« PRETHODNA STRANA1\t... 57\t58 59\t... 74SLEDEĆA STRANA »\nRaniji odgovor Jovanu Bajfordu\nJovanu Bajfordu je, na jedan njegov članak, već odgovorio profesor teologije iz Libertivila, Predrag Samardžić, u knjizi „Vladika Nikolaj i Novi Zavet o Jevrejima“. Ukazao je na osnovne pravce Bajfordovog klevetanja, i ukazao kako na njih da se odgovori. Pre svega, uočio je da Bajford koristi komunističke istoričare kao osnovni izvor za svoje napade:\n„Tako, dok u izvorima gospodin Bajford navodi, često drugorazredne, nama savremene žurnaliste komunističkog pedigrea, dotle, recimo, ne nalazi za shodno da navede svedočanstvo o Nikolaju njegova savremenika i svetski priznatog pravnika – inače londonskog rezidenta i člana francuske Akademije nauka – Slobodana Jovanovića, kao i mnogih drugih znamenitih i od karaktera i integriteta ličnosti, a Nikolajevih savremenika i poznavalaca. Ovde se prisećamo, recimo, Mihaila Pupina, Isidore Sekulić, engleskog anglikanskog biskupa Bela, Tagore, nastavničkog veća Kings Koledža iz Londona, gde je Nikolaj 1919. godine održao zapaženo predavanje, itd. Nastavnički savet Kings Koledža je bio zadivljen Nikolajevom ličnošću i gotov da mu uruči i počasni doktorat, ali je u tome bio sprečen pravilnikom koledža, po kome se počasni doktorat dodeljuje samo glavi kraljevske kuće.“\nBajford je uočen kao čovek koji pogrešno prevodi odluke Sabora SPC:\n„Već u prvim redovima profesorova teksta čitamo namerno, tendenciozno i sračunato naopako preveden tekst Saborske odluke, a u vezi sa kanonizacijom Nikolaja, koju autor prevodi sa ‘jednoglasna i bez rasprave (undisputed) odluka’. O čemu se radi?\nDa bi jasnije sagledali šta autor hoće da kaže i kuda nas usmerava, potrebno je da privedemo izvod iz zvaničnog saopštenja Sabora SPC. Evo tog teksta: Sveti Arhijerejski Sabor Srpske Pravoslavne Crkve je 19. maja jednodušnom i jednoglasnom saborskom odlukom uneo episkopa ohridskog i žičkog Nikolaja (Velimirovića) u kalendar svetih naše svete Pravoslavne Crkve. Jednodušna i jednoglasna saborska odluka ne isključuje, čak pretpostavlja, prethodnu raspravu. Posle rasprave je, saglasno apostolskoj tradiciji – koja je opet svedok nekih ranijih judejskih tradicija – to posvedočeno po načelu: Izvoli se Duhu Svetom i nama (Dela Ap. 15,28). Ovaj princip podrazumeva i uključuje jednodušnu i jednoglasnu proklamaciju. Jednodušnu i jednoglasnu jer se svedoči o prisustvu Duha Svetog, kojim zajednica, Sabor, u ovakvim situacijama diše’, Duha projavljenog i prisutnog na dotičnom svetitelju, Duha koji uči Istini i Celoj Istini i koji sve objedinjuje. /…/\nPrevod gospodina Bajforda, sa njegovom odlukom bez rasprave’ upućuje u pravcu nekih dekretivnih klerikalno-totalitarnih ukaza. To, opet, sasvim isključuje ne samo prisustvo i projavljivanje Duha Svetoga (što je iz jevrejske teološke perspektive razumljivo, jer po njihovom učenju Duh Sveti će doći kada dođe Mesija, a koji po njihovom shvatanju i verovanju još nije došao), nego i isključenje, odnosno odsutnost i svake duše i duševnosti. Ova tendencija Jovana Bajforda – prikazati i sam proces kanonizacije u Srpskoj Pravoslavnoj Crkvi u kategorijama totalitarnog i demagoškog poriva – upravo je ona crta i karakteristika koja se u njegovoj studiji javlja kao dominantna u svemu što je u Bajfordovom izdanju srpsko i za Srbe karakteristično. Da bi održao intenzitet svoje tendencije da Srbe i sve srpsko predstavi kao izraz i trajanje totalitarnog i samo totalitarnog u nama, drug Jovan je i počeo odande odakle i sa čime se najlakše i najradije prepoznajemo i identifikujemo.\nNajzad, u vidu informacije za publiku treba napomenuti da se u detalje zna da se na Saboru, a povodom kanonizacije Nikolaja, raspravljalo o svim relevantnim aspektima njegovog života. Istini za volju, nije se raspravljalo o ‘njegovom antisemitizmu’. O ‘antisemitizmu’ se nije raspravljalo iz prostog razloga što je malo ko i znao za njegov ‘tekst o Jevrejima’, odnosno što ga niko u Srpskoj Crkvi nije nikad ni smatrao kao definitivno antisemitski tekst. Drugim rečima, dotični tekst nije među Srbima, u Srpskoj Crkvi nikada bio aktuelan, kao ni dotična tematika. Ne zato što ne želimo da vidimo i priznamo i pravim imenom imenujemo antijevrejska-antisemitska delovanja, nego zato što toga u SPC nije ni bilo. Odnosno, antisemitizam kod nas nije bio ono što se na engleskom zove ISSUE. On nije ni dan-danas aktuelan, niti je ‘išju’ (issues) u krilu Srpske Crkve. Jeste, međutim, aktuelan među srpskim neprijateljima i autocenzurisanim srpskim Evropejcima’.\nOlakšavajuća stvar pri ovakvom činjeničnom stanju je da inkriminisani Nikolajevi tekstovi nisu tema, pogotovo ne neka inspiritivna snaga u okviru Srpske Pravoslavne Crkve. A budući temom van nje, oni su tako predstavljeni i projektovani da ne prizivaju ni na kakvo zlo ili huškanje protiv Jevreja, dok prizivaju na huškanje – i da li samo huškanje? – protiv Srpske Pravoslavne Crkve. Drugim rečima, tematika je aktualizovana u krugovima van Crkve i istim instrumentalizovana u borbi protiv Srba i njihove Pravoslavne Crkve. Na tome su se poslednjih godina mnogo oprobali, a nemali broj ovajdio.“\nOsvrnuo se Samardžić i na Bajfordove tvrdnje da je Nikolaj bio nekakav „fašistički ideolog“:\n„Prvu stranicu svoje studije zaokružujete demagoškom tiradom, pa nije ni čudo da je sva izgrađena na citatima dijalektičke demagogije prokomunističkih i antipravoslavnih elemenata i kreatura, recimo, individua – vi biste rekli figura. Evo tog teksta: Kako što su kritičari liberalne levice (sada, da ste priveli imena nekih Engleza ili nekih drugih zapadnjaka, mi bismo dotičnu sintagmu nekako apsorbovali, međutim, pored imena koja privodite, jedino moguće čitanje je: komunistički kritičari. Pretpostavljam da vi protiv ovakvog čitanja nemate ništa, ali pošto ste pisali na engleskom i u propagandističke svrhe, vi ste odabrali efikasniju terminologiju) često ukazivali, Velimirović je bio jedan od glavnih ideologa srpskog fašizma tridesetih godina (1930), čiji klerikalni, nacionalistički, antimodernistički i antisemitski religiozni spisi nastavljaju da inspirišu sile hrišćanske desnice u savremenom srpskom društvu. Slede imena, Popova, Đorđevića, vas samih i Biliga.\nPre svega, srpskog fašizma nije nikada ni bilo. Bilo je profašističkih elemenata tokom Drugog svetskog rata, pri čemu ostaje pitanje: da li su to bili iz nevolje, utilitarne filosofije, ili ideološkog uverenja? Oni su se međutim, opredeljivali kao Jugosloveni, oličeni u pokretu Zbor, koji je okupljao ljude srpskog porekla, hrvatskog i slovenačkog. To su tri dominantne etničke jedinice, koje su tada sačinjavale glavninu naroda Jugoslavije.\nTridesetih pak godina među Srbima je delovao Dimitrije Ljotić. Međutim, u ovom periodu nazivati njegov pokret srpski fašizam je neosnovano, ukoliko zboraški antikomunizam ne smatrate fašizmom. Oni su ovih i potonjih godina bili žestoki i dosta efikasni borci protiv komunjara. Vi, kako su marksisti govorili, zamenjujete teze, odnosno narode. Najzad, sam Dimitrije Ljotić kaže kako njegove političke teorije vuku korena iz artikulisanih političkih stavova i pokreta koji hronološki prethode fašizmu. Pri čemu se i dok se u izvesnim slojevima njihove doktrine podudaraju, dotle se u mnogim sferama mimoilaze.\nSam Dimitrije Ljotić sebe nije smatrao fašistom, niti svoj pokret. Da li su ga nauka i istorija demantovali, otvoreno je pitanje. Uz jedan dobar garant, prihvatio bih se da to istražim, odnosno našao bih vam za taj poduhvat nekog kvalifikovanijeg i zainteresovanijeg. Do tada vam preporučujem da obratite pažnju na tekstove samog Dimitrija Ljotića, pre svega na njegove govore i članke, gde je za početak dobar članak: Onima koji se ljute, kao i knjigu Dimitrije Ljotić u Revoluciji i ratu.\nOvaj pokret na srpskoj političkoj sceni nije nikada mogao da prekorači jedan posto biračkog tela. Uz ovo treba napomenuti da je sam Dimitrije Ljotić govorio kako mu nije potrebna glasačka pleva, nego junaci i svetitelji. Bilo kako mu drago, ovaj pokret je bio brojčano neznačajan u narodu, koji je u borbi protiv fašizma – fašizma koji se prvenstveno dao na likvidaciju Jevreja – proporcionalno dao najviše žrtava. Zauzvrat je pod kraj rata, kada je toliko iskrvavio, dodatno potučen i dotučen od istih Saveznika (recimo: bombardovanje Srbije na Uskrs 1944), kako bi mu lakše ustoličili komunizam. To je onaj isti komunizam, za kojim vi pomalo prigušeno jadikujete, čineći Srbima, posle svih ovih teškoća kroz koje smo prošli i kroz koje prolazimo, isto što su nam činili Saveznici i time nas dotucali. Nadati se da nam nećete ovoga puta, ne dao Bog, ponovo dovesti komunizam i komuniste.“\nSamardžić je o Nikolajevom „fašizmu“ rekao i ovo:\n„Dimitrije Ljotić u svojim političko-teoretskim razmatranjima tridesetih godina, nije se zalagao ni za fašizam ni za nacizam, nego za Zbor, smatrajući da je to neka treća pozicija i perspektiva. Kada je njegova teorija došla pod udar životnog ispita tokom Drugog svetskog rata, pokazalo se da nije izdržala test. Teorija je i dalje ostala teorija, a Dimitrije i njegovi sledbenici su se jasno delatno i funkcionalno predelili. Nikolaj se opredelio sasvim drugačije, a što je rezultiralo njegovim odvođenjem u Dahau.\nPri ovakvom činjeničnom stanju vaše gatanje o Nikolaju kao glavnom izvoru i inspiratoru srpskog fašizma dodatno degradira vaše akademske akreditive, kao i uglednih akademskih institucija, pre svega jevrejskog Univerziteta i Notingamskog univerziteta. Pretpostavljam da je Sasunov ugled u nekim drugim sferama, a ne u akademskim dostignućima – možda u finansijskim. Pa svejedno, treba voditi računa o tuđim parama. Da skratim, dugujete nam makar jedan dokumenat, izvor za Nikolaja kao glavni izvor i inspiratora srpskog fašizma. Do tada, mi ćemo držati da ste se bezrezervno i nepovratno poneli za preživelom i i živelom komunističkom propagandom, koju biste da preko institucija, pri kojima ste se našli, svetu prodate kao neka naučna istraživanja.“\nSamardžić je objasnio da je Bajfordov atentat na Nikolaja nešto sasvim drugo od onoga čime se pravda:\n„Vaš pokušaj da Nikolajevu popularnost – o kojoj svedoči i velik tiraž njegovih knjiga, koje se naveliko i nesmetano prodaju po srpskim knjižarama, a na što i sami ukazujete – objasnite prvenstveno kroz ‘socijalni zaborav’ zvuči mi kao literarna uteha i kupovanje vremena kod vaših finansijera. Pri čemu je, nadam se, i vama jasno da niko ništa nije zaboravio. Ono što vi nazivate zaboravom, to su komunističke zabrane za svakim pominjanjem Nikolaja. Kao što vidite, to je prošlo. Međutim, vaša reakcija deluje malo osvežavajuće za ono malo komunista koji su preostali na našim prostorima, svedočeći im da je njihova lozinka: ‘Amerika i Engleska biće zemlja proleterska’ koliko-toliko zaživela i još uvek živi u Engleskoj, u Velikoj Britaniji.\nAko li vi pod ‘socijalnim zaboravom’ podrazumevate Nikolajeve reči o Jevrejima – u kojima vaša zabrinutost nalazi svoje legitimno uporište, kao i kod svakog drugog dobronamernog građanina planete, pre svega Jevrejina – to je očito jasno da ta razmišljanja jednostavno nisu imala nikakvog uticaja na srpski narod, ni u jednom njegovom segmentu. Drugim rečima, nevezano s tim da li su na vlasti komunisti ili neki drugi isti, Nikolajeve inkriminisane reči o Jevrejima u njegovoj knjizi Poted kroz tamnički prozor – reči koje su srazmerno zapremini Nikolajeva opusa jedna trunka prašine – nisu nikada među Srbima bile aktuelne. I ako su za nekoga i imale neko značenje, ono je izranjalo iz sotiroloških perspektiva, perspektiva u koje je Nikolaj bio pogružen celim svojim bićem, a što se opet reflektuje i na njegovo celokupno stvaralaštvo. Tu, dakle, nema nikakvih socijalnopolitičkih i politikantskih poriva, niti evro-perspektiva.\nPomenuti Nikolajevi tekstovi nisu ni danas aktuelni među Srbima, nego među rasrbljenim Srbima i među srpskim neprijateljima. Otuda vaša konstatacija o Nikolajevom naginjanju ka antisemitizmu, kao i prekrivanje tog segmenta iz njegove biografije i zamenom istog prikladnijim delovima i naklonjenijim interpretacijama, ne uklapa se u onaj unutrašnji istorijski proces srpskog trajanja i istorije. Kroz proces istorije i trajanja Srbi su prepoznali, osaznali, prihvatili i predstavili Nikolaja, mnogo pre nego su izvesni socijalni elementi aktualizovali Nikolajeve inkriminisane tekstove, usmerivši i* u pravcu političko-politikantskih evro-potkusurivanja.\nDakle, Nikolajeve reči o Jevrejima nisu nikada među Srbima bile aktuelne, pogotovu ne u nekim socijalnopolitičkim kontekstima. Vaša nastojanja da dotične tekstove stavite u funkciju dnevnog politikanstva su pokušaj degradiranja Nikolaja, i poziv i sablazan slabima i neprosvećenima da za svoje nevolje, kojih nije malo, traže odgovore u teorijama zavere, imaginacijama itd, gde zasigurno neće zaobići Jevreje. To im, međutim, neće ništa pomoći, nego će umnožiti nevolje i frustracije, a što će biti kompletan poraz Nikolajeve ljubavi prema svome narodu i služenja svom narodu. Nikolaj pak zasigurno ne inspiriše i ne upućuje nikoga, pa ni Srbe, u pravcu gomilanja nevolja i frustracija.\nVaše totalitarističko-nihilističko ustremljenje na Nikolaja i na sve što Nikolaj sobom ovaploćava i svedoči, u sklopu čega je i vaše isforsirano aktualizovanje Nikolajevog teksta o Jevrejima, u službi je antisemitizma. Da li je to svesno ili nesvesno, to ostavljam vašoj ekspertizi. Nadam se da će vam se pri pomoći naći i vaši strukovni kamaradi, kako biste izbegli iskušenje naglašenog subjektivističkog pristupa. Ako ne držite do toga što se napadajući Nikolaja svrstavate u red bogoboraca, pretpostavljam da ipak držite do toga da se ne pokažete i antisemita. Na to obavezuju i grand i fondacija.\nDrugo, dodatno viđenje vašeg političko-politikanskog instrumentalizovanja Nikolaja je ono koje bi se uklapalo u opštu satanizaciju Srba, koja se u poslednje vreme sve više i više koncentriše na Nikolajevu Crkvu, Pravoslavnu Crkvu. Pravoslavnoj Crkvi nije bilo predviđeno da preživi neman komunističkog ateizma, ali pošto je preživela, ona se sada javlja kao ‘remetilički elemenat’ u ostvarenju već davno zacrtanog novog (svetskog) poretka stvari. Sledstveno tome, treba je ili uništiti ili anestezirati.\nI tako ispada, makar za nas Srbe, dok se Hitler zalagao za jedan novi poredak, kome smo platili težak danak, današnji vođi se zalažu za neki, navodno, humaniji novi poredak (ako se radikalno razlikuju, neshvatljivo je, zašto se to ne očituje i u imenu) na životnom polju. Za nas tu neke razlike i nema. Obratite pažnju na raspored okupacionih snaga na Kosovu i Metohiji. On se samo kozmetički razlikuje od onog rasporeda okupacionih snaga iz Drugog svetskog rata. U ovoj, širokoj i multinacionalnoj borbi protiv Pravoslavne Crkve, vi ste izabrali najvidniju metu, ali bez sumnje i najčvršću. Ipak, neka bude po Božijem. Nama pak ostaje teško, skoro nemoguće, shvatiti da bi se u takav posao uključila jedna jevrejska Fondacija i Jerusalimski Univerzitet, indirektno pomagan engleskim Univerzitetom.\nNikolaj vaših informanata nije Nikolaj prihvaćen i prepoznat u organizmu Pravoslavne Crkve, niti u istorijskom organizmu i istorijskom procesu srpskog naroda. Srbi nemaju Nikolaja antisemitu, niti im treba Nikolaj antisemita. Nikolaja antisemitu i Srbe antisemite kreiraju oni koji svoje dvorište, odnosno svoje glave i srca, još nisu oslobodili i očistili od antisemitskog nagona. Pa nam u ovoj opštoj satanizaciji Srba prišivaju i antisemitizam, odnosno tu žeravicu iz svojih ruku sasipaju na glavu nas i dece naše. Neće oni da priznaju i shvate, kao ni vi, da smo mi mali da toliko zlo ponesemo, kao ni da to neće ništa suštinski rešiti kod njih, niti kod same zapremine i sile zla antijevrejstva.\nAntijevrejstvo, antisemitizam je ona infekcija koja kada se na drugog prebacuje, u kliconoši se sve više razrasta i rasplamsava. Nije valjda da to ‘prosvećena Evropa’ ne zna? Ako li je pak suditi po statistici i antijevrejskim, antisemitskim aktima na prostorima te iste Evrope, čovek bi pomislio da i ne zna. Vidi poslednji izveštaj, anketu Anti Defamation League, ADL. Po ovoj anketi i izveštaju svaki treći Nemac je izrazio antijevrejska predubeđenja. Odmah do njih su Belgijanci, dok su Francuzi malo pristojniji sa 25% ispitanika koji imaju odbojan (antisemitski) stav prema Jevrejima. Možda nama i nije mesto u ovakvoj Evropi? Evo nekoliko podataka koji će pokazati da mi do ovakve Evrope imamo još veliki put da prevalimo, ako je ikada i dostignemo, odnosno da se sa njom integrišemo. Naš sveti patrijarh Pavle bi rekao: Nikada i igde kao neljudi (pa ni u Evropu – P. S). U ovom kontekstu to bi, pre svega, značilo nikada kao anti-Jevreji.“\nBajfordovo laganje o srbskom antisemitizmu Samardžić vraća u istorijske okvire, i ukazuje da su pravi mrzitelji Jevreja bili u Zapadnoj Evropi:\n„Ovo malo redova o odnosima Srba prema Jevrejima bilo bi prikladno staviti u socijalnopolitičku i misaono-hronološku paralelu evropskih naroda naspram Jevreja. U devetnaestom veku, kada se u Srbiji Jevreji slobodno organizuju i udružuju kao slobodni i punopravni građani, dotle, recimo u Švajcarskoj još nemaju pravo slobodnog kretanja. U Nemačkoj se prema njima nastupa iz ravni rasističkih vrednovanja i ponižavanja. Tako sedamdesetih godina 19. veka imamo poznatog antisemitu Adolfa Štekera, koji agituje protiv ‘modernog jevrejstva’. Bio je socijalizam, ali u njemu nikako nije mogao da vidi Jevreje. U to vreme deluje i Konstantin Franc, referent pruskog ministarstva prosvete, sa svojom knjigom Nacionalni liberalizam i vladavina Jevreja. Iako je bio za univerzalni evropski federalizam, u isto vreme je bio protivnik svuda prisutnih Jevreja, koje je smatrao glavnim korisnicima svih političkih stranaka, od konzervativnih do socijaldemokratskih. Na zakuženu klimu, čemu je posebno doprineo Adolf Šteker, oglasili su se i poznati nemački istoričari Hajnrih Fon Trajčke i Teodor Momzen. Trajčke je 1879. godine napisao u pruskom almanahu članak Jedna reč o našem jevrejstvu. U ovom članku on Jevreje naziva ‘Naša nesreća’.\nTrajčke kaže još kako su Jevreje mrzeli i klasični autori, kao što su Plinije, Tacit i Juvenalije. On smatra da se Jevreji moraju ili asimilirati ili iseliti. On smatra da je tako ‘prirodno i normalno’ mrzeti Jevreje. Tako se on, kao, pita: Zašto su tako mnogo plemenite i visokoobdarene nacije iskalile svoj podmukli, đavolji bes, koji je tinjao u dubini njihovih duša, baš na jevrejskom narodu i samo na njemu? Trajčkeu je odgovorio Teodor Momzen u svojoj studiji Još jedna reč o našem jevrejstvu. Momzen opominje Trajčkea da njegova razmišljanja otvaraju opasne vidike, i pri tome daje jedno svoje istorijsko viđenje Jevreja: Oni su kvasac kosmopolitizma i nacionalne dekompozicije u Cezarevoj državi, čija politika nije bila ništa drugo do svetsko građanstvo, a narodni karakter ništa drugo do humanitet. Momzenov pozitivan stav i pozitivno viđenje istorijske uloge Jevrejstva zlonamerno su izmanipulisani zbog sintagme ‘nacionalna dekompozicija’. A to govori o realnom, antijevrejskom raspoloženju širih masa. U ovom periodu deluje i već pominjani Mar.\nSedamdesetih godina 19. veka deluje i Eugen Diring, berlinski ekonomista koji je razvio teoriju o materijalističkoj filosofiji zasnovanu na biološkim komponentama, gde je istakao ideju o nerazlučivosti germanskog duha, krvi i rase. Hrišćanstvo je smatrao proizvodom jevrejsko-orijentalne duše i osuđivao ga je kao i samo Jevrejstvo. Ovom duhu su se, po Diringu, prvi isprečili francuski filosofi. Jevreji se ne mogu, po njemu, izmeniti ni pokrštavanjem ni kulturnom asimilacijom. Niže rase se ne mogu izneti, vinuti u više, nego samo i u najboljem slučaju odomaćiti’.\nMožda nam najbolje objašnjava ovaj proces i stanje odomaćenja Diringovo označavanje i nazivanje Jevreja ‘Unutrašnjom Kartaginom’. U ovom istom periodu imamo srodne likove i rasističke stavove i teorije u drugim ‘naprednim nacijama’, Francuaima i Englevima. To eu: Eduard Drimon, Pol Delagard, Jozef Gobino, Hjuston Čemberlan i mnogi drugi. /…/\nNikolaj je davno sagledao evropsku netrpeljivost i viševekovnu sklonost ka agresivnosti i totalitarizmu, što se projavljivalo kroz jednu bezmernu akumulaciju zla, čiju su pošast Jevreji najviše osetili. Pa je on pomalo naivno, ali to je često svojstveno svetiteljima Božijim, pozivao Evropljane na suze pokajnice, ispuštajući i sam iz vida da se u njih suzna žlezda davno zasušila. Vaša žalopojka za, kako kazujete, ‘servilnom popularnošću Nikolaja među masama uprkos njegovim zaraznim pogledima’ sračunata je i destruktivna dezinformacija.\nIli bezrezervno verujete novinarima, informantima, što nije najprimerenije jednom istraživaču sa britanskog univerziteta.“ Bajfordu je ukazano i na Nikolajevu popularnost: „Dobro su vas informanti obavestili da je poslednjih godina prodano preko milion Nikolajevih knjiga. Ako je milion i dvesto hiljada knjiga prodano, onda ovo znači da je svaki deveti ili osmi Srbin kupio jednu Nikolajevu knjigu. Ako je svaki osmi Srbin kupio knjigu, onda ju je pročitao, otprilike, svaki šesti.\nPretpostavljam da ovo činjenično stanje odražava 95%-tnu popularnost Nikolaja u svekolikoj srpskoj populaciji. Svaki deveti ili svaki osmi Srbin koji je kupio knjigu, ili onih 95% koji su pročitali knjigu, ne mogu se baš nazivati servilnom masom. Ovo tim pre što nas ovakav procenat čitalaca knjiga svrstava u sam vrh bibliofila, čak i ispred ‘naroda knjige’. Saznanja sa terena, na vašu žalost, potvrđuju da Srbi ovoliko i u svim socijalnim slojevima, čitaju samo Nikolaja.“\nSramne optužbe Srba za kriptofašizam Samardžić je takođe osporio:\n„Kada je saveznička pobeda bila na horizontu, za koju smo toliko žrtvovali, dobili smo bombardovanje, dotucanje naših glavnih gradova (i to licem na Uskrs 1944), a onda, povrh svega, i komunizam, za kojim vi toliko jadikujete. Danas komunizma više nema kod nas. Ne preti nam ni neman fašizma u sklopu našeg naroda. Ovde ne sporim o nekim spoljnjim uticajima koji su jači od nas, a o kojima biste, recimo, vi mogli više znati i na koje biste, eventualno, mogli i uticati. Mi smo tu nemoćni, jer, pre svega, skoro i da nemamo države koja bi trebala da nam obezbedi potrebnu logistiku.\nZašto bi Srbi, posebno Srpska Crkva, bili neofašisti i ostalo što Crkvi vi, onako u komadu, a radi gomilanja negativnih efekata, pripisujete? Istorijski rekord naše Crkve i naroda govori, svedoči protiv toga. Teško se oteti utisku da vi ne znate da Pravoslavna Crkva kada postane klerikalna, dobija ovo drugo, a gubi ono prvo. Drugim rečima – nije više Pravoslavna. Isto tako, Pravoslavna Crkva nema nikakvu ideologiju, pa i to što joj spočitavate neke antisemitske i neofašističke ideološke zahteve je kompletno deplasirano. Deluje agitatorski, podsećajući na neku petoljetku iz polovine šezdesetih. Druže/gospodine, toga više nema. /…/\nDrugim rečima, vi niste pročitali Nikolaja. Smatram da bi bilo najbolje, kako radi vaših studenata, tako i radi šire publike, i nadasve radi Sasun Fondacije, koja bi mogla finansijski da odradi posao – da izdate Nikolajeva kompletna dela na engleskom i na ivritu. Tako će svet moći videti iz prve ruke i do kraja o kakvom je autoru reč, o narodu iz koga je proizišao i kojeg je nadišao i Crkvi kojoj je pripadao i pripada.“\nU stvari, Bajfordov napad na Nikolaja ima samo jedan cilj: da se Srbija ne obnovi na najuzvišenijim svetosavskim temeljima koje je Nikolaj postavio. Samardžić kaže:\n„Tačna je procena vašeg sekundarnog izvora (Popov 1993, Subotić 1993, 1996) da je Nikolaj zagovarao uspostavljanje društva zasnovanog na pravoslavno-hrišćanskim tradicijama i prevashodno srpski oblik verskog nacionalizma i monarhizma (mnogo je prikladnije i bliže istini reći srpsko-pravoslavno shvatanje naroda i monarhije – P. S). Ovde biste vi i vaši sekundarni izvori (= informanti) za nas, vašu čitalačku publiku, trebali malo utanačiti u kojoj meri ste vi protiv Nikolaja, a u kojoj protiv uspostavljanja srpskog društva na onim vrednostima i kategorijama kroz koje se ogromna većina Srba najlakše prepoznaje i sa čime se najpre identifikuje? Šta su vaši prioriteti i po kom kriterijumu ih određujete?\nNapomene radi, a i da bi se izbegla moguća zamešateljstva, u koja vaše neobaveštene čitaoce uvodite čestim pozivanjem na Nikolajev nacionalizam, treba reći da za Nikolaja takva strana, zapadna kategorija nacije i nacionalizma ne postoji. Pogotovo ne u tako negativnom kontekstu u kojem je vi pripisujete Nikolaju. Za Nikolaja srpski narod je novozavetni LAOS, ono što je na svoj način i u svojoj ravni starozavetni KAHAL. (Nadam se da me, odnosno Nikolaja, nećete dodatno optužiti za antisemitizam zbog ovakvog mog/Nikolajevog shvatanja i poređenja srpskog naroda.)\n/…/ Tačno je da je Nikolaj zagovarao društvo na narodnom, opitnom patosu i etosu, pre svega rukovođen poraznim rezultatima dve bezlične Jugoslavije. Nikolaj je video da je to obezličeno zajedništvo pogubno i da nema perspektive. To što je Nikolaj tada video, kao što i vi vidite sada, nedavno se i ostvarilo. Propala je Jugoslavija, a mi Srbi, koji smo se sa propalom Jugoslavijom najviše identifikovali, u njoj i sa njom smo i sami najviše i propali. Nikolaj je želeo da nas zaštiti od ove propasti. Oni Srbi koji se nisu prekvalifikovali u obezličene Jugoslovene ili u internacionalce komuniste, a u čemu im je pomogao Nikolaj svojim mudrim i dalekosežnim viđenjima, s pravom ga i danas poštuju i u njemu nalaze nadahnuća da na razvalinama od pokojne Jugoslavije naprave svoju zajednicu. Po onome što smo videli, vama i to smeta, s tim što pod plaštom ‘antisemitizma’ imate bolju prođu.\nOdnosno, vi svoje frustracije prema srpskom trajanju kamuflirate plemenitom i legitimnom zabrinutošću zbog antisemitizma.\nU svojoj viziji buduće zajednice srpskog naroda, Nikolaj je očito bio poučen i iskustvom starijih naroda, među njima i Jevreja, koji svojoj državi Izraelu žele da po svaku cenu održe jevrejski karakter.“\nBajfordova priča o Nikolaju kao ideološkom utemeljivaču Ljotićevog srbskog nacionalizma, po Samardžiću, takođe je deplasirana:\n„Što se tiče Ljotićevog udela u nekom nacionalizmu, napominjem vam da je Ljotić bio nepopravljivi Jugosloven, velik hrišćanski ekumenista, u divnom braku sa ženom rimokatoličke vere, od koje nikada, koliko je poznato njegovim saradnicima i prijateljima, nije tražio da pređe u njegovu veru, itd. Koliko mi je poznato, ovako je i decu vaspitao. Sve je ovo sa zagovaranjem nekog nacionalizma nespojivo.\nIzlišno je dalje komentarisati vaše tzv. ‘očevidne ideološke predratne veze između Nikolaja i Zbora. Ali, eto, kako sami za momenat priznajete (pokušavate da nas uverite u vašu nepristrasnost), kada je došao rat „Nikolaj je odbio da podrži okupacione snage“. Ne govori li ovo, gospodine/druže, da je Nikolajeva takozvana nacističko-nacionalistička ideologija, koju mu stalno spočitavate, životnim testom demantovana, čak da je ikada i postojala? Malo kraće, a jasnije i celovitije: Nikolaj je bio slobodnjak i pre rata i tokom rata i posle rata. To je duh plemstva i duhovne plemenitosti (Ruah Nediva, Ps. 51, Masoretski raspored), koji nije mogao porobiti ni koncentracioni logor u Dahau, a pogotovo ne Zbor Dimitrija Ljotića.\nDoduše vi, ne negirajući činjenicu da je Nikolaj bio u koncentracionom logoru Dahau, pokušavate da to predstavite kao neki izlet na odmaralište i zabavu. Otuda takvi eufemizmi u vašem pisanju: budući u Nemačkoj kustodiji (=čuvan, zbrinut od Nemaca) bio je propraćen srpskim patrijarhom Gavrilom Dožićem i transferovan u inostranstvo, prvo u Austriju i posle u Nemačku. Najzad su (da li ovo najzad su, a posle transferovani, pretpostavlja da su do najzad iz neke udobne letilice, iz ptičije perspektive posmatrali prirodne lepote osvojenih teritorija…?) dva starija srpska sveštena lica završila u kampu u Dahau, gde su bili poslani, postavljeni, zvani ‘počasni zatvorenici (Ehrenhaeftling).\nGospodine, ovako, najzad, predstavljen status crkvenih velikodostojnika je krajnji bezobrazluk, kako naspram Nikolaja i Patrijarha Gavrila, tako i Srpske Crkve i srpskog naroda. Da li biste ovako mogli omalovažavati plemenitu i mučeničku prošlost verskog velikodostojnika nekog drugog naroda, recimo engleskog? Opet, recimo, pod pretpostavkom da je takav bio u Dahau, pa makar i sa statusom tzv. ‘počasnog zatvorenika’?\nSrbe poslednjih godina svaka šuša bespoštedno i besplatno odstreljuje. Vi ste im se pridružili. Ne želim da razmišljam da li to ide na uštrb vašeg dostojanstva, ali takav površan i zlokoban i ostrašćen pristup tako osetljivoj i ozbiljnoj tematici, koju vi istražujete, zasigurno nije na čast kućama, institucijama i narodima u čije ime, navodno, delujete i predstavljate se.“\nNaravno da Srbi s punim pravom boravak u Dahau smatraju mučeništvom Nikolajevim:\n„Tačno je da mi poštujemo i vrednujemo zatočeništvo episkopa Nikolaja i patrijarha Gavrila u Dahau i da mi to smatramo stradanjem i poniženjem. Smatram, na ovom polju, da smo imali i da imamo podršku celog plemenitog sveta. Nikolaj i Gavrilo su nam ostavili ono nasleđe koje se rizniči u svetsku istorijsku riznicu časti i dostojanstva. To je nasleđe i priznanje sa kojim se mi zadovoljavamo, jer mislimo i verujemo da je opštečovečansko i Božije, i kao takvo nepropadljivo.\nDa li ste pomislili na kakve biste reakcije naišli da su poglavari, recimo, Anglikanske crkve ili Rimokatoličke ili neki drugi verski poglavari doživeli onu ‘počast’ od Nemaca kakvu su doživeli srpski patrijarh Gavrilo i najugledniji episkop Pravoslavne crkve Nikolaj Velimirović, ako biste im pokušali ovako bezočno da omalovažite njihov statut stradalnika i ispovednika? /…/\nAko vi i dalje i iskreno držite da je Nikolaj u Dahau bio u nekoj vrsti preteče Dizni Vorld (01bpeu Uog1s1) zabavišta, neka vam bude. Međutim, toliko ponižavanje i omalovažavanje je slaba i neuverljiva osnova za vašu konstrukciju o mučeničkom mitu, odnosno o svuda prisutnoj priči o mučeničkom aktu, kao ‘zamena mita’ koji odvraća pažnju od značajne kontraverze vezane za ovaj period episkopovog života. Ovo sasvim odstranjuje, potiskuje činjenicu d aje u Dahau iz neshvatljivih razloga, koji nadilaze racionalno objašnjenje, Velimirović napisao deo svojih najantisemitskijih materijala. Da, da, tu u koncentracionom logoru Dahau se razmišlja i o nemislivom i nezamislivom i to može, pre svih, genije kakav je bio Nikolaj.“\nSamardžić je ukazao na to da je boravak u Dahau samo jedan elemenat Nikolajeve svetosti:\n„Najzad, Pravoslavna Crkva nije u Nikolaju prepoznala svetitelja Božijeg zbog njegovog izleta ili mučenistva u Dahau, jer mi smo takvih mučenika imali mnogo. Da vam ponovo pomenem činom većeg, patrijarha Gavrila, koga Crkva nije prepoznala kao svetitelja Božijeg. Crkva nije Nikolaja prepoznala kao svetitelja ni zato što je, pored ostalih, spasavao i Jevreje. Crkvu, međutim, isto tako u tome nije sprečilo Nikolajevo usputno i nedovršeno razmišljanje o Jevrejima, koje tim pre što je usputno i nedovršeno, pa još kada se izvadi iz konteksta, mnoge iritira. To mi iskreno razumemo i osećamo svojom iskrenom dužnošću da to kako našim vernicima tako i svakom – najautentičnije i najkonstruktivnije prema svakome, a pre svega prema Jevrejima – pojasnimo i kao naslednici Nikolajevog nasleđa na delu posvedočimo.“\nPodvučeno je i Bajfordovo osporavanje pravoslavne kanonizacije:\n„Ovde je prilika da se kaže i nekoliko dodatnih reči na vaše predstavljanje kanonizacije u Pravoslavnoj Crkvi, konkretno čina i procesa kanonizacije samog episkopa Nikolaja Velimirovića. Vi prenaglašeno i prekomerno zavisno pristupate i posmatrate kanonizaciju u Pravoslavnoj Crkvi od čina kanonizacije u Rimokatoličkoj crkvi. Ovakav pristup u korenu sputava Boga, odnosno stavlja Boga u drugi plan po pitanju projavljivanja svetitelja. Odnosno, vaš pristup nam ne dozvoljava da svetiteljima pristupimo i da ih osaznajemo kao Božije svetitelje (Kodšej Elohim), božije izabranike (nivharim).\nVaš navodni pokušaj da objasnite prepoznavanje i projavljivanje, pa i kanonizovanje svetitelja u Pravoslavnoj Crkvi, pomoću i naspram kanonizacije u zapadnoj, rimokatoličkoj tradiciji je sračunat na degradiranje procesa i kriterijuma kanonizacije u Pravoslavnoj Crkvi. Vi kanonizaciju, zadobijanje statusa svetitelja u Pravoslavnoj Crkvi, smatrate kao bon marche, good deal, bagatelu. Ako je tako, nama je teško shvatiti zašto je ta „bagatela“ predmet vašeg interesovanja. Nije li vaše bogatelisanje, ponižavanje ne samo antisrbizam nego i antipravoslavlje?\nEvo vašeg teksta u tom pravcu: Blaža, manje rigorozna (= manje stroga od pravila u Rimokatoličkoj crkvi – P. S.) pravila za kanonizaciju u pravoslavnom svetu smatraju se među mnogim srpskim sveštenicima kao jedina autentična i adekvatna praksa deklarisanja svetitelja (…) Zbog istrajavajućeg i široko rasprostranjenog uverenja da kanonizacija predstavlja malo više od eklezijalne formalnosti, posredstvom koje crkva ratifikuje postojeći kult, uranim slojevima socijalne konstrukcije Velimirovićeva svetiteljstva u poznim 1980im Velimirovićevi podržavaoci su uložili značajan napor da pokažu postojanje ‘živog kulta posvećenog episkopu.\nPosle slede vaša kantanja o kampanji u pravcu zadobijanja, osvajanja statusa svetitelja za Nikolaja. U toj, kako kažete, kampanji vođenoj od strane pro-Velimirovićeve klike, nastojalo se na rehabilitaciji Nikolaja, kao i nametanju njegovog kulta i predstavljanju toga kao volje naroda. A u to je ‘klika’ uložila značajne napore, pre svega kroz organizovanje propagandističkih skupova, itd.\nGospodine/druže, mi pravoslavni Srbi u ovoj vašoj analizi vidimo isključivo čekističko-komesarsku demagogiju i dijalektiku. Odnosno, vi prenosite na Nikolaja i Pravoslavnu Crkvu ‘kanonske norme i pravila’ po kojima su kanonizovani: Marks, Lenjin, Mao Cedung, Enver Hodža, Pol Pot i mnogi drugi. Mi takvih svetitelja nemamo i ne trebaju nam. Nikolaj se protiv takvih svetitelja i sam borio, kao što se borio i protiv nacizma. Posle, da se mi ne bismo dosetili, ili vi možda i vidite neku srodnost između ovih svetitelja i procesa kanonizacije u Rimokatoličkoj crkvi, kažete kako je ova propagandistička mašinerija ubrzo svoje rezultate predstavila, ‘kao prvi korak na putu pune kanonizacije’. Ishodeći iz rimokatoličke prakse, hoćete da kažete da je ovo beatifikacija na putu pune kanonizacije. Što tako nešto ne postoji u Pravoslavnoj Crkvi, nije ni važno. Vi i ne pišete nama i o nama, nego drugima, prvenstveno Zapadnjacima, a protiv nas. Od njih i očekujete da vas shvate, i vi ste u tom pravcu ‘investirali značajan napor’.\nGovoreći o Nikolajevim sledbenicima, koji su raznim propagandističkim sredstvima prosto nasilno vaspostavili i višim crkvenim vlastima u Srbiji nametnuli Nikolajev kult, propustili ste da nam objasnite kojim propagandističkim sredstvima i ko je nametnuo Nikolajev kult u Evropi, Americi i Australiji. Vi znate da Srbi nemaju neki svoj Sienen, ili neku Al Džaziru, ili nešto tako. Možda vi u vezi sa ovom činjenicom znate nešto što ni same Nikolajeve pristalice, makar one javne koje ste prozvali, ne znaju? Da li ćete nam to otkriti u svojim narednim biltenima? Šta god nam u vašim biltenima, eventualno, otkrili, činjenica je da ste vi duboko zagazili u bogoborstvo, a što opet predstavljate kao neku nauku, ili naučne polufabrikate.\nDa skratim – nedostaje vam naučne objektivnosti, gospodine. Ako istinski želite da budete objektivni u ovom vašem poslu, u šta je teško posumnjati, dozvolite mi da vam preporučim naravoučenije izvučeno iz ovakvih situacija još pre dve hiljade godina. Naravoučenije je Božije i opet Božije, a preko dvojice plemenitih Jevreja: jedan je bio član Sinedriona, a drugi ugledni i revnosni član farisejske grupacije. Ovaj je prvi, kada su se njegovi sakrvnici našli u sličnoj situaciji u kojoj ste vi prema Nikolaju danas, rekao: Okanimo se ovog posla. Ako je ovo od ljudi, propašće samo od sebe, a ako je od Boga, da se ne pokažemo bogoborcima. Ovom pak drugom, koji je bio u sličnoj situaciji, sam Bog se javio i rekao: Zašto me goniš, ne vredi ti se protiv bodila ritati (Vidi Dela Apostolska – Maase Hašlihim 5 i 9)?“


