Budžet, FK Vlasina i poreska administracija na tapetu odbornika - juGmedia\nBudžet, FK Vlasina i poreska administracija na tapetu odbornika\nVLASOTINCE – Rasprava o dopuni odluke o budžetu, finansiranje fudbalskog kluba Vlasina i lokalna poreska administracija, obeležila je drugu sednicu Skupštine opštine Vlasotinca, sa dnevnim redom od 47 tačaka.\nPomoćnik predsednika opštine Vladimir Kocić objasnio je da se izmenama i dopunama odluke o budžetu za 2016. godinu prihodi i rashodi menjaju za iznos od 52,4 miliona dinara, tako da su ukupni planirani tekući prihodi od 782.591.093 dinara, a ukupni rashodi 832.024.474, odnosno, iskazaće se deficit od 49.433.381 dinara, koji će biti pokriven zaduženjem kod poslovne banke.\nOn je detaljno obrazložio razloge za promene iznosa prihoda i rashoda, ali je odbornik opozicione SDS Žarko Kostić taj budžet pripisao SNS uticaju, pitajući zbog čega se odlaže asfaltiranje nekih ulica, zašto su uvećana sredstva za rad Opštinskog veća i Opštinske izborne komisije, te zbog čega su izdvojena mala sredstava za Fudbalski klub Vlasina.\n„Znam da neko od vas želi da ugasi taj klub“, kazao je Kostić.\nReagovali su predsednik opštine Zoran Todorović i šef odborničke grupe SNS Nenad Stojković.\nTodorović je objasnio da je iznos za Opštinsko veće uvećan jer bivši većnici primaju plate tri meseca po isteku mandata, a Opštinska komisija odlučuje o sopstevnim nadokanadama, pa će tako predsednik komisije dobiti 108.000, a ostali članovi po 90.000 dinara za rad u izbornoj komisiji. Takođe je dodao da je, pored ranijih 17, za sport dodatno izdvojeno još 3 miliona dinara.\n„Sva ova povećanja i prenamena sredstava u okviru budžeta su urađena s ciljem da skinemo novac s projekata koje realno ne možemo da uradimo ove godine i da ih plasiramo na trenutno izvodljive projekte, što ne znači da sve planirane projekte nećemo i realizovati“, istako je Todorović.\nOn se posebno osvrnuo na prozivke za FK Vlasinu, koja se od nedavno takmiči u Srpskoj ligi.\n„Za jedan klub po Zakonu o sportu, koji je stupio na snagu marta meseca, može da se izdvoji najviše 20 posto od ukupnog iznosa, a to je maksimalno 4 miliona i mi tu ništa ne možemo da menjamo. To što Vlasina ima problem, to je dugogodišnji problem. Prošle godine su dobili 10 miliona iz budžeta pa je opet ostao isti problem. Ove godine su po konkursu dobili 900.000 hiljada dinara. Ja smatram da je to malo. Biće posebnih programa, pa ćemo pokušati nekako da rešimo problem Vlasine pošto je ušla u viši rang takmičenja“, objasnio je Todorović.\nStojković je ocenio da je Kostićeva tvrdnja o Vlasini „paušalna i bezobrazna“. „Ja mislim Žarko da ste vi želeli da ugasite Vlasinu kada ste podržavali neke ljude iz rukovodstva koji su nemilice trošli 9 miliona godišnje a da se nije znalo gde su odlazili“, rekao je Stojković.\nReplicirao je Kostić i kazao da je tačno da se „iz vaših krugova priča da hoćete da ugasite Vlasinu i to ste pričali pre godinu, dve dana“, kazao je i zatražio formiranje komsije za ispitivanje rada svih sportskih klubova.\nLider Nove Srbije Boško Stančić je, pak, istakao da je FK Vlasina 2008. godine dobila od opštine 12 miliona dinara od januara do aprila te godine.