakon o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 - dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 - ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 - odluka US, 7/2012 - usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 - odluka US, 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 - ispr., 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017, 7/2018 - usklađeni din. izn., 95/2018, 4/2019 - usklađeni din. izn., 86/2019, 5/2020 - usklađeni din. izn., 153/2020, 156/2020 - usklađeni din. izn., 6/2021 - usklađeni din. izn., 44/2021, 118/2021 i 132/2021 - usklađeni din. izn, „Zakon o porezu na dohodak građana“) posredno definiše zaradu u kriptovalutama, u članu 74. stav 12. kada pominje porez na zaradu koju je primio obveznik od poslodavca u vidu digitalne imovine.\nTo nam daje osnov da razmišljamo o ovoj potencijalnoj situaciji i kako bi u tom slučaju postupila nadležna poreska uprava. U skladu sa zakonom o porezu na dohodak građana: „Obveznik poreza na dohodak građana je rezident Republike Srbije, za dohodak ostvaren na teritoriji Republike Srbije i u drugoj državi. Rezident Republike Srbije, u smislu ovog zakona, jeste fizičko lice koje:\n1) na teritoriji Republike Srbije ima prebivalište ili centar poslovnih i životnih interesa, ili\n2) na teritoriji Republike Srbije, neprekidno ili sa prekidima, boravi 183 ili više dana u periodu od 12 meseci koji počinje ili se završava u odnosnoj poreskoj godini.“\nZarada je definisana u članu 13. Zakona o porezu na dohodak građana na sledeći način: „Pod zaradom u smislu ovog zakona, smatra se zarada koja se ostvaruje po osnovu radnog odnosa, definisana zakonom kojim se uređuju radni odnosi i druga primanja zaposlenog.\nZaradom, u smislu ovog zakona, smatraju se i primanja u vezi sa radom kod poslodavca koja po osnovu prava iz radnog odnosa lice ostvari po prestanku radnog odnosa.“\nObično porez na zaradu plaća po odbitku poslodavac koji je zbog toga „poreski platac“.\nPrema članu 101. Zakona o porezu na dohodak građana „porez po odbitku iz člana 99. ovog zakona, za svakog obveznika i za svaki pojedinačno isplaćeni prihod, isplatilac obračunava, obustavlja i uplaćuje na propisani jedinstveni račun u momentu isplate prihoda, u skladu sa propisima koji važe na dan isplate prihoda, osim ako ovim zakonom nije drukčije propisano“.\nMeđutim, postoji izuzetak od toga pravila, te ako je isplatilac zarade nerezidentni poslodavac, porez uplaćuje obveznik. U tom smislu neophodno je da poreski obveznik podnese poresku prijavu na obrascu „PP OPO“. Poreska prijava sa obračunatim porezom podnosi se u roku od 30 dana od dana ostvarivanja prihoda.\nPošto se radi o zaradi koja se isplaćuje na tkz. „wallet“, odnosno putem platforme na kojoj se vrši trgovina digitalnom imovinom, pitanje je kada zarada postaje „oporeziva“. Tačnije kada i da li nastupa poreski događaj? Smatramo da ovde nema mesta za pozitivnu diskriminaciju, te da poreski obveznik koji zaradu prima u kriptovalutama ne može biti oslobođen od plaćanja poreza na zaradu. Svako ko ostvaruje zaradu u smislu Zakona o porezu na dohodak građana dužan je da plati pripadajući porez. S obzirom da ovo konkretno pitanje koje se odnosi na zaradu u digitalnoj imovini još uvek nije eksplicitno regulisano Zakonom o porezu na dohodak građana, smatramo da se tumačenjem odredbe člana 14. stav 2. po kojoj se definiše trenutak sticanja zarade koja je izražena u hartijama od vrednosti a koja glasi: „Hartije od vrednosti, osim akcija stečenih u postupku svojinske transformacije, koje zaposleni dobije od poslodavca ili od s poslodavcem povezanog lica smatraju se zaradom u momentu sticanja prava raspolaganja na tim hartijama od vrednosti…“ može primeniti i na slučaj sticanja zarade u digitalnoj imovini. U tom smislu oporeziv događaj nastaje u momentu sticanja prava raspolaganja, tj. u momentu kada je poslodavac izvršio prenos digitalne imovine na „wallet“ obveznika. Iako ovakav događaj predmet neposrednog uvida poreskih organa, smatramo da u tom trenutku nastaje poreska obaveza. Sa druge strane, imalac digitalne imovine može, ali i ne mora da pomenutu digitalnu imovinu proda, te sredstva dobijena prodajom prebaci na svoj rezidenti račun.\nUkoliko on to učini, postavlja se pitanje kapitalne dobiti. Smatramo da ukoliko je prenos izvršen odmah, kapitalne dobiti nema. Međutim, ako je prenos izvršen nekoliko dana, meseci ili godina kasnije, digitalna imovina koju je obveznik primio od poslodavca verovatno više neće imati istu tržišnu vrednost. Prodajom kriptovalute na platformi za trgovanje digitalnom imovinom, imalac može generisati kapitalnu dobit. U tom slučaju imalac postaje obveznik poreza na kapitalnu dobit ostvarenu prodajom navedene digitalne imovine, u momentu prenosa sredstava dobijenih od prodaje kriptovalute na rezidenti račun u Republici Srbiji. Stopa poreza je 15% na osnovicu koja predstavlja razliku između nabavne i prodajne cene kriptovalute. Obe cene se dokumentuju i na taj način se dokazuje kolika je ostvarena dobit obveznika poreza. Međutim, ukoliko poreski obveznik nije u mogućnosti da dokumentuje nabavnu cenu, što će u praksi često biti slučaj zbog prirode trgovanja kriptovalutama, poreska uprava će odrediti nabavnu cenu. Naime, smatramo da se ovde može analogno primeniti princip za procenu vrednosti akcije, pa se zato kao nabavna cena konkretne kriptovalute može uzeti najniža cena po kojoj se trgovalo tom kriptovalutom u prethodnih godinu dana. U vezi sa tim izdvajamo odlomak Mišljenja Ministarstva finansija Republike Srbije: „…Shodno zakonskim odredbama, kao i navodima iz predmetnog zahteva i usmenog pojašnjenja, imajući u vidu da se nabavna cena akcija stečenih kupovinom (čijom prodajom u inostranstvu je fizičko lice – rezident Republike Srbije ostvarilo kapitalni dobitak koji nije oporezovan u zemlji izvora), u slučaju kada fizičko lice ne može da dokumentuje stvarno plaćenu cenu, utvrđuje kao najniža zabeležena cena po kojoj se trgovalo u periodu od godinu dana od dana koji prethodi prodaji akcija, a ako u tom periodu nije bilo trgovine, nabavnom cenom smatra se najniža zabeležena cena u prvoj prethodnoj godini u kojoj je bilo trgovanja, s tim da poreski obveznik može u predmetnom slučaju da pruži podatke, kojima raspolaže, o ceni akcija po kojoj su se kotirale u datom momentu (u periodu od godinu dana od dana koji prethodi prodaji akcija, odnosno najnižoj zabeleženoj ceni – u prvoj prethodnoj godini u kojoj je bilo trgovanja). Nabavna cena revalorizuje se u skladu sa Zakonom.“. Obveznik je u obavezi da podnese poresku prijavu u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak građana koji u članu 95. stav 2. predviđa: „Obveznik koji u toku godine izvrši prenos digitalne imovine po osnovu kojeg može nastati kapitalni dobitak ili gubitak u skladu sa ovim zakonom, dužan je da podnese poresku prijavu najkasnije u roku od 120 dana od isteka kvartala u kojem je ostvaren prihod po osnovu prenosa digitalne imovine.“. Poreska prijava se podnosi poreskom organu na čijoj teritoriji obveznik ima prebivalište, odnosno boravište. Poreski organ donosi rešenje kojim utvrđuje porez. Ovde se vraćamo na pomenuti problem dokazivanja nabavne cene digitalne imovine. Pošto je u ovom slučaju ona predstavljala zaradu, primenjuju se donekle izmenjena pravila. Članom 74. stav 12. propisano je: „Izuzetno od stava 10. ovog člana, u slučaju prenosa digitalne imovine koju je obveznik stekao od poslodavca ili od povezanog lica sa poslodavcem bez naknade ili po povlašćenoj ceni, a koje primanje je bilo predmet oporezivanja u skladu sa članom 14. ovog zakona, nabavnu cenu čini zbir iznosa dokumentovane cene po kojoj je obveznik stekao digitalnu imovinu i osnovice na koju je plaćen porez na zarade u smislu člana 14. ovog zakona.“.\nTo u praksi znači da će nabavna cena kriptovalute u tom slučaju biti zbir vrednosti osnovice na koju je obveznik prethodno platio porez na zarade i vrednosti same zarade, koju je obveznik primio od poslodavca u obliku kriptovalute, a koja bi trebalo da bude izražena u protivvrednosti dinara, evra ili neke treće valute.\nZaključujemo da je nedostatak jasnih zakonskih rešenja, ali i prakse u ovom domenu svakako po sredi, te da pouzdan stav možemo da zauzmemo tek kada to učini i Poreska uprava. Očekujemo da će se to uskoro i desiti, jer s obzirom na porast interesovanja za digitalnom imovinom, ovakvih slučajeva će biti sve više u budućnosti.\nOvaj tekst možete pročitati i na engleskom jeziku, How are cryptocurrency earnings taxed?