Može li Olimpijada izvući Veliku Britaniju iz recesije\n24.05.2012. / 8:10\nLONDON, Poslije tri godine pripremnih radova u koje je uloženo 9,3 milijardi funti i dva mjeseca uoči otvaranja ljetnih Olimpijskih igara u prestonici Velike Britanije, Londonu, sve je spremno za dolazak stotina hiljada turista.\nSmanjena maloprodaja u Britaniji u aprilu\n23.05.2012. / 13:27\nLONDON, Obim maloprodaje u Britaniji smanjen je u aprilu najviše u posljednje dvije godine, usljed pada prodaje goriva i slabe tražnje garderobe, saopštio je danas Zavod za statistiku u Londonu.\nBožidar Đelić kandidat za predsjednika EBRD\n12.05.2012. / 8:40\nLONDON, Predstojeći godišnji sastanak Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), 18. i 19. maja u Londonu, biće posvećen izboru predsjednika te finansijske istitucije tokom sljedeće četiri godine, a na njemu će se takođe glasati o novom fondu, vrijednom milijardu\nBanka Engleske neće uliti dodatna sredstva u svoju privredu\n11.05.2012. / 8:15\nLONDON, Britanska centralna banka (Bank of England – BoE) donijela je juče odluku da ne uliva više sredstava u recesijom pogođenu domaću privredu.\nBankari pred sudom dobili bonuse\n09.05.2012. / 12:44\nLONDON, Više od 100 bankara koji rade u Londonu dobili su sudski spor u kojem su tvrdili da je “Komercbanka”, druga najveća banka u Njemačkoj, prekršila svoje zakonske obaveze kada im nije isplatila bonuse u vrijednosti od oko 52 miliona\nBritanski kontrolori granice štrajkuju 10. maja\n03.05.2012. / 7:30\nLONDON, Sindikat zaposlenih na britanskoj graničnoj kontroli zakazao je štrajk za 10. maj zbog neslaganja sa vladom oko povećanja starosne granice za odlazak u penziju, javio je AP.\nFordovi radnici prvi put u štrajku od 1978.\n26.04.2012. / 7:45\nLONDON, Proizvođač automobila Ford po prvi put je nakon sedamdesetih godina prošlog vijeka suočen s mogućnošću štrajka svojih radnika u Velikoj Britaniji.\n25.04.2012. / 9:37\nLONDON, Britanija je u martu zabilježila veći od očekivanog budžetski deficit, a neto zaduživanje iznosi 66 odsto bruto društvenog proizvoda.\n“Gugl” planira klaud servis\n24.04.2012. / 17:35\nLONDON, “Gugl” bi uskoro mogao da ponudi svojim korisnicima klaud servis za skladištenje fotografija i drugih internetskih sadržaja.\nKolos sa Stratforda\n24.04.2012. / 7:45\nLONDON, Uoči Olimpijskih igara u Londonu će biti otvoren najveći “McDonald'sov” restoran na svijetu sa 1.500 sjedećih mjesta i 50.000 napravljenih Big Macova u šest sedmica.\nLondonski kvadrat najskuplji u EU\n14.04.2012. / 8:30\nLONDON, Cijene nekretnina u Evropi počinju lagano da padaju, pokazuju statistički podaci iz nekoliko evropskih zemalja.