\nI predlog odluke o novoj šemi Opštinske uprave izazvao je žučnu polemiku, ovoga puta između šefice Lokalne poreske administracije i predsednika opštine.\nTodorović je pojasnio da će po novom predlogu umesto 7 biti 4 odeljenja u opštinskoj upravi.\n„Razlog je što nemamo dovoljno kadrova da pokriju sva ta odeljenja i da imamo šefove odeljenja. Drugi razlog je što u zakonu kaže da odeljenje ima najmanje 8 zaposlenih da bi bilo odeljenje“, istakao je Todorović i naveo da će ubuduće postojati samo Odelejnje za opštu upravu i zajedničke skupštinske poslove, Odeljenje za budžet, finansije i prirodu, Odeljenje za urbanizam, komunalno stambene i imovinsko pravne poslove i Odeljenje za inspekcijske poslove.\nReagovala je Elizabeta Stojković, šefica Odeljenja za lokalnu poresku administraciju, koje će biti priključeno drugom odeljenju.\nOna je izrazila sumnju da Todorović zbog navodno ličnog animoziteta prema njoj ima za „cilj da se sroza odeljenje, da se izgubi kadar i da odeljenje loše radi i nezakonito radi“. Rekla je da se radi bez programa i bez pravnika, kojeg je stalno tražila, te da je uprkos tome za 5 meseci naplaćeno 15 miliona dinara od loklanih taksi.\nTodorović je, međutim, ocenio da to odeljenje veoma loše radi i da je napravljen haos u programu. „Svakoga dana mi dolaze ljudi da se žale na rad službe i vas lično. Ima mnogo grešaka. Na najveći broj seminara ste odlazili bez ikakvog rezultata. Nije razlog softversko rešenje nego ljudski faktor“, rekao je Todorović, koga je podržao i odbornik Predrag Mitrović.\nElizabeti Stojković nije dozvoljena replika uz obrazloženje da na to imaju pravo samo odbornici.\nNa sednici su razmatrani izveštaju o radu opštinskih uprava, preduzeća i ustanova, a izvršena je i zamena mnogih opštinskih komisija, upravnih, nadzornih i školskih odbora.\nZa razliku od prve sednice, za odluke na drugoj sednici glasalo je po 5 do 8 odbornika manje od 42, koliko je danas učestvovalo u radu sednice Skupštine opštine.\nNa početku sednice zakletvu su dali odbornici i to: Goran Stojiljković iz Konopnice (SNS), Jovana Stančić (NS), Jovan Stamnković i Danijela Dinić (SPS), te Zoran Živković Švaba iz Vlasotinca (SDS).\nDanas je Svetski dan mleka – mini farma na centalnom trgu u Nišu\nLitija u Lebanu posle 70 godina\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej (90) preminuo je danas u VMC Karaburma, u kojem je bio hospitalizovan zbog infekcije korona virusa, nakon što…\nMedveđa uvela vanrednu situaciju, zatvoren vrtić\nKrizni štab opštine Medveđa doneo je odluku da od večeras uvede vanrednu situaciju na celoj teritoriji ove opštine, koja je stupila na snagu odmah,…\nNastavljajući rad na polju nauke o književnosti Zadužbina je i ove godine dodelila nagradu „Nikolaj Timčenko”, pa je tako žiri u sastavu Jovan…\n25.06.2016. u 21:15\nA ko će sada da finansira FK Jedinstvo Šišava. Dr. Mitov i njegov SDS opozicija a para nema. Žarko, Žarko, brini ti za tvoju Šišavu, ostavi Vlasinu.\n25.06.2016. u 23:21\nDragi moji Vlasotincani nekada davno sam igrao za klub FK Vlasina koji je osnovan 1920 godine takvih klubova koji su osnovani odmah posle Velikog (Prvog) rata je malo u Srbiji.Trebalo bi da se ponosite tom tradicijom i svi da doprinesete svim silama i snagama da pomognete klub koji jos malo pa slavi sto godina postojanja i koji je pored finansijskih problema i decom iz VL uspeo da se plasira u visi rang takmicenja Vi raspravljate o gasenju kluba.Tuzno je to sto radite. Nemojte da se brukate.