Jonica: U toku je priprema nacrta zakona koji nije u skladu sa međunarodnim propisima - Vijesti.me\nPSSE USVOJIO REZOLUCIJU ZBOG NEIZVRŠENIH PRESUDA EVROPSKOG SUDA\nParlamentarna Skupština Savjeta Evrope (PSSE) usvojila je danas Rezoluciju u kojoj se navodi zabrinutost zbog velikog broja neizvršenih presuda Evropskog suda za ljudska prava i pozvala Komitet ministara da preduzme adekvatne mjere u slučajevima odugovlačenja izvršenja presuda.\nNa sjednici PSSE naglašen je značaj uloge nacionalnih parlamenata u podršci sprovođenja Evropske konvencije o ljudskim pravima, saopšteno je iz crnogorskog parlamenta.\nNavodi se da je u srijedu održana rasprava o slobodi vjeroispovjesti i zajedničkom životu u demokratskim društvima, povodom koje je PSSE usvojila odgovarajuću Rezoluciju.\n"Učestvujući u raspravi na ovu temu, članica Delegacije Skupštine Crne Gore Snežana Jonica je saopštila da je, suprotno cilju rezolucije koju je PSSE razmatrala u okviru ove tačke dnevnog reda, u Crnoj Gori u toku priprema nacrta zakona čiji način izrade i sadržina nijesu u skladu sa međunarodnim pravnim propisima", kaže se u saopštenju.\nČlanovi delegacije Skupštine razgovarali su sa izvjestiocima za Crnu Goru u postmonioring dijalogu Terijem Lejdenom i Ionutom Stroeom o aktuelnim političkim temama u Crnoj Gori.\nIzvjestioce su interesovala dešavanja u vezi sa NATO integracijama, reformama u pravosuđu, kao i Nacrtu zakona o slobodi vjeroispovjesti.\n"Bilo je riječi i o protestima koji se dešavaju u Crnoj Gori. Izvjestioci su najavili skoru posjetu Crnoj Gori tokom koje bi trebalo da se sastanu sa najvišim predstavnicima zakonodavne, izvršne i sudske vlasti", navodi se u saopštenju.


https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Аутопутем и преко Дрине\nUŽICE => Naše Užice => Temu započeo: Borica 30.11.2009. 10:38:06\nNaslov: Аутопутем и преко Дрине\nPoruka od: Borica 30.11.2009. 10:38:06\nNaslov: Odg: Аутопутем и преко Дрине\nPoruka od: Vlad Dracul 01.12.2009. 22:45:39\nZvuci lepo.. Kao sto pise samo ideje. I ja bi voleo da pucnem prstima i stvorim se u Visegradu ili Sarajevu ali ne ide vec moram da sipcim satima do Sarajeva dosta manje do Visegrada. Onaj nama vazniji pravac prema prestonici ove drzave je napravio smejuriju od prosle pa i ove vlade tako da kad kazu ideja ja odmah pisem propalo ;)\nPoruka od: Pedja 02.12.2009. 08:53:14\nPoruka od: novembar 1 03.12.2009. 01:46:27\nDakle, Gospodine Gradonačelniče, treba da razmišljate i predlažete, ali najpre naložite Vašim saradnicima i stručnim službama (ako ih imate, a nadam se da ih imate), da ideju pripreme za lansiranje, onda pripremite teren gde ideja mora da se primi, a tek onda je obnarodujte. Samo tako ćete delovati zrelo i ozbiljno. Navijam da uspete i u ovoj ideji, ali teško... :sad1: :) :icon2:\nPoruka od: alexg 03.12.2009. 20:36:16\nPoruka od: Pedja 04.12.2009. 08:43:20\nPut kroz Mokru Goru je veliki problem, najpre zato što je Kusturica na njega postavio rampu. Kako bi tek izgledalo da istu rampu stavi na auto-put :)


Let 3 i Mr. Lee & Ivanesky na Motovun Film Festivalu | sound-report.com\nDeset godina nakon što se s motovunskih zidina uživo orilo „Kurcem u čelo“, beskompromisni glazbenici vraćaju se na mjesto zločina s prošlogodišnjim albumom „Angela Merkel sere“. Damir Martinović Mrle u Motovun dolazi i s još jednim posebnim glazbenim zadatkom. S Ivankom Mazurkijević iznenadit će publiku na projekciji jednog od motovunskih hitova.\nNaime, prvi put u Motovunu bit će prikazan film s posebno skladanom glazbom za tu priliku i izvedbom uživo koju predvode ovo dvoje glazbenika sada pod umjetničkim imenom Mr.Lee i IvaneSky. Riječ je o glazbi za film „Tuvalu“ njemačkog redatelja Veita Helmera. Taj suvremeni nijemi film, posveta pionirima pokretnih slika, prikazan je u Motovunu 2000. godine.\nU povodu 20. rođendana festivala, bit će ponovo na festivalskom platnu – ovoga puta u jedinstvenom izdanju. Damir Martinović Mrle i Ivanka Mazurkijević skladali su novu glazbu za ovaj film koju će izvest uživo u pratnji četveročlanog benda, a u stvaranju zvučne slike oslonit će se na pomoć publike. U ovoj izvedbi, koristit će se i neobični žičani i puhaći instrumenti, Mrletov izum, a dobrovoljci iz publike pozvani su da sviraju na njima.


Najmoćnija regeneracija ćelija kože!\n,,Suza Bogova,, kažu Arapi za Tamjan koji se dobija od kore svetog drveta Boswellia u Africi I Aziji.\nOmiljeno ulje Kleopatre , zahvaljujući kojem je njeno lice odavalo utisak večite mladosti I besmrtnosti!\nSTORIJA: Da li ste znali da dragoceni darovi tamjan I smirna koje su mudraci dali bebi Isusu dolaze nam od drveta( Matej 2:11). Zapravo su smola koja curi sa drveta kada ga posečemo ...Baš kao što smola dči koru drveta priroda ih je kreirala da leče I nas.....Reč ,,Frankincense, izvedena je iz stare francuske reči ,,franc encens,, što znači visokokvalitetan tamjan,, ,,Franc znači ,,čist,, ili ,,Plemenit,,. U Egiptu msatrao se svetim , koristio za mumifikaciju a od ostatka smole pomešane sa uljima I voskom pravili su crni ajlajner. Blagodeti za egipćane prevazilaze kozmetičku I duhovnu notu, smatrali su da je odličan za vid. Drevna I bajkovita aromatična smolaa koja se koristi kao mirisni parfem iz mnogih istorijskih izvora još od 1500 g pne.\nTamjan nikada nije pripitomljen, Drvo raste divlje tamo gde hoće I kada hoće.\nVrsta tamjana koja se spominje u Bibliji je Boswellia sacra , poznato kao jedan od poklona 3 mudraca zajendo sa smirnom I zlatom novorodjenom Isusu.\nGrčki istoričar Hrodotus pisao je da je berba Tamjana opasna jer ga čuvaju krilate zmije otrovnice I opisao kako Arapi spaljuju drugo drvo kako bi dim oterao zmije. Veruje se da je Priča je mit kako bi udaljila rivale.\nRim: Imperator Nero napravio je kremu od smole tamjana I voska kako bi sakrio crne kolutove ispod očiju.\nIstoija povezuje Tamjan sa Francima, koji su začin u zapadnu Evropu uveli iz svoje trgovine sa Vizantijskim carstvom u srednjem veku. Sam naziv odnosi se na kvalitet Tamjana.\nEgipatski ,, Ebers Papyrus,, datira iz 1500g pne, najstarija je poznata referenca za tamjan I propisuje smolu kao sredstvo koje se koristi za infekcije grla I napade astme. U 1 veku nove ere Rimski pisac Pliny spominje ga kao protiv otrov za otrovnu biljku Kukutu.\nU 6 veku n. ereu kineskom biljnom rukopisu ,,Mingyi Bielu,, takodje pronalazimo Tamjan.\nHipokrat je koristio tamjan protiv plućnih bolesti\nPrirodno pojačava proizvodnju novih ćelija kože zbog visoke koncentracije bosvelične kiseline! Koža postaje zetgnuta I elastična.\nSmanjuje vidljivost ožiljaka, ujednačava ten. Antiseptična dejstva promovišu zdravlje kože na više načina! Pravi potencijal ulja se otključava kada se koristi sa uljem eukaliptusa.\nNije moguće kultivisati I uzgajati tamjan koji raste smao tamo gde želi I na svom staništu, zbog čega je jako cenjen. To potvrdjuje činjenicu da je vredeo koliko I zlato.\nIstraživanja o antikancerogenom dejstvu ulja tamjana, sprovedena su u Britaniji, Jemenu i Americi. Časopis “Cancer” objavio je rezultate kliničkog istraživanja na 44 odrasle osobe, nakon uzimanja AKBA bosvelične kiseline u slučaju cerebrovaskularnog edema koji nastaje kao posledica terapije mozga. Sanira se korišćenjem jakih kostekoroida koji, opet, dovode do izraženih glavobolja, zamagljenog vida, povišenog krvnog pritiska i edema.\nNakon terapije od 4,200 mg AKBA bosvelične kiseline, kod 60 odsto pacijenata došlo je do smanjenja cerebralnog edema i do 75 odsto, što je podatak koji ohrabruje i vodi u nova istraživanja.\nU čemu se ogleda funkcija tamjana\nPredpostavlja se da ulje tamjana odvaja sam mozak kancerozne ćelije tj. jezgro od tela citoplazme i zatvara ga, pri čemu ga sprečava da reprodukuje oštećene DNK kodove. Na taj način tretman tamjanom može uništiti samo kancerozne ćelije, ali ne i one zdrave.\nAKBA bosvelična kiselina dobro se pokazala i u tretmanu pacijentkinja u odmaklim fazama kancera jajnika, čak i onda kada su ćelije u jajnicima već postale otporne na hemoterapiju. Naročito je važno napomenuti da je ulje tamjana višestruko korisno, te da su pacijentkinje prevazilazile otpornost prema leku,a i sama hemoterapija je bila efikasnija.\nRazblaženo ulje tamjana nanosi se na svaka dva do tri sata, lokalno, i na delove tela zahvaćene kancerom i na tabane.\nUz tamjan kombinuju se i druga lekovita etarska ulja. Konkretno u slučaju kancera materice zimzelen i tamjan zajedno se stavljaju na tabane svaka tri do četiri sata, uz direktnu primenu na stomaku.\nEtarsko ulje tamjana i zimzelena prodiru kroz kožu i u roku od pet minuta vrši se resporcija – aktivne komponente se cirkulišu kroz krv.\nAromaterapeuti na ovaj način ulje tamjana najčešće preporučuju za lečenje, ali i samu prevenciju bolesti. Utrljavanjem blagotvornog ulja u kožu udiše se prijatan miris koji opušta i relaksira, a unutrašnji mir je glavni preduslov isceljenja.\nDve kapi tamjanovog ulja stavite između prstiju, pričekajte da se malo ugreju dok su tu, pa zatim premažite deo lica, na kojem imate bore. Ponavljajte ovaj jednostavan metod do dva puta tokom dana, ali uvek prethodno uradite piling lica, i nemojte nanosti ulje tamjana na lice, koje nije potpuno suvo. Isto postupite ako želite ukloniti tragove od ožiljaka koji su nastali od akni.\nEtarsko ulje Grejp 10ml\nEsencijalno ulje grejpaEsencijalno ulje grejpa je vrsta esencijalnog ulja koje se obično koristi u aromaterapiji. Dobijeni iz kore voća Citrus paradi..\nEtarsko ulje Zapadno-indijski sandal 10ml\nSANDALNajdragoceniji poklon istoka. Potpis iskonske indijske kulture Stablo može živeti I do 1000 godina. Što je stablo starije, to je ulj..\nEtarsko ulje Lavanda 10ml\nLavandaMajka esencijalnih uljaJedna od prvih zabeleženih tvrdnji o upotrebi esencijalnog ulja lavande potiče iz XII Veka kada je u francuskoj vladala ..