Kako provesti vikend u Pragu - My Cup of Tea\nKako provesti vikend u Pragu\n1 Jul, 2016 9 0\nU slučaju da ste planirali neko mini putovanje, odnosno beg iz grada na vikend, Prag bi trebalo da bude pri vrhu vaše liste. Pored toga što je finansijski priuštiv, ovaj grad je, slobodno možemo reći, jedan od najlepših u Istočnoj Evropi.\nPrag je odlična početna stanica vašeg istraživanja Evrope. Zato smo isplanirali savršen način da provedete vikend baš tamo!\nŠto se smeštaja tiče, Fusion Hotel je odlično mesto da se opustite. Sobe su neobične, ali jako moderne i ispunjene su radovima mladih Čeških umetnika. Hotel je u blizini centra i veoma je živahan – ne gubeći pritom na udobnosti.\nŠetnja po gradu:\nNakon što ste se smestili, upoznajte se s gradom tako što ćete otići na besplatno razgledanje pešaka. Postoji nekoliko organizacija koje se time bave, a sjajan je način da naučite više o Pragu, a da ne potrošite ni centa.\nLokál je fantastično i nimalo skupo mesto na koje možete otići na pravi češki ručak. Šnicla od svinjskog vrata, gulaš i domaće kobasice su samo deo od onoga što možete očekivati. Piva su u pragu velika, a Lokál u tome nije izuzetak, pa nećete pogrešiti ako naručite jednu kriglu kvalitetnog točenog piva kad ste već tu. 🙂\nKada završite s ručkom, pođite do Glavnog trga Starog grada kako biste bolje osmotrili jedno od najpoznatijih mesta u gradu. Trg je predivan i protkan je istorijom koja seže do 12. veka i jednostavno ga svako ko dođe u Prag mora videti. Imajte u vidu da je ovo područje turističko, a to podrazumeva više cene, tako da odložite šoping i jelo za neko drugo mesto.\nPrag jeste istorijski grad, ali ne očekujte da je zatrpan u prošlosti. Poslednje godine unele su velike promene, naročito u umetničkoj sceni i DOX Centar za savremenu umetnost je dokaz tome. Provedite popodne ovde, u razgledanju umetnosti čiji su tvorci i češki, a i internacionalni stvaraoci.\nKada sunce počne da zalazi, uputite se ka Karlovom mostu, jednom od najlepših znamenitosti u celom gradu. Njegova izgradnja počela je u 14. veku, a most se prostire preko reke Vltave kako bi spojio Stari grad i Malu stranu. Most je predivan u svako doba, ali posebno je magičan u sumrak.\nVreme je za večeru! Svratite do restorana Etnosvet na fantastičan vegetarijanski obrok koji će se svideti i ljubiteljima mesa. Shvatićete da je češka kuhinja podjednako jaka i začinjena kao naša, pa će vam dobro doći pauza od takvih obroka. Posle toga, naravno, morate uživati u još jednoj krigli piva, a nećete pogrešiti ako to učinite u Klasterni Pivovar Strahov.\nZa doručak krenite u neku od mnogih predivnih praških kafeterija. Gde god da odete – nema greške. Postoji širok izbor na meniju za doručak, a možete se okrepiti i nekim pecivom za početak dana.\nSada je vreme da krenete do Praškog hrada (zamka). Izgrađen je tokom 80ih godina devetog veka (da, toliko je star), a osim što je deo Svetske kulturne baštine, ujedno je i najstariji zamkovni kompleks na svetu! Postoji više zdanja u okviru kompleksa koja možete posetiti, ali najveći akcenat stavljamo na Katedralu Svetog Vida. Odvojte barem dva sata za nju, jer postoji toliko toga što možete videti.\nNakon ove posete ćete sigurno ogladneti. Mnogi restorani u gradu nude veoma dobru hranu za nižu cenu. La Finestra je jedno od tih lokala, gde možete dobiti predjelo, glavno jelo i dezert za manje od 20 evra, a bićete vrlo siti.\nPotrošite unete kalorije šetnjom do Jevrejske četvrti kako biste doživeli još malo praške istorije. Staro jevrejsko groblje je najpoznatije mesto u ovom reonu i to s pravom, jer potpuno oduzima dah.\nPoseta Manastiru Strahov je takođe topla preporuka. Odatle se pružaju neverovatni pogledi na grad. Kada ste unutra, obiđite biblioteku, koja će verovatno postati najlepša koju ste ikada videli.\nZaokružite boravak u ovom magičnom gradu odlaskom na piće do Bugsy’s ili Hemingway bara. Tamo ćete pronaći mnoštvo mladog lokalnog stanovništva, a i odličan koktel meni. Slobodno dođite malo ranije, jer se oba mesta vrlo brzo napune.\nDa li ste već bili u Pragu? Koja su vaša omiljena mesta? Recite nam u komentarima!\nZemlja nepoznata turistima koju morate posetiti\n3 Decembar, 2016\n15 zanimljivih činjenica o Francuskoj