Predstavljena izložba radova dvadesetšestog saziva Likovne kolonije “Mina Vukomanović Karadžić” – GM Press\nRedakcija 13 jula, 2020\t0 Komentara\nU Galeriji velike sale Kulturnog centra minulog vikenda (12. jul 2020. godine) predstavljena je izložba prošlogodišnjeg saziva likovne kolonije “Mina Vukomanović Karadžić”.\nPostavku čini 29 radova koje potpisuju umetnici:Vladimir Temkov (Kavadarci, S. Makedonija), Goran Boev (Kavadarci, S. Makedonija), Milica Opalić (Beograd), Teodora Filipović (Beograd), Milica Vesić (Beograd), Ljubiša Đurić (Beograd), Dragan Nešić (Priboj), Radmilo Marić (Foča, BIH) i Ilija Drašović (Gornji Milanovac).\nIzložbu su predstavili: Dragan Arsić, direktor Kulturnog centra, Radoš Gačić, urednik likovnog programa i Ilija Drašović, od ove godine počasni član Savinačke likovne manifestacije.\n“Kolonija je pokrenuta 1994. godine povodom stogodišnjice smrti Mine Vukomanović Karadžić, poznate srpske slikarke. Osnovna ideja manifestacije je negovanje uspomena na Vukovu ćerku, jednu od prvih žena slikara u srpskom slikarstvu i afirmacija rudničko – takovskog kraja, sredine bogate prošlosti i značajne kulturno umetničke tradicije”, istakli su Dragan Arsić i Radoš Gačić i naglasili da je “za nepune tri decenije postojanja manifestacije, oko 200 umetnika iz Srbije, Crne Gore, Republike Srpske i inostranstva, uzelo je učešće u radu Kolonije. Ostvareno je više od 490 umetničkih dela koja čine Zbirku i Fond likovne manifestacije”.\nOtvaranjem izložbe okončan je rad i ovogodišnje likovne manifestacije, koja je od 8. do 12. jula, 27. put realizovana na Savincu.\nZbog trenutne epidemiološke situacije sa korona virusom, manifestacija je bila nešto skromnija i sa manjim brojem umetnika. I ako je bilo najavljeno da će umetničke radove na Savincu, zajedno sa: Lidijom i ZvonkomTilić (Novi Sad), Vesnom Petrović (Čačak) i Ilijom Drašovićem (Gornji Milanovac) stvarati i : Nenad Ristović (Kragujevac), Snežana Veličković (Čačak) iVesna Tešić (Gornji Milanovac), zbog njihove sprečenosti, radu Kolonije priključili su se Jovana Janković i Ivana Marinković umetnice iz Gornjeg Milanovaca.\nRadovi ovogodišnjih učesnika Likovne kolonije javnosti će biti predstavljeni na Petrovdan 2021. godine.\nGM Press / KCGM\nTags: kulturni centar gornji milanovac, najava\nSERVISNE INFORMACIJE ZA 13. JUL 2020. GODINE


Ove tri namirnice najčešće se krivotvore, a svi ih koristimo - Gric gric\nHomeSve vijestiVijesti danaOve tri namirnice najčešće se krivotvore, a svi ih koristimo\n02/02/2015 Vijesti dana\n“Od krivog deklariranja odnosno navođenja sastojaka onih koje hrana ne sadrži ili navođenje krivih sastojaka, da hrana sadržava neke krive sastojke, ili da su originalni zamijenjeni nekim drugim sastojcima”, kaže Jasna Bošnir s Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Andrija Štampar.\nI ne čudi da domaći proizvođači traže vrlo jasno definirana pravila za uvozne proizvode. “Može proći tona meda koji se uveze iz kine i stavi se kilo meda iz Hrvatske, nakon čega se može deklarirati da je porijeklom iz EU i kao domaći med. Pa i vina koja su dolazila iz Albanije i Makedonije s deklaracijom graševine, a u njima graševine ima najmanje”, kaže Matija Brlošić, predsjednik Hrvatske poljoprivredne komore.


Najniža plaća u FBiH povećana za 136 KM - Ljubuški Informativno, kulturno, sportski portal - Ljubuški u srcu\nFederalna vlada danas je, na telefonski održanoj sjednici, donijela Odluku da se najniža plaća za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2022. godine utvrđuje u neto iznosu od 543 KM.\nTime je, prema ranijim obećanjima i najavama, povećana najniža plaća, koja od 1. siječnja 2022. godine iznosi 543 KM, te je u odnosu na prethodni iznos veća za 136 KM ili 33,56 posto.\nUz mjesečnu plaću, većina radnika u Federaciji BiH također ostvaruje pravo na neoporezive naknade poput toplog obroka, prijevoza i regresa, po čemu je Federacija BiH jedinstvena u Europi. Ove naknade u prosjeku po zaposlenom iznose 174 KM, tako da povećanje najniže plaće garantira ukupna primanja koja su znatno viša od najniže plaće i koja će za većinu radnika biti najmanje 717 KM mjesečno.\nNadalje, novi propisi sada garantiraju da će najniže plate biti usklađivane godišnje u zavisnosti od rasta ekonomije i cijena, počevši od 2023. godine.\nNakon što Parlament Federacije BiH usvoji nove fiskalne zakone, bit će stvorene pretpostavke za još veći rast najniže plaće bez štetnih posljedica za privredu i zaposlenost, priopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose sa javnošću.\nViše u ovoj kategoriji: « Najavljeno izvanredno zasjedanje HNS-a Brojne demografske mjere u Ljubuškom [video] »


Samoubistva dece potresaju Srbiju: Kako prepoznati depresiju - 23.02.2021, Sputnik Srbija\nU moru informacija kojima su deca izložena na internetu dominiraju one koje uzbuđuju, posebno u igricama. Preveliko, konstantno uzbuđenje uvek vodi u depresiju... 23.02.2021, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vlajko panović\n© Foto : PixabayNasilni kraj jednog života možda je najveći poraz sa porodicu, ali i za psihoterapeuta koji je uložio trud u izlečenje.\n© Youtube/NavajoJoeFilmsScena iz kratkog filma "Rekvijum" - samoubistvo\nCC0 / Pixabay / U moru informacija kojima su deca izložena na internetu dominiraju one koje uzbuđuju, posebno u igricama. Preveliko, konstantno uzbuđenje uvek vodi u depresiju.\n© Depositphotos / Monkey Business"Prvo na šta treba da obratimo pažnju je izmenjeni ritam dana i noći koji vodi u depresiju. Kasni odlazak u krevet je civilizacijski problem", smatra Panović.\n© AP Photo / Paul White"Ne smemo izgubiti iz vida da su najmlađi na internetu izloženi nebrojenim perfidnim manipulacijama".


Jedna žena je poginula u saobraćajnoj nesreći u ulici Pilota Mihajla Petrovića, u naselju Rakovica. Nesreća se dogodila kada je na nju naleteo auto dok je bila na pešačkom prelazu. Kako nezvanično saznajemo vozač je policiji ...\nNaoružani razbojnik odneo je veću količinu novca iz Euro banke u Ustaničkoj ulici. Kako saznajemo, radnik obezbeđenja lakše je povređen kada ga je pljačkaš udario nogom. Razbojnik, u šarenom odelu i sa kačketom, pobegao ...\n29.02.2012. u 17:00\nAkcija čišćenja i uklanjanja komunalnog nereda i nelegalne prodaje u okolini gradskih pijaca nastavljena je prethodne sedmice u okolini Tržnog centra „Novi Beograd”. Tom prilikom uklonjeni su nelegalni prodavci koji su ...\n29.02.2012. u 13:30\nU sudaru dva tramvaja oko 7.00 sati na uglu Ruzveltove ulice i Bulevara Kralja Aleksandra povređeno je lakse 14 putnika. Najteže je povređen jedan od vozača tramvaja. Najverovatnije, zbog greške na tramvajskoj skretnicni, ...\n21.02.2012. u 09:00\nDvojica muškaraca preminula od uboda nožem u obračunu koji se večeras dogodio u Batajnici. Policija intenzivno traga za njihovim rođakom N.S. U obračunu koji se večeras dogodio u Batajnici dva muškarca preminula su od ...\n21.02.2012. u 08:00


Španjolci žele saditi masline u Hercegovini / Agrobiz.hr\nAgrovijesti Piše: Agrobiz 13. travnja 2016. u 08:10\nGosti iz Španjolske obići će cijelu Hercegovinu kako bi vidjeli i ispitali gdje bi se masline mogle saditi, a prema riječima predsjednika Agro Sevilla Gabriela Redondoma, ova regija ima potencijal jer posjeduje klimu, zemlju i vodu\nPredstavnici svjetskog lidera u proizvodnji maslina Agro Sevilla iz Španjolske posjetili su Mostar gdje su razgovarali sa relevantnim predstavnicima o mogućnosti sadnje maslina na području Hercegovine.\nSa španjolskom delegacijom, koje je predvodio predsjednik uprave tvrtke Gabriel Redondo razgovarali su gradonačelnik Mostara Ljubo Bešlić, ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Hercegovačko-neretvanskog kantona Donko Jović te dekani dva poljoprivredna fakulteta u Mostaru, Danijela Petrović i Ahmed Džumhur.\nPosjet Mostaru uslijedio je nakon boravka gradonačelnika Bešlića ovoj kompaniji prije nekoliko godina, kada se rodila ideja da im se predstave i moogućnosti Mostara te Hercegovine kada je u pitanju maslinarstvo.\n„Cilj je prije svega potaknuti mlade ljude da se bave maslinarstvom, a da bi to uspjeli angažirali smo i znanstvenu zajednicu kojoj će španjolski znanstvencii prenijeti svoja iskustva i znanje koje oni imaju. Imamo ovdje jedan spoj znanosti, interesa i izvrsne organizacije i to želimo prenijeti na naša područja. Nama nije cilj da Španjolci koji su spremni ulagati ovdje da oni to i rade, nama je cilj ponajprije da njihovo znanje i iskustvo prenesemo i zaposlimo naše ljude“, kazao je Bešlić.\nGosti iz Španjolske obići će cijelu Hercegovinu kako bi vidjeli i ispitali gdje bi se masline mogle saditi, a prema riječima predsjednika Agro Sevilla Gabriela Redondoma, ova regija ima potencijal jer posjeduje klimu, zemlju i vodu.\n„Sadnja masline je projekt koji zahtjeva više vremena i koja ima veliku vrijednost i bogatstvo, ali se nadam da će se u nekoj bliskoj budućnosti početi sa realizacijom uzgoja na ovom području“, kazao je Redondo.\nMinistar Jović na sastanku izjavio kako Hercegovačko-neretvanski kanton ima pogodno tlo, ali da je pionir u sadnji maslina jer se time bavi tek zadnjih 20-ak godina. „Mi nemamo nekih velikih površina da bi se mogli dičiti, ali kada je u pitanju proizvodnja maslina imamo takve kriterije da je kvaliteta izuzetno dobra. Suradnja sa Španjolcima bi se mogla pretvoriti u jedan povijesni dogovor. Volja postoji s obje strane i nadamo se kako ćemo uskoro nešto konkretno uraditi“, kazao je ministar Jović.\nNa pitanje koje su tu potencijalne površine na području Hercegovine za sadnju maslina, ministar Jović je kazao kako je trenutno u vidu oko 1.500 hektara potencijalnih površina poljoprivrednog zemljišta, a riječ je o Gradu Mostaru te općinama Čapljina, Stolac i Ravno. Naglasio je kako potencijala ima i u Neumu i Čitluku.\nKljučne riječi: maslineBiHŠpanjolskauzgojsadnjamaslinarstvo


Republika / Komentari / Srpski gradonačelnici sa severa Kosova podneli neopozive ostavke!\nSrpski gradonačelnici sa severa Kosova podneli neopozive ostavke!\nutorak, 27. 11. 2018.| 10:24 >> 10:34\nGradonačelnik severne Kosovske Mitrovice Goran Rakić podneo je danas neopozivu ostavku na tu funkciju.\njulijana27. novembar 2018. u 10:35\nKoliko je to sada pametno pokazace vreme.\nikap27. novembar 2018. u 10:36\nSrbija ima ponos.\nJovana27. novembar 2018. u 10:37\nIspravan potez, niko ne želi da na ovakav način saraćuje sa Prištinskom Tiranijom\njasminajo27. novembar 2018. u 10:39\nNadam se da će ovaj potez Rakića i ostalih funkcionera sa severa Kosova dati pozitivan efekat i da će Evropa reagovati na pravi način.\nikap27. novembar 2018. u 10:44\nmaki27. novembar 2018. u 10:45\nJedina logicna i ispravna odluka.Niko ne treba da daje legitimitet ovakvoj kosovskoj vlasti.\ndesimir27. novembar 2018. u 10:46\nOstaju ipak uza svoj narod da svi budu jednaki .\ndejan27. novembar 2018. u 10:50\nOvo je sasvim moralna odluka.\nSara27. novembar 2018. u 10:51\nPitanje je šta sve još čeka naše ljude na Kosovu?\nMarija Lazic27. novembar 2018. u 10:52\nVidecemo sada koliko je ovo bio pametan potez.\nKosovka devojka27. novembar 2018. u 10:53\nDa li ovo dovoljan alarm za SAD I EU....preduzmite vise konkretne mere I prekinite ovaj haos I propast dok sve nije eskaliraro u oruzani sukob. Sta bi ucinili da su vase porodice u pitanju...\nJoka P27. novembar 2018. u 10:57\nNema potrebe ni komunicirati i saradjivati sa ljudima iz Pristine koji dogovore ne sprovode u dela.\nMrrrr27. novembar 2018. u 11:00\nDosta je bilo terora nad Srbima.\nrade27. novembar 2018. u 11:04\nSamo da ne donose ishitrene odluke bez konsultacija sa Beogradom, ali nadam se i verujem da ništa ne rade na svoju ruku zarad opšteg mira i stabilnosti.\nJova27. novembar 2018. u 11:06\nIskazan jasan stav o sveobuhvatnim proteklim događajima i jedinstvo Srba u teškoj situaciji!\nDinko27. novembar 2018. u 11:07\nNešto se mora poduzeti ovo više nije podnošljivo,a svet samo savetuje a ne naređuje .\nNikola27. novembar 2018. u 11:10\nŠta je drugo mogao da uradi... znamo da to ne znači da će naši ljudi na KiM ostati ne zaštićeni... Svi smo uz njih...\nsandra27. novembar 2018. u 11:11\nDoneli su odluku za koju smatraju da je u ovom trenutku najispravnija.\nJova27. novembar 2018. u 11:14\nMarijana 0027. novembar 2018. u 11:19\nKoliko je to sada pametno\nPetar27. novembar 2018. u 11:21\nNadam se da će ovaj potez Rakića i ostalih funkcionera sa severa Kosova dati pozitivan efekat\nKaskai1427. novembar 2018. u 11:28\nmarko27. novembar 2018. u 11:29\nmarko27. novembar 2018. u 11:35\nJedina logicna i ispravna odluka\nmarko27. novembar 2018. u 11:36\nOstaju ipak uza svoj narod\nLuka27. novembar 2018. u 11:39\nJedina ispravna odluka Srba sa Kosova, ucestale provokacije pristinskih vlasti i sve ovo sto rade poslednjih dana je za svaku osudu.\nLuka27. novembar 2018. u 11:40\nSlavisa27. novembar 2018. u 11:45\nOpstine sa srpskom vecinom polako izlaze iz sistema Pristine. Ovi potezi koje su albanci sproveli lako mogu na kraju da im se obiju o glavu i da ovo bude prvi korak ka vracanju dela KiM pod ustavni sistem Srbije\nDehan27. novembar 2018. u 11:57\nIspravan potez, Srbija je na dobrom putu\nDehan27. novembar 2018. u 11:58\nNakon svega ovo je jedina ispravna odluka\nMina27. novembar 2018. u 11:58\nVidecemo koliko je ovo dobro i pametno al ih podrzavam sta god da oni odluce.\nMina27. novembar 2018. u 12:00\nDehan27. novembar 2018. u 12:01\nPristina nije ispunila nista sto je trebala\nDehan27. novembar 2018. u 12:03\nOvo je bilo I za ocekivati posle svega\nJelen27. novembar 2018. u 12:04\nZoza27. novembar 2018. u 12:04\nTako i treba dok ne prestane diskriminacija Srba na Kosovu.\nNikola27. novembar 2018. u 12:06\nSasvim ocekivajuca odluka s obzirom na celokupnu situaciju koja vlada poslednih dana na Kosovu.\nBoza27. novembar 2018. u 12:26\nIspravan potez. Nece da saradjuju sa siptarima.\nJovan27. novembar 2018. u 12:53\nSloga Srba, povlačenje poteza u dogovoru sa Vladom, je jedini način da se opstane i odgovori na albansku agresiju.\nBeogradjanin97927. novembar 2018. u 12:55\nZaista ispravna odluka!\nBeogradjanin97927. novembar 2018. u 12:56\nSamo hrabro, samo ponosno!\nluidji27. novembar 2018. u 13:18\nLjudima su glave u torbi non stop.\nLela27. novembar 2018. u 13:33\nOvo je bilo I za ocekivati posle svih postupaka Siptara......\nBeogradjanin97927. novembar 2018. u 14:14\nIzuzetana i ispravna odluka, PODRSKA!\nkovac127. novembar 2018. u 14:42\nmaja27. novembar 2018. u 15:10\nmaja27. novembar 2018. u 15:12\nPetar27. novembar 2018. u 17:28\nHrabra i dobra odluka.\nana27. novembar 2018. u 17:41\nVeliki pritisak je na nasim ljudima i na sve sto oni pokusavaju da spasu dole.\nKivi27. novembar 2018. u 19:55\nOvo je vid pritiska i protesta srpskih celnika u pokrajini koji pokazuje da je nas narod jedinstven u zastiti svojih prava.\nBranko27. novembar 2018. u 20:11\nOve odluke su razumljive i normalno je sto su to uradili.\nLea27. novembar 2018. u 20:41\nMila27. novembar 2018. u 20:48\nJedina logicna i ispravna odluka.\nNarod koji je ostao na Kosovu za početak zaslužuje da im se skine kapa za sve što proživljavaju iz dana u dan.\nMila27. novembar 2018. u 20:51\nKoliko je to sada pametno pokazace vreme\nNatasa199627. novembar 2018. u 20:52\nNakon svega ovo je jedina ispravna odluka.\nSAFARI27. novembar 2018. u 23:02\nNadam se da je ova odluka ispravna.\nTijana28. novembar 2018. u 05:05\nNadamo se da je ovo dobar potez i da ce osvestiti gresnike.\npijacar28. novembar 2018. u 06:24\nOvo je svojevrsno razgraničenje i ja ga maksimalno podržavam.\nmilan28. novembar 2018. u 07:56\nSrbi samo složni mogu izaći kao pobednici u borbi za očuvanje severa Kosova...\nSrbi mirnim protestom u Kosovskoj Mitrovici poručili: Nećete nas proterati, iako nam uskraćujete hleb i lekove!\nSOLIDNA IZLAZNOST: Do 15 sati glasalo 30 odsto birača