Web dizajner | Linum Internet Solution d.o.o. | Beograd | HelloWorld.rs\nUpoznaj kompaniju Linum Internet Solution d.o.o.\nLinum Internet Solutions je kompanija koja se bavi web i mobilnim razvojem. Imamo stručan tim profesionalaca i nudimo širok spektar outsourcing softverskih rešenja.


Dekorativni kamen, Čečina :: Daibau.rs\nDEKORATIVNI KAMEN, ČEČINA\nTražim dobrog kamenoresca: Skupili smo i proverili kamenoresce, koji rade u mestu Čečina i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani kamenoresci će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan kamenorezac Čečina, koji može da uradi:\tlomljenac na fasadi, prirodni kamen na fasadi, oblaganje stepenica sa neravnim kamenom, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


34 tretmana za smanjenje obujma, detoksikaciju i redukciju celulita + 2x vakuum vreća!\n34 tretmana za smanjenje obujma, detoksikaciju i redukciju celulita + 2x vakuum vreća! - 420 kn


Pravosudni puč u toku | eho\n“Mi nastavljamo podržavati okruženje u kojem odgovoran i profesionalan pravosudni sektor može funkcionisati nezavisno od političkog utjecaja. Međutim, ne možemo komentarisati hipotetičke situacije”, odgovoreno mi je iz Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH\n“Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini ne može javno komentirati navode koje iznosite.\nNastavit ćemo pratiti stanje i dešavanja u pravosuđu, uključujući procese imenovanja i transparentno izvještavati o našim sistemskim nalazima.”


Medjunarodni pozivni broj +31 / 0031\nmedjunarodni pozivni broj: +31\nPočetna nula iz nacionalnog pozivnog broja ovde se mora izostaviti. Dakle, broj '09636 1999636' postaje '+31 9636 1999636' sa državnim pozivnim brojem.\n+31 (0031) je pozivni broj za državu Holandija. Ako ste van Holandija i želite da pozovete osobu u Stadskanaal, , pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Holandija je +31 (0031), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Stadskanaal, , morate da dodate +31 599 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9999636, pozivni broj grada 0599 i medjunarodni pozivni broj +31, broj za pozivanje je +31 599 9999636.\nZnak plus na početku broja telefona obično može da se koristi u ovom formatu. Ipak, češće se znak plus zamenjuje nizom brojeva koji upozoravaju telefonsku mrežu da želite da pozovete broj telefona u drugoj zemlji. ITU preporučuje korišćenje 00, koje se takođe koristi u mnogim zemljama uključujući i sve evropske zemlje. Takođe možete da koristite 0031 599 kao alternativu za +31 599, koje morate da dodate ispred broja telefona osobe u Stadskanaal, da biste je pozvali iz Srbija. Za fiktivni broj telefona 9999636, pozivni broj grada 0599 i medjunarodni pozivni broj 0031 (Holandija), broj za pozivanje je 0031 599 9999636.\nAko se pretplatnik poziva na broj mobilnog telefona, nije važno u kojoj se državi mobilni uređaj nalazi. Da li je poziv međunarodni i da li se medjunarodni pozivni broj mora navesti, u ovom slučaju +31 (0031, Holandija), zavisi isključivo od toga da li pozvani mobilni uređaj koristi pružaoca usluga mobilne telefonije iz iste države kao i pozivalac. Lokacija mobilnog uređaja ne pravi razliku. Međutim, pod određenim uslovima lokacija može da pravi veliku razliku kada su u pitanju troškovi poziva. Čim mobilni uređaj pozove inostranu mobilnu mrežu, naplaćuju se naknade za roming. Te naknade snosi vlasnik dotičnog uređaja, bez obzira na to da li je to lice pozvano ili je pozvalo nekog drugog. Naknade za roming su u velikoj meri ukinute unutar Evropske unije, tako da nema dodatnih troškova prilikom korišćenja mobilnog uređaja u drugoj evropskoj državi. Međutim, izvan Evropske unije, to često uključuje i visoku doplatu. Naknade za roming su posebno visoke u avionima i na brodovima koji su opremljeni ćelijskom mobilnom mrežom. Zbog toga je preporučljivo da se unapred informišete o naknadama za roming dok ste u inostranstvu ili da izbegnete rizik tako što ćete uređaj ostaviti u režimu rada u avionu tokom celog trajanja svog putovanja.


Ankara /Erdogan najavio razgovore s finskim zvaničnicima / Radio Sarajevo\nFoto: EPA/Turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan\n20. 05. 2022. u 20:16:00 Fena\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan izjavio je u petak da će sutra razgovarati s finskim zvaničnicima, istovremeno zadržavajući protivljenje finskoj i švedskoj molbi za članstvo u NATO-u zbog njihovog pružanja utočišta članovima grupa koje Ankara smatra terorističkim.\nFinska i Švedska zvnično su podnijele molbu za pridruženje NATO- u srijedu, nakon ruske invazije na Ukrajinu 24. februara.\nErdogan je izjavio da je danas razgovarao o toj temi s nizozemskim premijerom Markom Rutteom i da će također razgovarati s britanskim zvaničnicima u subotu. On nije konkretizovao dužnosnike s kojima će razgovarati u Finskoj i u Britaniji.\n! / Erdogan ne odustaje od blokade Švedske i Finske, uskoro razgovor sa NATO-om\n"Naravno da ćemo nastaviti sve te rasprave u korist očuvanja diplomatskih napora", izjavio je Erdogan novinarima.\nAnkara tvrdi da Švedska i Finska pružaju utočište ljudima povezanim s militantnom grupom Radnička partija Kurdistana (PKK) i sljedbenicima Fethullaha Gulena, koga Ankara optužuje za orkestriranje pokušaja vojnog udara 2016. godine.\nZapadni čelnici izrazili su uvjerenje da primjedbe Ankare neće predstavljati blokadu procesu prijema u NATO dvije nordijske zemlje, ne navodeći kako bi se turski stav mogao promijeniti.\nErdogan je danas kritikovao Zapad što ne smatra miliciju sirijskih Kurda YPG terorističkom grupom, dok proglašava PKK takvom organizacijom. Turska smatra obje grupe identičnim.\n"Trenutno terorističke organizacije djeluju u brojnim evropskim zemljama, posebno u Njemačkoj, u Nizozemskoj, u Švedskoj, u Finskoj i u Francuskoj", kazao je.\nErdogan je ranije izjavio da se švedska i finska delegacija ne bi trebale zamarati dolaskom u Ankaru da uvjere Tursku da prihvati njihove molbe za članstvo u NATO-u, prenosi Reuters.\nTagovi: Recep Tayip Erdogan Turska Finska Švedska\n!/ Linde uzvratila Erdoganu nakon što je Švedsku nazvao 'pansionom za terorističke grupe'\nStav / Erdogan: Nećemo pristati na proširenje koje bi moglo učiniti NATO manje sigurnim


Letnji kamp ženske omladinske selekcije | Fudbal.info\nLetnji kamp ženske omladinske selekcije\nLetnji kamp ženske omladinske selekcije Srbije biće održan u Sportskom centru FS Srbije u Staroj Pazovi od 9. do 15. Jula.\nSelektor Goran Sretenović pozvao je 25 igračica na koje računa za letnji kamp, ali i predstojeće kvalifikacije.\nNa spisku se nalaze igračice rođene 1999. godine i mlađe. U skladu sa planskim praćenjem razvoja igračica stručnjaci Republičkog zavoda za sport izvršiće motorička i medicinska testiranja svih igračica 9. jula,a predstavnici Antidoping agencije će tri dana kasnije održati predavanje o antidopingu i ishrani sportista.\nPrvi kvalifikacioni turnir UEFA za U-19 selekciju biće odigran u Albaniji od 14. do 19. septembra. Na turniru će pored naše selekcije i domaćina učestvovati još Škotska i Kipar.\nSpisak pozvanih igračica:\nTanja Đapić (Vojvodina), Milica Petković (Lavice Dubočica), Dajana Mihajlović (Spartak)\nAleksandra Zlatanović (Mašinac), Milana Golubović (Vojvodina), Tijana Đuriček (C. zvezda), Jelena Andrejin (Obilić), Isidora Vučković (Mašinac), Marina Bradić (Napredak), Milana Knežević (Metalmanija)\nViktorija Mišeljić (Mašinac), Anđela Kričak (Napredak), Sara Savanović, Ivana Trbojević (Vojvodina), Nevena Mičić (Rad), Tijana Filipović (Spartak), Danijela Filipović (West Coast, SAD)\nAlegra Poljak (Spartak), Miljana Ivanović (Mašinac), Jovana Kostadinović (Radnički 2012), Marija Kovačević (Vojvodina), Jovana Brusin (Metalmanija), Željka Belovan (Obilić), Jovana Vukašinović (Mačva), Anđela Frajtović (Spartak)\nvesti ženski fudbal\nKruševljani poraženi,trener zadovoljan\nMetalac od danas na Zlatiboru


Partizanov biser na prestižnom kampu na NBA Ol star vikendu | Mondo Portal\nStefan Todorovic KK Partizan na kampu NBA i FIBA na Ol star\nPartizanov biser na prestižnom kampu na NBA Ol star vikendu 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 12.02.2020. / 11:45\nStefan Todorović dobio je poziv za učešće na kampu "Košarka bez granica"\nMladi košarkaš Partizana Stefan Todorović učestvovaće na ovogodišnjem NBA i FIBA globalnom kampu "Košarka bez granica".\nJunior crno-belih se našao među 64 odabrana mlada asa iz 34 zemlje.\nOn je otputovao u SAD, jer će se prestižni kamp održati u okviru NBA Ol-Star vikenda, od 14. do 16. februara u Čikagu, gde će se okupiti najveći košarkaški talenti iz celog sveta.\nStefan Todorović je rođen 4. decembra 2002. godine u Beogradu, visok je 201 centimetar i igra na poziciji beka.\nIzvor: Youtube/Stefan Todorović\nKK Partizan kamp fiba nba ol star\n12.02.2020. / 16:26\nu njegovim godinama Divac, Đorđević, Danilović uveliko su igrali za I tim a nisu išli nikakve kampove u Americi.\n12.02.2020. / 16:46\n@Momčilo igrala se druga kosarka


Ono što su svi očekivali da će da se dogodi, a najpre Ljiljana Smajlović, i dogodilo se. Odlukom Skupštine preduzeća razrešena je dužnosti glavna urednica „Politike”. Vest prevazilazi okvire relativno banalne informacije o kadrovskoj smeni u jednom glasilu, makar ono bilo „najstarije na Balkanu” i samoproglašenom za nekakav „stub srpstva” što je, kroz istoriju, ovih dnevnih novina više opterećivalo nego što im je pomagalo u nužnim poslovima modernizacije i prilagođavanja novim pravilima utakmice na poprilično grubom medijskom tržištu.\nNe osećam, odmah da kažem, nikakav sukob interesa zato što pišem o ovoj temi, a kolumnista sam u tom listu i to angažovan na nagovor Ljiljane Smajlović. Mislim da je tema značajna za čitav medijski prostor u Srbiji, dakle tiče se i moje kože u različitim aspektima profesionalnog angažovanja, i da bi baš „Politika” morala da bude inicijator ozbiljne rasprave, večne rasprave, da dodam, o odnosima u trouglu mediji – vlast – novac.\nKad je reč o ovom poslednjem, Srđan Janićijević, direktor „Politike”, koji je podneo ostavku na funkciju, efektno je opisao u nekoj vrsti oproštajnog pisma trogodišnji rad i rat da od rasturenog preduzeća napravi korporaciju koja je ostvarila finansijski višak, mereno obrtnim kapitalom. Ali, ovde je reč o obrtnim ljudima.\nPretpostavljam da je Ljiljani Smajlović još 11. maja, posle izbora, bilo jasno da će doći do obrta u njenoj karijeri i da je to posledica „paradržavnog” karaktera lista koji uređuje i rekao bih da se ovih par meseci, od izbora naovamo, vodila samo bitka oko načina egzekucije. U izjavi za „Vreme” od prošle nedelje Smajlovićka je rekla: „Ne može se sa ljudima postupati kao da ne postoje ili kao da su koferi koje prosto možete izneti ispred vrata”. U ovonedeljnom broju nedeljnika otpisala joj je Danka Dragić, potpisana kao bivši novinar „Politike”: „Bez ijedne uredničke primedbe izrečene na svoj rad izbačena sam iz spoljnopolitičke rubrike i celih novina. Posle 33 godine provedene u toj kući, jedino što sam čula bila je šeretska rečenica generalnog direktora... 'Nemaš ljutiš. Svako bira svoj tim?'”.\nTim Ljiljane Smajlović očigledno ne uliva poverenje ovima koji su pobedili na novim izborima, plus starosedelačkom delu redakcije, plus onima koji bi sebe da vide kao kalifa umesto kalifa, jer da uliva poverenje ne bi preslikali skupštinski model po kome najstariji član kolegijuma predsedava ovom telu, odnosno pravi novine, pored živog zamenika glavnog urednika kome je to u opisu posla i koji je po zakonu odgovoran za ono što „Politika” objavi. Ništa novo neću reći ako napišem da je posao koji radimo prilično stresan i grub, daleko od idiličnog i da tu nema neke jednom zauvek date pravde i nepravde, već da u dobroj meri zavisi od odnosa snaga.\nUtoliko pre mislim da je i ovo s konkursom za glavnog urednika čisto zamajavanje. Glavnog urednika predlaže direktor. Njegov predlog bi trebalo da bude rezultanta saglasnosti s titularom vlasti nad medijem, bilo da je reč o parama bilo o političkoj vlasti, a u slučaju dnevnog lista „Politika” s ovim drugima.\nMišljenje redakcije jeste poželjno i za pametnog direktora i za pametnu vlast. Pretpostavka je da kandidat, ukoliko je i on pametan, ne bi prihvatio dužnost ukoliko redakcija nema većinom pozitivno mišljenje o njegovim sposobnostima.\nZa neke je ključno pitanje čemu uopšte služi to zamajavanje s konkursom i puno kandidata, konkursnim komisijama i rokovima žalbe, i čija je potreba da se jednom vrstom lažne transparentnosti pokriva ono što je svima jasno, čim se o kandidatu dogovore Demokratska stranka i G 17 plus.\nNe bih, ovom prilikom, iznosio svoje mišljenje o učinku Ljiljane Smajlović. Uostalom, učinio sam to na istom ovom mestu u julu, u tekstu „Sve da bi jedna žena otišla”, ali citiraću nešto što možda doprinosi da se bolje sagledaju i unaprede odnosi u javnoj sferi Srbije. Radi se o citatu iz dela Jirgena Habermasa „Politička komunikacija u medijskom društvu”:\n„Ukoliko ne žele da rizikuju da budu neefikasne, strateške intervencije u javnoj sferi moraju da budu u skladu s pravilima igre. Kada uspostavljena pravila jednom pokrenu odgovarajuću igru – koja obećava stvaranje uvaženih javnih mnjenja – tada će i moćni akteri samo doprinositi mobilizaciji bitnih tema, činjenica i argumenata. Međutim, da bi se uspostavila pravila igre moraju da se postignu dve stvari: prvo, samoregulišući medijski sistem mora da sačuva nezavisnost u odnosu na okruženje, budući da političku komunikaciju u javnoj sferi usmerava i ka civilnom društvu i ka političkom centru; i drugo, inkluzivno civilno društvo mora da osnaži građane kako bi mogli da učestvuju i reaguju na javni diskurs koji, za uzvrat, ne sme da se degeneriše u kolonizirajući vid komunikacije”.\nOno što je, čini mi se, sasvim jasno kad je reč o ovom slučaju jeste da su „pravila igre” nejasna, da „Politika” još nije izgradila „samoregulišući medijski sistem” koji bi joj omogućio „nezavisnost u odnosu na okruženje” a da je „osnaženi građanin” misaona imenica u javnim poslovima.


Sveti klin iz desne Hristove ruke i danas leči bolesne - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/ Informer/ M. G. DATUM I VREME: 04.07.2020. 13:44\nBio je jedanaesti vek kada je podvižnik i Božji čovek Luka, u vrletima centralnog dela ostrva Tasos podigao omalenu kapelu posvećenu Svetom Jovanu Teologu. Mesto se i danas zove Teologos, a tu počinje istorija koja govori o čudima i čudesnim dešavanjima koja se i danas pominju sa velikim poštovanjem\nManastir na Tasosu, Foto: Printscreen/YouTube\nManastir na Tasosu\nIz Nemačke stigao apel u borbi protiv koronavirusa koji bi Srbi trebalo da poslušaju! (FOTO)


Emina Jahović: Nije istina da se razvodim!0 komentara\nObjavljeno 28.12.2009 u 21:57\nPop pevačica Emina Jahović-Sandal komentariše spekulacije o razvodu od turske zvezde Mustafe Sandala i otkriva na koji način planiraju da intimno proslave godišnjicu braka.\nMeđutim, naša Penelope Kruz demantuje da u njenom braku postoji bilo kakav problem i da napušta velelepni dom u najvećem turskom gradu kao i da se raduje skoroj proslavi druge godišnjice braka, koju će s voljenim upriličiti 13. januara u Istanbulu.\n- Mom suprugu i meni bitno je samo to da budemo zajedno za godišnjicu braka. Naravno da nema povoda za spekulacije o tome da se razvodim. U poslednje vreme čitam mnogo neistina o sebi, pa i o svom braku, ali one nas uvek dobro zabave – ističe Emina, potpuno sigurna u to da u njenom odnosu sa Mustafom nema nikakvih trzavica niti povoda za nagađanja o navodnom razlazu.\n- Svaki brak u kojem se neguju ljubav i poštovanje je savršen, a naš je zasnovan upravo na tome. Spremna sam da se odreknem svih iskušenja koja bi mogla da ugroze moju sreću. Na sceni sam skoro deceniju i do sada se nije dogodilo da karijera ugrožava moj porodični spokoj, a sigurna sam da bi bilo isto da se razmere moje popularnosti prenesu i na svetski nivo – kaže Emina koja će predstojeće praznike provesti bez svojih najmilijih, sina Jamana i supruga Mustafe. Ona će za doček Nove godine pevati na Trgu slikara u Budvi, a zbog dolaska u Srbiju, a potom i Crnu Goru, nekoliko dana biće samo na telefonskoj vezi sa Istanbulom.\n- Nikada nisam preterano uživala za vreme praznika. Uvek sam se trudila da mi, uz moje društvo i porodicu, svaki dan bude praznik. Radujem se što ću Novu godinu provesti u Budvi, na prvom mestu zbog svoje verne publike u Crnoj Gori koja me tamo uvek fenomenalno dočeka, a istovremeno biće mi teško što ću prvi put, posle šest godina, taj dan provesti bez Mustafe. Isto tako, u novu godinu neću ući ni sa sinom Jamanom. Biće mi teško, ali tešim se time što ću od sina i supruga biti razdvojena samo dva dana – otkriva pop pevačica koja uskoro snima duet sa španskom zvezdom Monikom Molinom. Poznanstvo s njom podseća je na period zabavljanja sa Mustafom.\n- Muziku Monike Moline upoznala sam još 2004. godine, kada sam srela i svog sadašnjeg supruga koji je veliki poštovalac njenog rada. Zato me Monikina muzika asocira na rađenje naše ljubavi, tako da, bez obzira na to da li će se ovaj duet snimati u Španiji ili u Srbiji, meni mnogo znači – priča Emina koja se ovih dana u medijima pominje i kao domaći predstavnik na Pesmi Evrovizije.\n- Evrovizija je svakom pevaču izazov koji priželjkuje. Kada bi me pozvali, naravno da bi mi bila velika čast da predstavljam svoju zemlju – ističe pop pevačica kojoj proširenje porodice nije na spisku novogodišnjih želja za 2010. godinu.\n- Jaman je još mali i želim da mu se maksimalno posvetim narednih nekoliko godina, a za kasnije planiramo proširenje porodice – zaključuje Emina.\nPRETHODNAKo su dobitnici Oskara popularnosti za 2009?\nSLEDEĆAPilerovi stvarno imaju talenat!\nDejvid Geta nastupa u Areni 8.maja!\nMILIGRAM feat. SEVERINA – Lola\nKoji je najbolji par u Srbiji?\nGven Stefani ponovno trudna?