Kako vežbanje utiče na mozak - Men`s Health\nPrema najnovijem istraživanju časopisa Psychological Medicine, ljudi koji su u mladosti redovno trenirali pokazali su bolju memoriju i uopšte bolje moždane funkcije sa svojih 50 godina u odnosu na svoje vršnjake koji nisu vežbali.\n3 RAZLOGA ZAŠTO VAS FIZIČKA SPOSOBNOST ČINI MENTALNO JAKIM\nUkoliko u vašu svakodnevnu rutinu uključite čak vremenski kratke vežbe, itekako možete da ojačate svoju memoriju, bar se tako navodi u istraživanju Udruženja za Alchajmerovu bolest. Ispitanici koji su vozili sobni bicikl šest minuta, zapamtili si više slika, nakon svoje vožnje nego oni ispitanici koji nisu vozili bickl uopšte. Naučnici ove rezultate objašnjavaju činjenicom da vežbanje oslođa norepinefrin, hormon koji u mozgu ima ulogu da podstakne memoriju.\nIMATE VIŠE VOLJE\nIstraživanje u naučnom časopisu British Journal of Sports Medicine otrkilo je da kraći i intenzivniji treninzi poboljšavaju samokontrolu, vašu sposobnost za rešavanje problema i verbalno rezonovanje. Naučnici smatraju da kratke vežbe povećavaju protok krvi u vašem prefrontalnom korteksu, tačnije području mozga koje kontroliše izvršne funkcije.\nIstraživači sa univerziteta u Ilinoisu pregrledali su preko 100 istraživanja i pronašli nekoliko korelacija između vežbanja, boljeg donošenja odluka i povećanoj sposobnosti multitaskinga. Istraživanja su pokazala da vežbanje stimuliše proizvodnju proteina koji se naziva faktor rasta 1, koji dokazano povećava broj neurona i povećava kognitivnu performansu. Najbolji deo: Mnoga istraživanja su pokazala da je dovoljno da vežbate bar 3 dana nedeljno po 30 minuta su dovoljna da uvidite ove efekte.\nPročitajte i Erektilna disfunkcija može biti posledica nedostatka jednog vitamina\nTags: hormon, mozak, vežbe, zdravlje\nPrevious Greška koju mnogi prave\nNext Povećajte izdržljivost u svakodnevnom životu


JOŠ NISTE VIDJELI FLAMINGOSE, A ŽIVITE U CRNOJ GORI?\nI dok solana sa svojim zgradama dostiže muzejsku vrijednost, što po starosti tehnologije što po zahtjevu vlasnika koji ovo preduzeće prodaje po 200 puta većoj cijeni od kupljene, dotle gotovo polovina evropskih vrsta ptica pravi žurku na neaktivnim bazenima.\nPostavljeno pitanje zvuči jednako čudno kao kada bi člana plemena Masai upitali: „Još uvjek niste vidjeli lava, a živite u Keniji?!". Ipak u slučaju Crne Gore flamingosa ima toliko puta više od lavova u Keniji da bi vam se od te cifre zavrtjelo u glavi, a pri tom su jednako egzotični i nešto manje krvožedni od pomenutih maca.\nDa li ste se ikada zapitali zašto je perje flamingosa roze boje? Vjerovali ili ne njihovo perje poprima boju hrane koju jedu odnosno boju račića kojima se hrane. Dakle, negdje u Crnoj Gori postoji izobilje ružičastih račića koji predstavljaju švedski sto za ove kosmopolitske putnike.\nTo "negdje" nam je bukvalno pred nosem, skriveno u napuštenoj fabrici soli svima poznatoj kao Ulcinjska solana. Nekadašnji ekonomski gigant koji je zapošljavao hiljade radnika, danas drugu godinu za redom, propušta tradicionalnu berbu soli. I dok solana sa svojim zgradama dostiže muzejsku vrijednost, što po starosti tehnologije što po zahtjevu vlasnika koji ovo preduzeće prodaje po 200 puta većoj cijeni od kupljene, dotle gotovo polovina evropskih vrsta ptica pravi žurku na neaktivnim bazenima.\nZa Solanu ornitolozi kažu da predstavlja najznačajniji ptičiji aerodrom u Evropi što zbog idealnih uslova za prehranu i gniježđenje ali i zbog odmora na dugom i zamornom migratornom putu. Tako upoređujući veličinu Solane i brojnost ptica na njoj sa najvećim aerodromom u Evropi i trećim po veličini u svijetu, Heathrow bi trebao ugostiti milijardu ljudi godišnje. Ipak ova vazdušna luka usluži 70 miliona ljudi što samo govori u prilog činjenici da je Solana 15 puta značajnija za ptice nego što je Heathrow za ljude.\nIpak Solana nije prirodan ekosistem. Nastala je hidrološkom regulacijom Zogajskog blata 1913 godine kada je iskopana i čuvena Port Milena. Postepenim dograđivanjem solanski bazeni su zauzeli skoro 15km2 površine okružene kanalom koji služi za drenažu okolnih močvara/kneta ne dozvoljavajući da se ta voda miješa sa onom iz solane. Kanali odvode vodu u Jadransko more putem Port Milene, a posebnim pumpama se donedavno u njene bazene po potrebi upumpavala morska voda.\nSkoro vijek kasnije pada pod stečaj kao i većina crnogorskih preduzeća, a staju i pupme za vodu koje bi bazene snabdijevale potrebnom hranom. Solani sada prijeti ekološka katastrofa ukoliko Vlada ne ispuni obećanje dato Evropskoj komisiji i ne obezbjedi 200.000 eura koliko je potrebno za opravku i puštanje u rad namjerno oštećenih pumpi. Stanje je alarmantno i zbog organizovanog krivolova koje se odvija na teritoriji solane iako je istu Radnički savjet prije 30 godina proglasio prvim privatnim parkom prirode što je odredilo i apsolutni lovni zabran.\nIpak imate sreće. Danas zahvaljujući inostranim ulaganjima, na Solani, postoji kompletna turistička infrastruktura (muzej, suvenirnica, osmatračnice, staze), a i dozvolu za ulazak je moguće pribaviti preko Centra za zaštitu i proučavanje ptica što je bila nemoguća misija posljednjih godina. Pored dozvole koju dobijate od stečajne uprave u danima kada aktivisti Centra vrše monitoring, imate besplatan prevoz, dvogled i sve moguće informacije o pticama koje budete vidjeli, a šanse su velike i da zapazite pelikane.\nFlamingosi se prvi put ove godine mogu vidjeti golim okom, u ljubavnom su zanosu, izuzetno glasni i udvarački nastrojeni. Oni mogu galamiti ali vi morate biti tihi i ne kvariti romantiku.\nUkoliko se još dvoumite oko toga da li posjetiti Masai Maru Crne Gore pogledajte promotivni video koji će vam otkriti barem dio atmosfere staništa ovog neodoljivog ptičijeg lava ali i ostalih pernatih zvjerki.


Javni poziv - projekti od značaja za razvoj turizma\nJavni poziv – projekti od značaja za razvoj turizma\nNa osnovu člana 1. tačka 2. Programa utroška sredstava iz Budžeta Grada Visoko za 2022. Godinu – Transferi za podršku turizmu (“Službeni glasnik Grada Visoko” broj 3/22), Služba za finansije, privredu, poslovne prostore i ekonomski razvoj Grada Visoko objavljuje\nUkupan iznos sredstava predviđen Javnim pozivom je 15.000,00 KM\nVjerskim zajednicama koje djeluju na području grada Visoko\n– Troškove redovnog poslovanja podnositelja zahtjeva za podršku (plaće i ostala primanja zaposlenih,\ntroškove prijevoza i putovanja, studijska putovanja, pokriće gubitaka, poreze i doprinose, kamate na\nkredite, carinske i uvozne takse ili bilo koje druge naknade)\n– Dokumenti koji se predaju uz obrazac prijave projekta kao dokaz o ispunjavanju kriterija učešća\niz ovog poziva, moraju biti originali ili ovjerene kopije, ne starije od šest mjeseci;\nPrijavni obrazac sa traženom dokumentacijom, dostaviti u zatvorenoj koverti direktno na Protokol Službe za fijansije, privredu, poslovne prostore i ekonomski razvoj Grad Visoko ili poštom na adresu: ul Alije Izetbegovića 12A , 71300 Visoko\nRok za podnošenje prijava na javni poziv je 7 dana od dana objavljivanja na web stranici Gradske uprave Visoko www.visoko.gov.ba i oglasnoj ploči Gradske uprave Visoko.\nPrijavni obrazac može se preuzeti u prostorijama Gradske uprave Visoko na protokolu šaltera Službe za finansije, privredu, poslovne prostore i ekonomski razvoj ili na web stranici Gradske uprave Visoko.


Odobrena sredstva za projekat | NisCafe\nOdobrena sredstva za projekat\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu u “Službenom glasniku Republike Srbije”, broj 2 od 13. januara 2012. godine objavilo je Odluku o raspodeli sredstava po javnom pozivu za podnošenje zahteva jedinica lokalne samouprave za raspodelu dela sredstava iz namenskih primanja buxeta Republike koja se ostvaruju priređivanjem igara na sreću, a koriste za finansiranje lokalne samouprave.\nOvom odlukom Gradskoj opštini Palilula u Nišu odobrena su sredstva u iznosu od 1.450.000,00 dinara za realizaciju projekta “Pretvaranje divljih deponija u parkovske površine” iz jedne od šest namenskih oblasti za pružanje pomoći jedinicama lokalne samouprave u realizaciji programa zaštite životne sredine, odnosno lokalnih, akcionih i sanacionih planova, projekata i aktivnosti iz oblasti zaštite životne sredine.\nU skladu sa Uredbom i Predlogom odluke Komisije za sprovođenje postupka i utvrđivanje predloga za raspodelu sredstava, ministar Milan Marković doneo je odluku o raspodeli sredstava za 53 jedinica lokalne samouprave za projekte u šest oblasti. Osim aktivnosti u oblasti pružanja pomoći jedinicama lokalne samouprave u realizaciji programa zaštite životne sredine, odnosno lokalnih, akcionih i sanacionih planova, projekata i aktivnosti iz oblasti zaštite životne sredine, kojim je sagledana aktivnost i Gradske opštine Palilula, Ministarstvo je podržalo i projekte lokalnih samouprava, sa 35.000.000,00 dinara, za učešće u obezbeđivanju nedostajućeg dela sredstava u punom ili delimičnom iznosu za realizaciju novih ili završetak započetih projekata koji se finansiraju iz buxeta jedinice lokalne samouprave, a od posebnog su značaja za život građana na njenoj teritoriji. U ovoj oblasti biće podržan i projekat niške opštine Medijana za “rekonstrukciju poslovnog objekta radi formiranja poslovno-uslužnog centra”.\nSredstva u iznosu od 5.000.000,00 dinara, odlukom ministra odobrena su za pružanje pomoći jedinicama lokalne samouprave u realizaciji Programa racionalizacije ili osposobljavanja organa lokalne samouprave. Sa 2.954.000,00 dinara podržani su projekti jedinica lokalne samouprave koje su pogođene elementarnom nepogodom ili drugom nesrećom većih razmera. Sredstva u iznosu od 15.000.000,00 dinara izdvojena su za pružanje tehničke i druge pomoći u cilju modernizacije rada jedinice lokalne samouprave a sa 21.500.000,00 dinara podržane su jedinice lokalne samouprave u realizaciji projekata različitih oblika solidarnosti sa licima koja su u suštinski nejednakom položaju sa ostalim građanima, kao i sa licima sa posebnim potrebama i pomoći socijalno-humanitarnim organizacijama na njihovoj teritoriji.\nTekst i foto:D.Vidojković


Doček: Umetnička proslava koju morate doživeti - Visit Novi Sad\nDoček: Umetnička proslava koju morate doživeti\nIako zima zvanično počinje tek za nekoliko dana, u vazduhu se već uveliko oseti praznična atmosfera, a Doček je sve bliži. Do svečanog otvaranja godine titule EPK ostalo je manje od mesec dana. Na radost svih građana i gostiju, Novi Sad sprema bogat kulturni program na različitim lokacijama, slaveći na taj način dvojno otvaranje Evropske prestonice kulture.\nUlazeći u godinu kada će Novi Sad poneti najprestižniju evropsku titulu, naš grad nastavlja da slavi dve nove godine – Doček 2022. godine, 31. decembra i Doček 7530, 13. januara, a sa njima i vrednosti različitosti kroz spoj tradicije i savremenog izraza. Ova jedinstvena i neponovljiva umetnička proslava spojiće ne samo dve Nove godine, dva računanja vremena, već i dva pisma, dve umetnosti, ali i dva programska koncepta – Energiju i Vreme, čija će naučna perspektiva biti predstavljena kroz različite umetničke prakse.\nMi smo za vas izdvojili događaje koje treba da upišete u svoje kalendare i uđete u 2022. godinu na najbolji mogući način.\nPredstava Tesla, izumetnik\n31. decembar, 20.22h, kod mosta Duga\nNovi Sad – Evropska prestonica kulture u saradnji sa najstarijim pozorištem u Srbiji, Srpskim narodnim pozorištem, priprema malo drugačiju proslavu 31. decembra, napuštajući ustaljeni koncept koncertnih događaja. Svi oni koji se nađu u Novom Sadu, imaće priliku da Novu godinu dočekaju uz predstavu Tesla, izumetnik u 20.22 sata na Bulevaru Mihajla Pupina, kod mosta Duga. Predstava je rađena prema romanu Vladimira Pištala Tesla, portret među maskama, za koji je autor dobio prestižnu NIN-ovu nagradu.\n„Tesla stvarnost otkriva intuicijom; on je gledao dalje i dublje od svojih savremenika, pa je na taj način postao i naš savremenik“, rekao je reditelj Nebojša Bradić, a intervju sa njim o ovoj zanimljivoj predstavi pročitajte ovde.\n31. 12. 2021 – 2. 1. 2022, Podgrađe\nNakon predstave u slavu vanvremenskog genija Nikole Tesle, inače prvog počasnog građanina Novog Sada, pridružite se velikoj povorci koja će duž mosta Duga spojiti dve obale i preobraziti uobičajeni doživljaj grada pretvarajući most, stara zdanja u Podgrađu tvrđave i Beogradsku kapiju u svetlosnu galeriju na otvorenom, i to tačno 130 godina nakon što je i sam Tesla prošao ovim putem, a Novi Sad dobio električno osvetljenje. Ova izložba biće prava monumentalna igra svetlosti, pokreta i zvukova, i povezaće delo velikog naučnika sa savremenim umetničkim izrazom.\nOvaj jedinstveni svetlosni spektakl nastavlja se nastupima sjajnih bendova poput Nipplepeople, Noise Destruction, Kanda, Kodža i Nebojša, ali i mnogih drugih. Ulaz je slobodan, a program 31. decembra i 1. januara pogledajte ovde.\nIzložba Vreme i vaseljena\n13. januar, Studio M\nU okviru Dočeka 7530, 13. januara očekuje nas izložba Vreme i vaseljena u Studiju M. Zamišljena kao putovanje od tame do svetlosti, od haosa od kosmosa, a uokvirena likom i delom Milutina Milankovića, ova izložba će se baviti odnosom čoveka, vremena i nauke. Kao ideja vodilja, poslužila je Milankovićeva knjiga Kroz vasionu i vekove, jedno od najbolje napisanih naučno-popularnih dela, pa će tako sama izložba biti jedna vrsta interaktivnog multimedijalnog vodiča kroz kreativne opsesije velikog naučnika.\n„Istražujemo moguće relacije vremena i čoveka, umetničkim radom, interkacijom sa posetiocima kroz različite umetničke forme i nove tehnologije“, rekao nam je jedan od autora izložbe, dr Dušan Jovović u razgovoru koji smo nedavno vodili sa njim.\nZeniteum :: 2022 – svečano otvaranje Evropske prestonice kulture\n13. januar, 20.22h, Banovina\nNovi Sad će zvanično poneti prestižnu titulu Evropske prestonice kulture 13. januara 2022. godine, a centralni događaj biće upravo predstava svečanog otvaranja Zeniteum :: 2022 . Ovaj događaj stvoriće dramsku, muzičko i plesno-akrobatsku simfoniju spajajući nauku i umetnost, i na taj način, univerzalnim matematičkim jezikom, poneće nas u nepoznato – kroz vasionu i vekove. Na taj put vodiće nas Mileva Marić Ajnštajn i Milutin Milanković, a naziv ovog slavlja potiče od zenitizma, avangardnog pokreta koji je, na čelu sa njegovim tvorcem Ljubomirom Micićem, oblikovao evropsku umetnost između dva svetska rata.\nU 20.22 sata, 13. januara, zgrada Banovine otisnuće nas u vasionu reinterpretirajući istoriju Novog Sada u ključu postgravitacijskog i avangardnog scenskog izraza. Brodolika Brašovanova građevina, simbol modernističke arhitekture, zaploviće do biblijskog „potopa“ posredstvom naučnog i umetničkog nasleđa vezanog za Novi Sad, a muzički deo predstave, kao omaž našoj poznatoj kompozitorki Ljubici Marić, umetnički je rad kompozitorke Dragane Jovanović, specijalno za predstavu Zeniteum :: 2022. Autor ovog spektakla je slovenački pozorišni reditelj i tvorac postgravitacijske umetnosti, Dragan Živadinov, asistentkinja režije je Maja Grgić, dramaturg je Svetislav Jovanov, dok je scenografkinja i kostimografkinja Dunja Župančič.\nNe propustite ovaj neponovljiv događaj i proslavimo zajedno 7530. godinu u Evropskoj prestonici kulture!\nReditelj Dragan Živadinov s glumcima\nProbe su u toku\nVreme je za proslavu!\nPredstava svečanog otvaranja nastaviće se koncertima na više od dvadeset lokacija širom grada. Pozorišta, različite institucije, crkve, kulturni centri i kulturne stanice ugostiće domaće, regionalne i svetske muzičare poput Karminjo, Nuvel Vag, Rudimentala, Morčibe, Josipe Lisac, Damira Urbana, Bilje Krstić i Bistrika, Van Goga, ali i najboljeg svetskog klarinetiste Andreasa Otensamera. Biće za svakog po nešto, pa će vas dobra muzika definitivno ogrejati u hladnim januarskim danima. Više o programu i prodaji ulaznica, koja počinje 20. decembra, pronaći ćete na sajtu Doček.\nNa slavu se ne zove, na slavu su svi pozvani\nNakon 13. januara, Fondacija Novi Sad – Evropska prestonica kulture obeležiće i svoju slavu, Svetog Vasilija Velikog, pa vas 14. i 15. januara čeka poseban program. Čitava mreža kulturnih stanica biće pretvorena u slavski dom i Novi Sad će tako, kao dobar domaćin, otvoriti vrata svim gostima slaveći tradiciju kao neizostavan deo kulture, i podsetiti nas zašto je srpska porodična slava upisana u registar nematerijlnog kulturnog nasleđa Uneska.\nProgram će upotpuniti crkveni horovi, slavski obredi, bogata trpeza i posebno odabran muzički repertoar koji će predstaviti raznoliko tamburaško nasleđe svih naroda Vojvodine. Uz to, očekuje vas i izložba Pavela Surovog, svetski poznatog grafičkog dizajnera iz Kisača, na kojoj će biti predstavljene različite narodne nošnje iz Vojvodine, ali i cele Srbije, slaveći i na taj način interkulturalnost.\nNaš grad je jedno od velikih raskršća Evrope i nalazi se na podneblju koje je u kontinuitetu nastanjeno više od 7 milenijuma, pa će ta Uzbudljiva hronologija Novog Sada biti ispisana na Pozorišnom trgu 13. januara. Ova izložba predstaviće naš grad pričajući ga kroz vreme, nauka i umetnost progovoriće zajedno, a grad će o svojim savremenostima pričati kroz svaki trenutak svoje istorije, od stare ere do 2022. godine. Istražite Novi Sad na jedan sasvim drugačiji način, šetajući Pozorišnim trgom!\nNe propustite poseban, jedinstven i raznolik program koji će stvoriti neponovljivu atmosferu, a sa njom i uvertiru za uzbudljivu godinu titule. Dočekajmo Doček zajedno!\nDoček, Doček 2022, Doček 7530