Translators Slobodari » x-pressed | an open journal\nArticles translated by Slobodari\nIntervju sa Lo, anarhistkinjom iz Bosne i Hercegovina\nTrenutno se dešava mnogo stvari. Razni elementi su uključeni: jaka policijska represija, politička i medijska propaganda itd. Na početku, plenumi su zračili pozitivnom energijom. Ali su nevladine organizacije preuzele kontrolu nad plenumom. [...]\nMarch 25, 2014 Author: Slobodari\nDeportacije će vas osloboditi – Evropski logori 21. vijeka\nVisoko profitabilna industrija se nalazi iza Privremenog zatočeničkog centra za imigrante (CIE) u Španiji i svugdje u Evropi. Od firmi koje grade objekte ili pružaju ugostiteljske usluge i zdravstvenu zaštitu, do avio-kompanija koje se bave asistiranjem u deportaciji neregistrovanih imigranata. Često se događa da su rukovoditelji tih firmi bitne osobe u odlučivanju o imigracijskom pitanju [...]\nBarcelona: Demonstracije protiv centara za pritvor migranta (CIE) 9. Prosinac 2013\nU ponedjeljak 9. prosinca organizacije Armenian Association “Ararat” ( Armenska udruga ”Ararat”), Close down the CIEs (Zatvorimo CIE-ve) i Rereguarda en Moviment sa podrškom iz Antigonie, organizirale su ispred stanice nacionalne policije u Vía Layetana-i u Barceloni demonstracije kako bi protestirali protiv smrti Alika unutar CIE-e. [...]\nTko je bio Nelson Mandela?\nGreece @sh Spain @sh South Africa @sh Europe Bosnia & Herzegovina Bosnia and Herzegovina Bosnia


Vučenović, D. (2015). 'Analiza N-glikoma imunoglobulina G u blizanaca s križoboljom', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, accessed 17 October 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:329753\nVučenović D. Analiza N-glikoma imunoglobulina G u blizanaca s križoboljom [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Science; 2015 [cited 2021 October 17] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:329753


Nekretnine Leskovac | Besplatni oglasi nekretnina u Leskovcu\nMREŽNI OGLASI – LESKOVAC\nprodaje se lokal na raskrsnici mlinske i nikole skobaljica . pogodan za sve vrste delatnosti […]\nKUPOVINA I PRODAJA LOKALA I POSLOVNOG PROSTORA U LESKOVCU\nizdajem namesten Stan u strogom centru!\n€ 80 e Pogledaj !\nIzdajem namesten stan u naselju Dubocica, kod tregovinske skole, potkrovlje, bez parnog grejanja, 48 m2, […]\nPlac (zamena za auto)\nPlac se nalazi u Leskovcu, u durmitorskoj ulici br12, sve je legalno i zavedeno, ima […]\n€ 59.000e Pogledaj !\nNA PRODAJU KUCA U I b ZONI U LESKOVCU\nNa prodaju kuca u Leskovcu, Stepe Stepanovic 84. Kuca se nalazi na placu od 3.7ari. […]\nKUPOVINA I PRODAJA KUĆA I VIKENDICA U LESKOVCU\nPoslednji postavljeni oglasi nekretnina u Leskovcu:\nPLUS OGLASI NEKRETNINA — LESKOVAC\nPLUS OGLASI NEKRETNINA - LESKOVAC\nOvaj tip oglasa za nekretnine u Leskovcu prikazuje se samo na ovom sajtu. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i fotografije (do 5 komada). Za postavljanje oglasa neophodna je registracija. Pošto postavite oglas, zainteresovani mogu da Vas kontaktiraju preko kontakt forme koja se prikazuje pored Vašeg oglasa sa desne strane (Vaša mejl adresa se ne otkriva). Oglasi su podeljeni po kategorijama da li izdajete ili prodajete nekretninu i da li je u pitanju stan, kuća, poslovni prostor, plac ili dr.\nMREŽNI OGLASI NEKRETNINA — LESKOVAC\nMrežni oglasi nekretnina u Leskovcu omogućuju da Vaš postavljen oglas ne bude viđen samo na ovom sajtu, već i na mnogim drugim sajtovima, blogovima i društvenim mrežama koji se bave promocijom besplatnog oglašavanja nekretnina u Leskovcu. Uz ovaj tip oglasa možete pridodati i proizvoljan broj fotografija. Neophodno je da u tekstualnom delu oglasa postavite neki kontakt podatak kako bi zainteresovani kupac ili prodavac mogao da Vas kontaktira.\nEKSTRA OGLASI NEKRETNINA — LESKOVAC\nPostavljanjem oglasa u rubrici "Ekstra oglasi nekretnina Leskovac" dobijate mogućnost da Vaš postavljen oglas bude viđen na još preko 500 sajtova, blogova i društvenih mreža. I za ovaj tip oglašavanja, isto kao i za MREŽNE OGLASE neophodno je da u tekstualnom delu oglasa postavite neki od kontakt podataka kako bi Vas potencijalni zainteresovani klijenti kontaktirali.\nBLOG OGLASI NEKRETNINA — LESKOVAC\nBLOG OGLASI NEKRETNINA - LESKOVAC\nBlog oglasi nekretnina u Leskovcu pružaju mogućnost da iz ponuđenih sajtova i blogova sami postavljate svoj oglas tamo gde želite i gde Vam je volja. Postavljen oglas se prikazuje za nekoliko minuta. Osim na blogovima ovaj tip oglasa možete postaviti i na facebooku kao i na twiteru. I u ovom tipu oglasavanja potrebno je da postavite neki svoj kontakt kako bi mogao da vam se obrati neko od zainteresovanih. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i 4 fotografije za nekretninu koju oglašavate.\n© 2016 NEKRETNINE LESKOVAC - Besplatni oglasi nekretnina u Leskovcu.\nDODAJ SVOJ EKSTRA OGLAS ZA NEKRETNINU U LESKOVCU SA FOTOGRAFIJAMA NEKRETNINE KOJU OGLAŠAVATE. (REGISTRACIJA I PRIJAVA ZA OVAJ TIP OGLASA NIJE POTREBNA)


AIRTOX TX3 sigurnosna cipela | AIRTOX\nAIRTOX TX3 sigurnosna cipela\nVisoko napredni Airtox stil TX3 karakterizira niz super features, kao što je revolucionarni sloj protiv prodora: WHITELAYER® - čvrst poput čelika i mekan poput kuhinjske krpe. S WHITELAYER®, Airtox stvorio je revolucionarnu tehnologiju koja TX3 razlikuje od bilo koje druge sigurnosne cipele na tržištu koju danas možda poznajete.\nWHITELAYER® u kombinaciji s Airtox AIR-sustav 3.0 omogućuje da TX3 sigurnosna cipela postane fleksibilna onoliko koliko je poznato samo iz nekoliko dobrih tenisica.\nDostupno u jednoj verziji u boji: zelena (za različite kombinacije boja vidi TX1 i TX2, Za UTURN® verziju pogledajte TX11, TX22, TX33 or TX44, za inačicu midot boot - provjeri TX66).\nVisoko napredni Airtox stil TX3 karakterizira niz super features, kao što je revolucionarni sloj protiv prodora: WHITELAYER® - čvrst kao čelik i mekan poput ...


Matura: Evo koliko zaista košta roditelje priprema za najvažniju proslavu tinejdžera! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n10:42 8. MAJ 2019.\nMatura za mlade predstavlja veliku prekretnicu. Ona otvara novo poglavlje u životu svakog školarca. Ulazak u život odraslih je velika promena, a ta promena slavi se glamuroznim zabavama – maturskim večerima, na kojoj se svako trudi da svojim izgledom zablista, jer će se te večeri sećati čitavog života.\nPripreme za odlazak u srednju školu ili na fakultet uveliko su u toku i svako se dosad već odlučio šta će i kuda će dalje. Ali, kada je odevna kombinacija za proslavu maturske večeri u pitanju, tu su dileme ogromne.\nObući kratku ili dugu haljinu, obuti baletanke, ili, pak, cipele sa štiklom, crno odelo ili nešto manje uobičajeno? Ova pitanja su za neke školarce veći problem od rešavanja maturskog ili prijemnog ispita.\nNi roditeljima nije lako. Treba biti uz decu u ovom, za njih, stresnom periodu i pružiti im podršku, a osim toga, treba izdvojiti finansijska sredstva kako bi se njihovi sinovi i ćerke osećali kao na crvenom tepihu tokom proslave jednog od najznačajnijih momenata u njihovim životima.\nMi smo se upravo bavili ovim pitanjem – koliko će roditelje koštati matura. Prošetali smo po gradskim buticima i pozvali nekoliko salona lepote kako biste se na vreme pripremili.\nPripreme za maturantkinje\nPripadnice lepšeg pola, ako žele da zablistaju na maturskoj večeri, za šminkanje bez probe bi, prema rečima nekih od profesionalnih šminkera, morale da odvoje od 25 do 40 evra.\nU frizerskim salonima se cena frizura mnogo ne razlikuju. Za špansku punđu roditelji maturantkinja moraju izdvojiti od 2.500 do 3.500 dinara, a za lokne od 1.000 do 1.600 dinara. Cena kompleta (frizura+šminka) iznosi od 4.500 do 8.000 dinara.\nCena izlivanja ili nadogradnje noktiju kreće se od 1.000 do 5.000 dinara.\nŠto se večernje toalete tiče, cene haljina se kreću od 3.500 do 5.000 dinara. Naravno, ima i skupljih, još elegantnijih u kombinaciji čipke sa svilom i njihove cene se kreću od 7.000 do 15.000 dinara. Ako se, ipak, odluče za haljine sa potpisom poznatih kreatora, roditelji će morati da se “isprse” za 450 do 600 evra, ako ne i više.\nOd boja dominiraju bela, crvena i crna, a popularne su sve nijanse roze.\nUz odgovarajuću haljinu, moraju se naći i cipele koje će se savršeno uklopiti uz kombinaciju iz snova.\nCena baletanki kreće se od 2.500 do 7.000, dok se cene cipele sa visokom potpeticom kreću od 3.000 do 15.000. I tu dominiraju crne, bele i crvene cipele, a za one hrabrije ima i vedrijih boja.\nPristojnu tašnu, koja će se uklopiti u odevnu kombinaciju, možete naći za cenu od 2.000 do 10.000 dinara.\nNikako ne smemo zaboraviti nakit, te male detalje koji će toaletu učiniti neodoljivom. Za ovo vam verovatno treba i najmanje para, jer se par minđuša može kupiti za 300 dinara. Ako na minđuše dodamo neku ogrlicu i narukvicu, trebaće vam oko 3.500 dinara za sve. Naravno, u slučaju da kupujete zlato ili srebro, moraćete da se otvorite malo više.\nŠto se muških odela tiče, cene se kreću od 9.000 do 40.000 dinara. A, ako se, pak, pripadnici snažnijeg pola odluče za neke od markiranih odela, tu se cene kreću od 1.000 evra pa naviše.\nDa biste priuštili dobar sako, u zavisnosti od brenda, treba vam od 6.000 do 10.000 dinara.\nKošulje, bilo da se odluče za one sa dugim ili one sa kratkim rukavima, koštaće vas od 2.500 do 5.000 dinara.\nCena muških cipela, u zavisnosti od odela i afiniteta, roditelji će morati da izdvoje od 3.500 do 17.000 dinara.\nUz košulju ne smemo zaboraviti i odgovarajuću kravatu ili, sve popularniju leptir mašnu. Njihova cena kreće se od 1.500 dinara pa naviše.\nAko ste mislili da će vam manje novca trebati da opremite sina, a da za žensko dete treba da odvojite više, prevarili ste se. Kada se sve stavi na papir i podvuče crta, verovatno će vam se zavrteti u glavi.\nAko uzmemo u obzir minimalne cene, obući maturantkinju od glave do pete koštaće vas od oko 18.000 do 50.000 dinara.\nZa momka, prema našoj računici, treba izdvojiti minimum 25.000 dinara. Naravno, ove cene variraju i svakako da možete potrošiti i duplo više novca.\nSve zavisi od toga sa koliko sredstava raspolažete i kakav kvalitet želite.\nJoš jedna stvar koju ne smete zaboraviti. Cena maturske večeri u restoranu u glavnom gradu od 6.000 pa naviše.Tu je i doplata za nastavnike i profesore, plaćanje fotografija i video snimaka večeri, kao i džeparac za “after parti” i taksi.\nMaturakoliko kostaroditeljimaturanticenaproslava maturezanimljivosti


Partizan čuva iskusne defanzivce - Sportskacentrala.com\nPartizan čuva iskusne defanzivce13.06.2017 13:23hŠef stručnog štaba Partizana Miroslav Đukić polako slaže kockice u defanzivnoj liniji tima za narednu sezonu.\nMiroslav Vulićević produžio je ugovor sa klubom iz Humske na još dve godine, pa će tako ostati u taboru crno-belih do kraja decembra 2019. godine. Iskusni desni bek je stigao u Partizan iz Vojveodine 2014. Godine kao slobodan igrač, a prethodno je nastupao za Jovor iz Ivanjice.\nTakođe, Bojan Ostojić je dogovorio saradnju sa Partizanom do juna 2019. godine. Ostojić ima 33 godine, a prethodne polusezone bio je nezamenjiv član centralnog defanzivnog bedema ispred gola Partizana, zajedno sa Nikolom Milenkovićem.\nOčekuje se da u narednim danima i internacionalac Marko Simić postane deo Partizanove odbrane.


Izrada prvog zajedničkog CD-a ilahija i kasida horova iz džemata IZBNJ | IGBD\nPočetna Aktuelnosti iz IZBNJ Izrada prvog zajedničkog CD-a ilahija i kasida horova iz džemata IZBNJ\nurednik 23rd jul. 2018. Nema komentara\nPod pokroviteljstvom Mešihata IZBNj i bošnjačkih džemata u Njemačkoj nedavno je započet jedinstven projekat izrade prvog zajedničkog CD-a ilahija i kasida Islamske zajednice Bošnjaka u Njemačkoj.\nProjekat ima za cilj afirmaciju ilahije i kaside – bošnjačkog kulturnog i duhovnog naslijeđa ali i afirmaciju i promociju izvanrednih horskih sastava u okviru bošnjačkih džemata u Njemačkoj.\nProjekat je jedinstven po mnogo čemu a prije svega po tome što se za horove-džemate koji učestvuju u projektu produciraju posve nove autorske ilahije.\nPored produkcije autorskih ilahija, učesnici imaju priliku prisustvovati i radionicama na kojima se kompozicijama pristupa na stručnom nivou kako bi cjelokupni proces realizacije od komponovanja, produciranja i izvedbe rezultirao najvišim muzičkim standardom. Tako su već početkom ovog mjeseca upriličene prve radionice i susreti sa horom džemata Ulm, horom džemata Nürnberg i horom džemata Hidaje iz Minhena.\nS obzirom na važnost i značaj ovog jedinstvenog projekta, koji će imati veliki uticaj na omladinske aktivnosti u džematima, Mešihat je organizaciju i realizaciju projekta povjerio eminentnim ličnostima iz oblasti ilahija i kasida kao što su prof. dr. Džemaludin Latić, Armin Muzaferija, hafiz Aziz Alili, prof. Latif Moćević i drugi.\nPo okončanju ovog projekta biće upriličena centralna manifestacija povodom promocije CD-a ilahija Islamske zajednice Bošnjaka u Njemačkoj.


Policija izdvojila iz defilea brod s natpisom Ne da(vi)mo Beograd\nBeta 29. avgusta 2015. 22:30\nRečna policija danas je na manifestaciji Beogradski karneval brodova članovima inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ oduzela natpis sa imenom te inicijative i privremeno im zabranila vožnju u defileu brodova, saopštila je ta inicijativa, koja se protivi sprovođenju projekta „Beograd na vodi“.\nAktivisti te inicijative prethodno su zvanično prijavili svoje učešće na manifestaciji.\nPripadnici rečne policije prvo su prišli brodu na kojem su se nalazili članovi inicijative i tražili im da sklone natpis „Ne da(vi)mo Beograd“. Na krovu broda nalazila se i velika žuta patka, kojom ta inicijativa na svojim protestima poručuje da je projekat Beograd na vodi „prevara“.\nKako su naveli aktivisti te inicijative, nakon što je gradonačelnik Beograda Siniša Mali otvorio manifestaciju, brodu „Ne da(vi)mo Beograd“ prišli su i predstavnici Beograda voda i upozorili ih „u ime organizatora“ karnevala da moraju da sklone natpis inicijative, odbijajući međutim da navedu razlog za takav zahtev iako je grupa bila registrovana za učešće na karnevalu.Aktivisti su kasnije prolazeći u defileu brodova pored bine podigli svoj transparent, posle čega su četiri broda rečne policije okružila njihov brod, izdvojili ga iz defilea i naterali ih da pristanu kod rečne carine, oduzimajući im natpis sa imenom inicijative i uzimajući podatke svih putnika na brodu.\n„Mi smo regularno prijavljeni za učešće na karnevalu i ne razumemo ovaj pritisak. Imamo prava da budemo nezadovoljni razvojem grada i projektom ‘Beograd na vodi’, kao i da to poručujemo, a ako se gradonačelniku to ne sviđa, poručujemo mu da ne sme da koristi policiju da zaustavi proteste građana. Policija će biti potrebna kada oni budu odgovarali za sva svoja nedela“, rekao je Radomir Lazović iz te inicijative.\nAktivisti su naveli i da su im pripadnici rečne policije rekli da ne smeju da koriste natpis „Ne da(vi)mo Beograd“ na karnevalu, jer je to „politička poruka“, a na pitanje da im objasne zašto su isključeni iz defilea, odgovoreno im je – „znate vi vrlo dobro zašto“.\nKarneval brodova održan je na starobeogradskoj strani Save, od Brankovog mosta do starog Savskog mosta, pod sloganom „Zabava je na vodi“.


Ovu ekskluzivnu informaciju piše britanski portal "Car magazine". Oni pišu da bi se Bugati pod Rimčeve skute mogao preneti putem Poršea, koji je istovremeno i deo Folksvagen grupe i suvlasnik Rimac Automobila.\nIzvori britanskog portala kažu kako je uprava Folksvagena potvrdila ovu transakciju prošle nedelje, ali da se čeka još potvrda nadzornog odbora VW grupe. Autonet prenosi da bi u istom potezu Porše preuzeo veći udeo u Rimac Automobilima od onog koji poseduje sada, a to je 15,5 odsto. Podsećamo, 2018. godine Porše je preuzeo inicijalnih 10 odsto Rimčeve kompanije, da bi prošle godine povećali vlasnički udeo za dodatnih 5,5 odsto.\nBugati Automobili je trenutno u podeljenom vlasništvu, jer porodica osnivača Bugatija Ferdinanda Piecha i dalje drži 50 odsto kontrolnog udela. No, njihova bliskost Poršeu mogla bi presuditi da se i oni slože prodati kompaniju, odnosno presele je "pod kapu hrvatske firme".


BNP /Nova predstava u Zenici: "Romeo i Julija" žele pobjeći iz sredine u kojoj žive / Radio Sarajevo\nFoto: BPN Zenica/Probe za predstavu „Romeo i Julija“\nFoto: BPN Zenica/ probe za predstavu „Romeo i Julija“\nBNP / Nova predstava u Zenici: "Romeo i Julija" žele pobjeći iz sredine u kojoj žive\n13. 03. 2018. u 13:29:00 Radiosarajevo.ba\nZanimljiva ekipa ove predstave, koja svoju premijernu izvedbu očekuje 27. marta u povodu obilježavanja Svjetskog dana pozorišta, a u okviru 23. međunarodne kulturne manifestacije Zeničko proljeće, bavi se konzervativnošću društva, koje daje sebi za pravo da ograničava mnoge individualne slobode, jer se ne uklapaju u normativni kodeks ponašanja.\nIstraživanje, sprovedeno s mladim ljudima u Zenici, otkrilo je da na neodobravanje sredine nailaze, ne samo veze između mladih koje se smatraju neprikladnima, koje su tema predstave, nego i svako odstupanje od standarda „normalnosti“, od fizičkog izgleda, preko svjetonazora do životnih izbora.\nU predstavi Romeo i Julija, pored glumaca i glumica učestvuje i devetnaest mladih osoba iz Zenice koje su odabrane procesom audicije i koje donose sasvim novi pogled na temu drame.\nZa scenografiju zadužena je Mirna Ler, za scenski pokret Thomas Steyaert, a za kostimografiju Hatidža Nuhić.\nKompozitor predstave je Draško Adžić.\nTagovi: Zenica kultura BNP Zenica predstava Selma Spahić premijera


Energetika.ba - Rekordan tranzit plina preko Ukrajine\nHome | Gas | Rekordan tranzit plina preko Ukrajine\n06/01/2018 07:55:00 T. C.\nTranzit priodnog plina preko ukrajinskog plinskog transportnog sistema u 2017. dostigao je 93 mlrd. m3, što je za 13% više nego u 2016. godini, objavila je ukrajinska (državna) naftna i plinska kompanija Naftogaz.\nRiječ je o rekordnoj količini plina u tranzitu preko Ukrajine nakon 2011. godine i puštanja u rad plinovoda Sjeverni tok.\nNaftogaz je objavio i da pet evropskih plinskih kompanija skladišti svoj plin u ukrajinskim podzemnim skladištima.\nTo je omogućeno nakon što su uvedena carinska skladišta u kojima trgovci sada mogu držati plin i više od 1000 dana bez naplaćivanja poreza i carinskih taksi.\nInače, prema važećem ugovoru o tranzitu ruskog prirodnog plina preko Ukrajine, ruska kompanija Gazprom dužna je transportirati 110 mlrd. m3 plina godišnje preko Ukrajine, javlja ukrajinska novinska agencija UNIAN.


Baierbrunn Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nBaierbrunn Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Bahnhofstr. 2\nPoštanski kod: 82065\nU hotelu Hotel Waldgasthof Buchenhain pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Novine, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil PovoljanNastavak.Hotel Waldgasthof Buchenhain ima 40 soba/e/u. Cene se kreću od 4 648 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici Am Klettergarten 7, pozicija mu je severoistok za grad Baierbrunn, a od centra je udaljen samo 17 minuta hodom.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Schaftlarn je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Novine, Perionica, Besplatan parking.Nalazi se u ulici Münchner SNastavaktraße 56, pozicija mu je istok za grad Schaftlarn, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nU hotelu Alter Wirt pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Nalazi se u ulici Marktplatz 1, pozicija mu je zapad za grad Grunwald, a od centra je udalNastavakjen samo 1 minut hodom.Do aerodroma Franz Josef Strauss možete da stignete kolima za 81 minuta (aerodrom je udaljen 40 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Zeillerstr. 1, a pozicija mu je severozapad za grad Grunwald. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hoteluNastavak Schlosshotel Grünwald pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Schlosshotel Grünwald ima 19 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Single do soba tipa Suite, a najniža cena je 10 140 dinar - Srbija . Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 40 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 80 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Grunwald. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Rathausstr.4, pozicija mu je severozapad za grad Grunwald, a oNastavakd centra je udaljen samo 2 minuta hodom.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 40 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 80 minuta kolima.Sakrijte\nMunchener Golf Club:\nMunchener Golf Club infos\nPullach Bahnhof, Pullach im Isartal infos\nHöllriegelskreuth Bahnhof, Grünwald infos\nEbenhausen-Schäftlarn Bahnhof, Ebenhausen infos\nHohenschäftlarn Bahnhof, Schäftlarn infos\nBuchenhain Bahnhof infos


Auspuh-mali, a tako važan deo svakog automobila - MD Explorer - iz naučnog ugla\nAuspuh-mali, a tako važan deo svakog automobila\nОбјављено август 2, 2017 август 17, 2017 аутор Admin\nReč auspuh dolazi nam sa nemačkog govornog područja. U pitanju je složenica nastala od reči „aus“ što znači izvan, i „puh“ što predstavlja onomatopeju koja dočarava izbacivanje vazduha kod ljudi. Često se nameće u govoru, ali da bi smo bolje razumeli šta je auspuh, zašto služi i kakva je njegova unutrašnjost moramo razumeti njegovu svrhu i namenu.\nSvi automehaničari, ali i iskusniji vozači pod auspuhom smatraju zadnji lonac u sistemu Vašeg automobila. Svrha zadnjeg lonca je da što više priguši buku motora, ali i da smanji temperaturu izduvnih gasova. Kada se pomoću svećice zapali smeša koju čine gorivo i vazduh dobije se druga smeša koju čine ugljen monoksid, ugljen dioksid, ugljovodonik, azot oksid, fosfor, kao i primesa nekog teškog metala poput molibdena ili olova. Za ovaj sastav možemo reći da je u gasovitom stanju, pod visokim pritiskom i temperaturom, a klip ih gura napolje. Izduvni gasovi ulaze direktno u izduvnu granu, koja zbog svoje funkcije mora biti napravljena od legura ili čelika, kako bi izdržao visoku temperaturu i pritisak. Automobili retko imaju svako svoj izduv, ta razliku od motora.\nNoviji automobili, opet imaju mogućnost da gasovi nakon izlaska iz motora idu do katalizatora. U katalizatoru se gasovi u značajnoj meri prečiste od otrovnih gasova. Nakon katalizatora gasovi „putuju“ ka loncu, a zatim munjevito ulaze u auspuh gde se nalaze veoma kratko pre nego što izađu napolje.\nProblemi koji mogu nastati kod auspuha i njegovo brzo rešavanje\nAuspuh je jedan od auto delova koji se pored motora najviše zagreva. Usled visokih temperatura dešava se da delovi izduvnog sistema progore, i to što je najgore, kada se najmanje nadamo. Dodatan problem predstavljaju loši putevi u našoj zemlji, pa i kondenzacija koja često prouzrokuje koroziju. Starijim automobilima takva budućnost je gotovo neminovna, ali šta uraditi ukoliko vas, pak, iznenadi tako nešto. Nemojte očajavati jer i za ovaj problem postoji rešenje koje Vam neće oduzeti puno dragocenog vremena, a i za koje Vam neće trebati neko posebno umeće. Za ovaj mali „poduhvat“ trebaće Vam ručna dizalica, traka za krpljenje tj. Bandažu, i najviše pola sata izdvojenog truda. Traku za bandažu možete kupiti u prodavnicama auto delova, kao i na nekim benzinskim pumpama.\nProcedura rešavanja problema\nPre samog lepljenja trake ne zaboravite da očistite oštećeni deo auspuha jer je to pola posla. Može se desiti da je auspuh zarđao. U takvim slučajevima koristite žičanu šmirglu kako biste skinuli rđu. Tek onda poprskajte vodom, istrljajte i prosušite papirnim ubrusom.\nPridržavajte se svakog koraka iz upustva prilikom rada, kako ne bi došlo do kontaindikacija. Tako je važno da auspuh bude suv, hladan i dobro očišćen kako biste traku lepo zalepili. Traka je jednostavna za korišćenje, jer je samolepljiva i može da pokrije sitnija oštećenja koja su se pojavila na cevima, izduvnoj grani auspuha, srednjem ili zadnjem loncu. Veoma je korisna i zahvalna, jer sa svojih metar dužine i pet centimetara širine može da izdrži i veoma visoke temperature. Pre nego što traku stavimo, potrebno je da skinete zaštitni sloj. Zatim traku motamo oko auspuha, a prstima prelazimo preko nje polako nekoliko puta kako ne bi ostao vazduh prilikom lepljenja. Nakon montiranja traka će se dodatno stegnuti na toploti.\nAli, ne zaboravite da ne treba da se samo oslonite na traku, jer je ona samo prelazno rešenje, nego je potrebno što pre otići u najbliži auspuh servis kako bi Vam stručno lice na najbolji mogući način uklonilo nastali kvar.