Protjerano šest migranata koji su učestvovali u neredima u Blažuju\nSlužba za poslove sa strancima izrekla je mjeru protjerivanja iz BiH za šest lica koja su učestvovala u neredima u prihvatnom centru u Blažuju, kod Sarajeva, a riječ je o jednom državljaninu Irana, dvojici Pakistanca i trojici Avganistanaca.\nSlužba za poslove sa strancima je državljaninu Irana, čije ponašanje je bilo povod nereda u privremenom prihvatnom centru Blažuj, izrekla mjeru protjerivanja sa zabranom ulaska i boravka na teritoriji BiH u periodu od tri godine.\nInspektori Službe za poslove sa strancima su u saradnji s pripadnicima MUP-a Kantona Sarajevo preduzeli mjere i radnje, te procesuirali državljanina Irana zbog nereda u Blažuju u srijedu, 20. januara, u večernjim časovima, saopšteno je iz Službe za poslove sa strancima.\nDržavljanin Irana stavljen je pod nadzor u Imigracioni centar, gdje će boraviti dok ne budu stečeni uslovi za njegovo udaljenje sa teritorije BiH.\nU saradnji Službe za poslove sa strancima i MUP-a Kantona Sarajevo, prepoznato je i pronađeno još pet lica - učesnika događaja u prihvatnom centru u Blažuju, kojima je Služba za poslove sa strancima izrekla mjeru protjerivanja sa zabranom ulaska i boravka na teritoriji BiH.\nMeđu licima su tri državljanina Avganistana i dva Pakistanca, koji su, takođe, stavljena pod nadzor u Imigracioni centar, gdje će boraviti do udaljenja sa teritorije BiH.\nSlužba za poslove sa strancima u saradnji s MUP-om Kantona Sarajevo nastavlja s aktivnostima na identifikovanju i procesuiranju onih migranata koji su bili vođe nereda.\nU neredima, koji su se dogodili u privremenom prihvatnom centru u Blažuju, među oštećenim vozilima je i jedno službeno vozilo Službe za poslove sa strancima.\nPreminuo migrant kojeg je udario voz u Blažuju\nNovi migranti stižu u Blažuj, pogledajte koliko ih je jutros došlo


20/11/2015 Off By\n1869. – Rođen je srpski pravnik i istoričar Slobodan Jovanović, profesor Beogradskog univerziteta, predsednik Srpske kraljevske akademije, najznačajniji srpski pravni pisac i teoretičar države u 20. veku. Tokom Drugog svetskog rata bio je predsednik jugoslovenske emigrantske vlade u Londonu (1942-43), a posle rata komunističke vlasti su ga u odsustvu osudile na 20 godina zatvora.\n1694. – Rođen je francuski filozof, pisac i istoričar Fransoa Mari Arue, poznat kao Volter, jedan od najznačajnijih mislilaca evropskog prosvetiteljstva u 18. veku (“Kandid”, “Eseji o običajima i duhu nacije”, “Filozofska pisma”, “Traktat o metafizici”).\n1783. – Francuzi Fransoa Pilatr de Rozije i Fransoa Loran izveli su prvi uspešan let balonom napunjenim toplim vazduhom, preletevši iznad Pariza za 25 minuta razdaljinu od osam kilometara.\n1806. – U nameri da ekonomski slomi protivnika, Napoleon Bonaparta je objavio Berlinski dekret o blokadi Velike Britanije, koji je uključivao i zabranu pristajanja britanskih brodova u sve evropske luke.\n1844. – Umro je ruski pisac Ivan Andrejevič Krilov. Izdavač humorističkih časopisa i autor satiričnih “pisama”, najveću popularnost je stekao basnama, koje je pisao po uzoru na Ezopa inspirišući se i ruskim folklorom.\n1877. – Tomas Edison je objavio pronalazak fonografa.\n1888. – Rođen je Harpo Marks (Marx), američki filmski glumac, komičar, iz filmova sa čuvenom braćom Marks.\n1916. – Umro je Franc Jozef I, austrijski car od 1848, a od 1867. car i kralj Austro-Ugarske monarhije. Godine 1878. okupirao je, a potom anektirao Bosnu i Hercegovinu. Atentat na njegovog bratanca nadvojvodu Franca Ferdinanda u Sarajevu 1914. iskoristio je za obračun sa Srbijom. Smatra se da je taj atentat bio i neposredan povod za početak Prvog svetskog rata. Nasledio ga je Karlo I, poslednji vladar carstva koje se nakon rata raspalo.\n1922. – Rođen je Teli Savalas (Telly Savalas), američki filmski i televizijski glumac grčkog porekla, poznat po TV seriji ‘Kodžak’ (‘Kojak’).\n1937. – Osnovana je Muzička akademija u Beogradu, koja je 1973. dobila status fakulteta.\n1938. – Nemačka je okupirala sudetsku oblast u Čehoslovačkoj i priključila je nemačkom Rajhu.\n1945. – Rođena je Goldi Hon (Goldie Hawn), holivudska filmska glumica i dobitnica nagrade “Oskar”.\n1963. – Rimokatolički Vatikanski koncil odobrio je upotrebu domicilnog jezika u crkvenim obredima umesto latinskog.\n1974. – U eksplozijama koje su u dva paba u engleskom gradu Birmingemu podmetnuli pripadnici Irske republikanske armije poginula je 21 osoba, a 162 su ranjene.\n1977. – U jugoistočnoj Indiji ciklon je usmrtio oko 3.000 ljudi aogromni talasi su zbrisali čitava sela.\n1981. – Umro je srpski pisac i istoričar umetnosti i književnosti Milan Kašanin, pre Drugog svetskog rata direktor Narodnog muzeja u Beogradu i Muzeja kneza Pavla, a posle rata Galerije fresaka (“Dva veka srpskog slikarstva”, “Umetnost i umetnici”).\n1994. – Avijacija NATO je sa 36 bombardera iz baza u Italiji izvršila napad na aerodrom Udbine. Napad je usledio nakon pisma Franje Tuđmana UN u kojem je predsednik Hrvatske optužio krajiške Srbe da sa tog aerodroma vrše napade na Bosnu i Hercegovinu. To je bila najveća vazdušna operacija Severoatlantskog pakta od njegovog osnivanja 1949.\n1995. – Argentina je izručila Italiji nacističkog oficira Eriha Pribkea odgovornog za masakr nad 335 civila u Drugom svetskom ratu.\n1995. – Nakon tronedeljnih pregovora, u vojnoj bazi Rajt Petersonu američkom gradu Dejton predsednici Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije, Franjo Tuđman, Alija Izetbegović i Slobodan Milošević parafirali su mirovni sporazum kojim je okončan rat u Bosni.\n2000. – Napadom na policijsku stanicu u selu Končulj, u kojem su poginula četiri pripadnika srpskih snaga bezbednosti, obnovljeni su sukobi naoružanih Albanaca i srpskih snaga u Kopnenoj zoni bezbednosti na jugu Srbije.\n2002. – Međunarodni tužilac na Kosovu Antoni Rič podigao je optužnicu protiv nekadašnjeg komandanta OVK Rustema Mustafe, zvanog Remi i još trojice bivših pripadnika OVK za ratne zločine na Kosovu od avgusta 1998. do sredine juna 1999.\n2004. – U Ukrajini je održan drugi krug predsedničkih izbora, posle kojih su, zbog izborne krađe, na ulicama Kijeva izbili protesti više hiljada pristalica kandidata opozicije Viktora Juščenka. Višednevna kriza u zemlji okončana je, 3. decembra, kada je Ustavni sud doneo odluku da se drugi izborni krug poništi i zakažu novi izbori za 26.decembar, na kojima je Juščenko izabran za predsednika Ukrajine.♦\nTagsNa današnji dan Slobodan Jovanovič