Chamaeleo calytratus- Jemenski kameleon | GEKKOGECKO.RS\nNaučno ime: Chamaeleo calyptratus\nUobičajno ime: Jemenski kameleon, kaliptratus\nVrsta je opisana 1851 od strane Dumeril-a i Bibron-a.\nLegalni status svih kameleona je CITES B dok je Chamaeleo chamaeleo CITES A. Na CITES A listi su takodje ugrožene vrste madagaskara(koliko sam ja upucen). Chamaeleo chamaeleo je jedina Evropska vrsta kameleona koji nastanjuje primorske predele Portugala i Španije. Takođe može se naći u severnoj Africi, odakle ih ignorantni turisti kupuju za jeftine pare i donose u Srbiju. Jako mali broj ovih kameleona uspe da doživi godinu dana u zatočeništvu. Koliko je meni poznato, od desetak slučajeva koji su tražili pomoć od mene samo je jedan kameleon još uvek živ(nikada nisam video tog kameleona tako da je i to pod velikim znakom pitanja). Zato apelujem na sve ljubitelje životinja da ne podlegnu iskušenju da donesu jednog ovakvog mališana kući jer su jako male šanse da će preživeti a sa druge strane sve dok se budu kupovali ulični prodavci (sirotinja severne Afrike) će otimati ove lepotane iz prirode. Čovek ne može njh da krivi za sve kada se grče za sopstvenu egzistenciju i ta 10 € koliko prodaju sirote kameleone.\nKaliptratus je jedan od najzastupljenijih vrsta kameleona u teraristici. Postoji više razloga za to: generalno su izdržljiviji od drugih vrsta, imaju jako lepe boje, veliki su, i sa ekonomske strane odgaivača polažu dosta jaja i ne pare se jako teško. Svi ovi razlozi su doprineli da je sad kaliptratus relativno dostupan u svetu. Samim tim dosta se i zna o ovoj vrsti i lako se dolazi do informacija.\nPrirodno stanište Chamaeleo calyptratus-a je jemen i južna Saudiska Arabija. Mogu se pronaći u različitim habitatima što ih čini jako tolerantnima na variranje vlažnosti i temperature. I ako su ˝izdržljivi˝ kameleoni kao rod spadaju u grupu životinja koji su zahtevni za održavanje.\nKupovina kameleona. Što se tiče ovog pitanja kod nas i nema mnogo biranja i šansi da se naiđe u prodavnici gde možete da posmatrate kameleona kako se ponaša. Moje mišljenje je da u Srbiji (verovatno postoje i izuzeci) ne postoji prodavnica životinja koja je u stanju da izađe u susret potrebama kameleona bilo koje vrste. Tako da preporučujem nabavku kameleona preko proverenih ljudi, preko onih koji se razumeju u životinje. Ako počnete sa bolesnim ili kameleonom koji ima probleme, šanse su vam 10-20% da će se popraviti jer kad kola jednom pođu nizbrdo…naravno opet to je moje iskustvo.\nAli ako ikada dodjete u situaciju da birate prvo gledate da kameleon ima sve udove prave. Ako možete da ga uzmete u ruku i nežno palcem i kažiprstom pređete preko vilične kosti, ako je sunđerasta ili meka preskočite tog kameleona i izkritikujte prodavca. Zatim boja kameleona je jako dobar indikator. Jake ˝zdrave boje˝ su jarke i svetle dok bolesni kameleoni su sivi, sa crnim , tamnim flekama po telu i glavi, noge su im crne. Opšti utisak koji odaju jeste hladan. Zatim oči moraju biti otvorene, bistre okrugle bez ikakvi izraslina ili povreda. Usta takođe bi trebalo da se pregledaju da nisu ˝iztrulela˝. Najčešći uzrok truljenja u ustima jesu inficirane povrede, koje se jako jako teško leče jer se hladnokrvne životinje mnogo teže bore sa ovakvim problemima. Kada se životinja uzme u ruku očekuje se jak stisak prstima i da se opire, pa čak i šišti. Ako nešto od ovog izostane treba pogledati podrobnije životinju. Slobodno postavljajte pitanja prodavcu kako bi videli koliko on zna jer je to dobar indikator koliko se on bavio konkretnim primerkomi i koliko je dobre uslove obezbedio.\nPošto ovde pričamo o kaliptratusu i njegovom čuvanju,koji je po prirodi jako veliki gušter i može da dostigne dužinu od 50 cm. moramo da računamo da će trebati jako veliki terarijum. Pre nego što kažem koju reč o terarijumu treba znati koje su maksimalne dimenzije kameleona. Odrasli mužijaci obično teže oko 180 g. do 200 g. Dok su zrele ženke manje i kreću se od 90 g. Do 120 g. i znatno su kraće, oko 35 cm.\nTerarijum je najbolje praviti od drveta i pvc mreže jer su lakši za pomeranje, čišćenje i verovatno jeftiniji. Dimenzije za odraslu jedinku bi trebalo da budu 120 cm. visine, zatim 100 cm. dubine i isto toliko širok. Naravno ako bude malo plići a malo širi isto dobro će završavati poso. Jako je bitno da kameleon nema gde da se povredi tako da pvc mreža treba da se pričvrsti sa spoljašnje strane.\nZa podlogu ja koristim kokosov treset koji se odlično pokazao. Povremeno kameleon hoće da pojede zemlju ili da je zahvati zajedno sa hranom ali to nije ništa strašno jer ako je kamelon zdrav nema razloga da se plašite da će doći do zatvora. Zatvor kod guštera jeste nus proizvod već postojećih problema kao što su nedostatak minerala vitamina, nedostatak D vitamina, povrede i niska temperatura itd. Treset odlično drži vlažnost između 60% i 80%.\nVentilacija je jako, jako bitna za kameleone zato što ustajao i vlažan vazduh povećava rizik od infekcije očiju. Kameleoni su po svojoj prirodi jako specializovani i kompleksni tako da infekcija oka može da izazove lančanu reakciju propadanja jedinke.\nTerarijum treba opremiti suvim granama odgovarajuće debljine tako da prsti kameleona obuhvate 2/3 grane dok je 1/3 slobodna. Takođe treba ubaciti živo bilje. Najbolje se pokazao hibiskus i bendžamin ali postoji jos puno vrsta koje se mogu naći. Kameleon kaliptratus, za razliku od drugih vrsta, neretko je spreman da pojede pristojne količine biljnog materijala. Moj kameleon je veliki ljubiterlj ukusa hibiskusa i često ga vidim kako ga ručka, dok bendžamin ne jede uopšte. Terarijum bi trebalo da bude poprilično gusto naseljen biljkama. Najbolje je jedan deo držati dobro zgusnut dok jedan manji deo odvojite za sunčanje gde neće biti biljaka. Spot lampa treba uvek biti u jednom kraju terarijuma kako bi imali raspon u temperaturi. bar 5˚ C. Dnevne temperature treba da se kreću od 28-32˚C a ispod spot lampe i do 35˚C. Noćna temperatura treba da se kreće između 18 i 22˚C.\nPreko leta diuralni period slobodno može da traje 16 sati dok preko zime treba smanjiti na period od 14 sati. Sve ovo se lako postiže tajmerom.\nPo pitanju vode kameleoni su u konstantnoj zavisnosti od nje, u prirodi najčešće piju jutarnju rosu sa lišća. Suficijentna količina vode (za kaliptratusa) ne može da se obezbedi samo preko hrane tak oda će svakodnevno prskanje biti potrebno. Najbolje je imati ustaljen ritam prskanja, koji sat po paljenju svetla kako bi dozvolili gušteru da podigne telesnu temperaturu. Kapljice vode mogu da naglo obore telesnu temperaturu kameleona tako da se ne praktikuje prskanje pred spavanje. Obično se kaže da kameleon ne pije vodu iz činije, mada je moj kameleon bez ikakvog ˝vežbanja˝ naučio da pije vodu iz iste. Naravno činija mu je bila od samog početka dostupna i uvek je bila odgovarajuće zapremine kako se ne bi udavio. Čuvanje je za 50% lakše kad znam da ne moram da prskam vodu svaki dan. Postoje razni sistemi koji nude rešenje pijeće vode ali treba dobro proučiti svaki i da se izabere onaj koji vama najviše odgovara.\nUkratko oko ishrane, kao i svi drugi gušteri kameleoni se hrane cvrčcima na prvom mestu, skakavcima, brašnenim crvima, morio crvima, voskastim moljcima, rovcima i tek izleglim miševima. Jako bitno je da hrana bude raznovrsna i da bude kvalitetna. Postoji polemika oko toga da li treba davati cvrčke iz ruke jer postoji šansa da će se navići i jesti samo tako. Što bi značilo da kad odete na more vaši bližnji bi morali da hrane kameleona na isti način. A svi dobro znamo šta matorci misle o hvatanju cvrčaka…\nOpet moj stav: ja hranim kamelona iz ruke a opet on pojede svakog odbeglog cvrčka koji mu bude na dohvat jezika. Tako da tu nema razlike. Crve bilo koje vrste serviram u činiji koja je na fiksnom mestu na 1/3 visine terarijuma. Dok imam još jednu činiu koja je mobilna i njoj redovno menjam mesto na patosu. Ponekad je zavučem tako da se hrana u njoj ne može spaziti odozgo. Od kad sam počeo da primenjujem ovu tehniku kameleon je mnogo agilniji i manje se penje po mreži. Čini mi se da ima pozitivnog efekta. I još jedna stvar, ponekad kada je činija zavučena kameleon kao da čuje njihovu vibraciju i direktno se uputi ka njoj i ako ih ne vidi. Tako da mislim da vid nije jedino čulo kojim se služe u potrazi za hranom.\nOsvetljenje. Apsolutno neophodna UVA/UVB lampa. Nemojte niko da vas laže da im je potrebna samo u mladosti. Potrebna je tokom celog života i to najbolje da sadrži 5% UVB zraka. Znači ako ste u situaciji da birate, tražite lampu koja ima indeks 0.5. Ukratko UVB zraci (talasne dužine između 290 i 310 nanometara su najefikasniji i sintetišu 95% D3 vitamina) podpomažu da se u koži stvara D3 vitamin koji je neophodan da bi se za njega vezao kalcijum iz hrane. Inače jedan od glavnih neprijatelja kameleona u zatočeništvu jeste isuficijencija kalcijuma. Zato, potrudite se da nabavite lampu pre nego što vam dođe kameleon i najbolje je da imate još jednu u rezervi. Spot lampa može biti i obična sijalica od 40W do 60W mada ja koristim spot lampe za reptile koje sadrže znatan procenat UVA zraka koji pomažu da koža bude što zdravija i što lepša. UVA/UVB lampa od 15W i 18W je najefikasnija na udaljenosti od 25cm do 30cm. I još jedna napomena, potrebni zraci ne prolaze kroz staklo ili plastiku u dovoljnim količinama da bi bili efikasni (kroz 4mm staklo prolazi samo 5% UVB zraka)\n4 comments for “Chamaeleo calytratus- Jemenski kameleon”\nKoja je biljka najlakše za pronaći i održati i kakvu podlogu treba staviti u saksiji koja je naravno sakrivena iza nečega ?\nnajbolje da biljka bude u saksiji. od biljaka scindaptus, bendzamin, seflera i sve druge ne otrovne biljke mogu da idu u terarijum.\nPostovani,molim Vas recite mi cenu mladnca Jemenskog kameleona, kao i gde je Vasa odgajivacnica. Da li se kod Vas moze nabaviti kompletna oprema sa lampama.Nisam samo siguran za crve-mogu li se preskociti u ishrani.\npostovani trenutno su od 15e do 30e kameleoni zavisnosti od velicine pola .\nimama svu potrebnu opremu i da mogu da se izbegnu crvi u ishrani davanjem drugih insekata


Rusija: Američki izviđački avion vodio dronove u napad na Hmejmim - Sputnjik Srbija\n19:54 28 Oktobar 2020\nRusija: Američki izviđački avion vodio dronove u napad na Hmejmim\n08:47 25.10.2018 Preuzmite kraći link\nDronovima koji su napali rusku vazduhoplovnu bazu Hmejmim u Siriji upravljao je američki vojni izviđački avion „Posejdon 8“, izjavio je zamenik ministra odbrane Rusije Aleksandar Fomin.\nRusija: Teroristi prisluškuju frekvencije koje koristi ruska avijacija\nKako je objasnio, 13 dronova kretalo se prema zajedničkom borbenom planu, koji je vodila jedna posada, a sve to vreme američki izviđački avion „Posejdon 8“ patrolirao je područjem Sredozemnog mora u trajanju od osam časova.\nOn je na plenarnom zasedanju foruma o bezbednosti u Pekingu naveo i da su dronovi potom prebačeni na manuelno upravljanje, kada su naišli na kontramere ruskih sistema.\n„Manuelno upravljanje nisu obavljali nekakvi seljani, već posada američkog aviona koji ima modernu opremu. On je preuzeo manuelnu kontrolu“, kazao je Fomin.\nPodsetio je i da je ruska baza Hmejmim u Siriji bila od januara ove godine meta nekoliko grupnih napada dronovima, a poslednji se dogodio u avgustu.\navio-baza Hmejmim, izviđački avion, P-8 Posejdon, Dronovi, Aleksandar Fomin, Sirija