Prijedor: Počela dezinfekcija javnih objekata, površina i prevoza - FOTO/VIDEO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nadmin March 15, 2020 Prijedor: Počela dezinfekcija javnih objekata, površina i prevoza – FOTO/VIDEO2020-03-15T13:36:13+01:00 Društvo, Foto dana, Video dana\nU Prijedoru je jutros počela dezinfekcija javnih objekata, javnih površina i sredstava javnog prevoza u skladu sa mjerama republičkih i gradskih štabova za vanredne situacije, izjavio je danas šef radne grupe za dezinfekciju Zlatko Ritan.\n„Večeras od 23.00 časa će biti dezinfekcija hlorom i drugim supstancama, tako da molim građanstvo da u najvećoj mogućoj mjeri pomjere vozila sa javnih površina i maksimalno smanje kretanje na području grada, Kozarca, Omarske i Ljubije“, rekao je Ritan novinarima u Prijedoru.\nOn je naglasio da nisu u pitanju otrovne supstance, ali da je zbog samog načina djelovanja bolje da se ima što manja komunikacija u to vrijeme, da je što manje vozila na ulicama i što manje pješaka na pješačkim zonama.\n„U svojim stambenim objektima građani treba da izvrše dezinfekciju, a zajednice etažnih vlasnika u zajedničkim prostorijama. Ako imaju poteškoća s nabavkom sredstava, od sutra ćemo imati veće količine izosana na stanju, pa smo na raspolaganju ako je nekome potrebno“, naveo je Ritan.\nPrema njegovim riječima, ovo će za vrijeme aktuelne epidemiološke situacije biti redovna aktivnost koja će se ponavljati više puta sedmično, podsjećajući da je pranje komunikacionih linija na području Prijedor intenzivirano od prije dva dana.\n„Ovo su preventivne mjere. Nemamo potvrđenih slučajeva oboljenja“, istakao je Ritan.\nNačelnica Higijensko-epidemiološke službe Doma zdravlja Prijedor Milica Otković rekla je da je trenutno pod zdravstvenim nadzorom 130 lica.\n„Uglavnom se radi o osobama koje su doputovale iz Slovenije, Njemačke, Italije i Austrije. Svim tim osobama rečeno je da smanje socijalne kontakte u narednih 14 dana i da telefonski obavijeste svoje timove porodične medicine ili HES-u ako dođe do pojave simptoma“, navela je Otkovićeva.\nOna je navela da ekipe HES-a na terenu rade dezinfekciju javnih ustanova u kojima se najviše dolazi u kontakt sa građanstvom, kako bi sutra nesmetano otpočele radnu sedmicu, a to su vrtić, Gradska uprava, sudovi, pošte, fondovi, Centar za socijalni rad, domovi za starija lica, šumarija i autobuska stanica.\nSRNA – www.prijedordanas.com\ndezinfekcija, korona, virus\n« U Republici Srpskoj nema novih slučajeva virusa korona – VIDEO\nZa osnovce od utorka instruktivna nastava na programu RTRS-a – VIDEO »\nApril 14, 2021, 7:36 am


Evropa se oporavlja | Evropa | DW | 16.04.2015\nEvropa se oporavlja\nPrognoza rasta Međunarodnog monetarnog fonda za svetsku ekonomiju nije ružičasta, kaže u intervjuu za DW Jakob Kirkegard, ekonomista iz Vašingtona. Ali, Evropa ipak ne stoji loše.\nDojče vele: Međunarodni monetarni fond je zadržao svoju prognozu za globalni privredni rast ove godine od 3,5 odsto, a za 2016. predviđa rast od 3,8 odsto. Da li je to dobra vest za globalnu ekonomiju?\nJakob Kirkegard: Generalno, globalni rast od 3,5 odsto ove i 3,8 odsto sledeće godine je samo osrednje dobra vest. Globalni rast ispod četiri odsto nije baš za pohvalu. Ali, ako bolje pogledamo, činjenica da industrijski razvijene zemlje rastu za 2,5 odsto, je dobra vest. To pokazuje da ukupno gledano, SAD, Japanu i evropskim zemljama, dobro ide. Problem je nastavak slabosti na tržištima zemalja brzog razvoja. Tu imamo ove godine rast od samo 4,3 odsto. To je daleko ispod njihovih mogućnosti.\nŠta te zemlje mogu da poboljšaju?\nVeći deo tu diktira Kina i njeno kontrolisano snižavanje rasta. To je zapravo dobra vest. To bih i ja tako uradio. Druga dobra priča jeste Indija u kojoj se za sada, sa 7,5 odsto, predviđa brži rast nego u Kini. Jedan od tri velika problema među tržištima brzog razvoja je očigledno Rusija, koju MMF verovatno vidi optimistički. Mislim da će recesija biti dublja od minus 3,8 odsto. Drugo veliko negativno iznenađenje je Brazil, gde ove godine imamo recesiju. To je rezultat nedostatka reformi i finansijske konsolidacije vlade. Postoji čitav niz mera koje vlada treba da sprovede da bi se to promenilo. I na kraju, zemlje izvoznice nafte, kao što su zemlje OPEC-a, trpe zbog pada cene nafte. One svoje ekonomije moraju da postave na šire temelje.\nMeđunarodni monetarni fond snizio je svoju prognozu za ekonomski rast u SAD. Da li Amerikanci moraju da se zabrinu?\nČinjenica da je MMF u roku od tri meseca svoju prognozu za američku ekonomiju smanjio za pola procenta, jeste značajna promena. To pokazuje da je američka ekonomija oslabljena jakim dolarom. I pad cene nafte, za razliku od evrozone, ne deluje baš pozitivno na američku ekonomiju. SAD su takođe veliki proizvođač i izvoznik nafte. Ako cene robe padaju, delovi SAD, kao Teksas ili Severna Dakota, negativno su pogođeni. Ranija predviđanja to nisu u dovoljnoj meri uzela u obzir.\nEvrozona i dalje raste na niskom nivou, ali ipak se ide uzbrdo. Da li to vidite kao početak ekonomskog oporavka?\nDa, verujem da se evrozona nalazi u relativno snažnoj cikličnoj fazi oporavka. Prognoza MMF-a od 1,5 ove i 1,6 odsto sledeće godine, verovatno je niska. Mislim da će ove godine biti 1,8 odsto, a sledeće očekujem dva procenta. To je kombinacija raznih faktora. Cena nafte je pala, monetarna politika stimuliše rast, evro je oslabio. I ne mislim da Grčka evrozonu vuče na dole. I ne verujem u Greksit (izlazak Grčke iz evrozone prim. ur). Takođe, ne očekujem da će Rusija imati negativan efekat na rast evrozone. Sve to je dobra vest. Evrozona se razvija mnogo bolje nego što je to bio slučaj pre nekoliko godina.\nJakob Funk Kirkegard je ekonomski i finansijski stručnjak u Peterson institutu za međunarodnu ekonomiju u Vašingtonu.\nKljučne reči MMF, Jakob Funk Kirkegard, konjunktura, evrozona, kriza, evro, dolar, nafta, ekonomija, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1F9CP


Redakcija TV Subotica | 16. oktobar 2018. | 14:58 | Kultura\nUčenici i profesori Srpske gimnazije “Nikola Tesla“ iz Budimpešte, članovi dramske radionice „Suncokret“, odigrali su na sceni Dečjeg pozorišta predstavu „Sudbine u magli“, rađenu po motivima romana „Voz savesti“ Dragomira Dujmova, srpskog pisca iz Mađarske i profesora srpskog jezika i književnosti.\nPrateći osnovnu ideju romana, predstava obuhvata vreme od 1914. godine, od atentata u Sarajevu, do uticaja tog dođaja na srpsku enklavu u Mađarskoj. Glavni junak je Živa Radosav, koji učestvuje u Velikom ratu, koji je za Srbe u Mađarskoj bratoubilački, a koji će doneti raspad Austrougarskog carstva. Prema rečima rediteljke, Zorice Jurković, inače dramskog pedagoga u Srpskoj gimnaziji, predstava pokreće pitanje o kom se inače slabo govori i u Srbiji i u Mađarskoj, a to su optanti, odnosno Srbi iz Mađarske koji su posle Prvog svetskog rata optirali u Srbiju.\nU predstavi učestvuje oko 25 učenika i profesora, među kojima je i Mitar Krkeljić, profesor srpskog i mađarskog jezika, inače nekada i sam učenik Srpske gimnazije i član dramsko-pozorišne radionice, a sada i član aansambla Srpskog pozorišta iz Budimpešte. U predstavi, kako kaže, igra jednu od svojih najtežih uloga, lik Steve koji se iz Prvog svetskog rata vraća bez desne ruke.\nPredstava je urađena u koprodukciji sa Srpskim pozorištem iz Budimpešte.\nPredstava „Sudbine u magli“ izvedena je u Subotici u saradnji sa Fondacijom „Danilo Kiš“. Pre subotičke, priliku da je premijerno vidi, imala je i beogradska publika. U oba grada, naišla je na veliko interesovanje i lep prijem.