\n26.06.2016. u 12:32\nneka predsednik opstine vlasotince kaze javno koja je naplata bila kada je njihov covek bio sef LPA pre elizabete\ncinjenice govore upola manje. no to je njemu totalno nebitno bitno mu samo skloniti elizabetu Neka predsednik kaze zasto je on i njegovi savetnici pokusaLI da bugarsku kockarnicu ELDORADO PROGLASE TRGOVINOM da bi komunalna taksa bila daleko manja . Od sedamdeset hiljada koje su predsednik i njegovi savetnici proektovali,ELIZABETA JE NAPLATILA SEDAMSTO HILJADA TO JE PROBLEM\n26.06.2016. u 16:51\nIako je Šicera, mnogo je\n27.06.2016. u 12:38\nNEKA PREDSEDNIK OPŠTINE KAŽE VLASOTINČANIMA:\n– ZAŠTO ON NE SREĐUJE PROGRAM,POŠTO ODLIČNO POZNAJE SOFTVER, NEGO PLAĆA PROGRAMERA DA PO MOJIM INSTRUKCIJAMA“POPRAVLJA“ PROGRAM?\n– ZAŠTO JE ELIZABETA U VREME NJEGOVOG MANDATA ISKLJUČENA IZ PROGRAMA LPA IAKO JE BILA PORESKI INSPEKTOR, A ŠIFRE ZA „ŠVRLJANJE PO PROGRAMU“ IMALI ON I VLADIMIR KOCIĆ?\n– ZAŠTO ELIZABETU NIJE POSLAO NA NIJEDAN SEMINAR ZA LPA, A POTPISIVAO PUTNE NALOGE ZA SEMINARE ZA UGOVORCA „ŽIVKOVIĆ SLAĐANU“ – NESTRUČNO LICE?\n27.06.2016. u 13:24\nNEKA PREDRAG MITKOVIĆ KAŽE VLASOTINČANIMA:\n– DA JE U VREME „VLADAVINE“ NJEGOVE ŽENE I OD NJENE STRANE POSTAVLJENE ŽIVKOVIĆ SLAĐANE – NEZAKONITOG SAMOZVANOG ŠEFA SLUŽBE NAPLATA BILA UPOLA MANJA I UNIŠTEN PROGRAM, KOJI JA SADA SREĐUJEM!\n27.06.2016. u 16:56\nBOGAMI, IZNOSE SE BAŠ KRUPNE STVARI I VERUJEM DA ĆEMO USKORO OVDE ČITATI KAKO SU UHAPŠENI ZORAN TODOROVIĆ, VLADIMIR KOCIĆ, SLAĐANA ŽIVKOVIĆ I SUPRUGA PREDRAGA MITKOVIĆA ZBOG BUGARSKIH KOCKARNICA I UNIŠTAVANJA PORESKOG PROGRAMA ILI KAKO JE UHAPŠENA ELIZABETA STOJKOVIĆ ZBOG NESAVESTNOG RADA U SLUŽBI JER JE ZA OSAM GODINA RADA U OVOJ SLUŽBI PRIVATIZOVALA PROGRAM LPA I ZLOUPOTREBAMA STATUSA ADMINISTRATORA VRŠILA …….\n27.06.2016. u 23:26\nBravo profesore !\n100 Vas godina ceka VLASOTINCE !!!\nIV-1 Razredni nas !\n,Najbolji profesor svih vremena – generacija 2004.\nZovemo Vas za godisnjicu.\nPostenje je Vasa vrlina.\nCene , drugarI i dve drugarice !\n30.06.2016. u 19:07\nkakav li si ti vlasotincanin kad ovog cekas 100 godina\nГолубовић Александра :\n27.06.2016. u 17:01\nНека Eлизабета прво научи употребу великих и малих слова па после тога нека каже грађанима због чега нису добили решења за 2015 и 2016.годину.Вероватно од многобројних семинара није стигла. а .од којих како рече предсеник општине , грађани и општина Власотинце нису имала никакву корист.\n28.06.2016. u 12:06\nIME I PREZIME NIJE GOLUBOVIĆ ALEKSANDRA, VEĆ MITKOVIĆ DRAGANA. POTPIŠI SE SVOJIM IMENOM I PREZIMENOM AKO IH IMAŠ.\nA NETAČNA I NEZAKONITA REŠENJA ELIZABETA NE POTPISUJE. KADA BUDE SREĐEN PROGRAM, DOBIĆE GRAĐANIO REŠENJA, KOJA SU ISPRAVNA I TAČNA.\n28.06.2016. u 21:42\nЈа јесам Голубовић Александра порески обвезник из Власотинца, Вука Караџића број 24. ја сам порески обвезник коме ти ниси хтела да одштампаш картице и коме си произвољно обрачунавала камате, ја сам порески обвезник који се на твој рад односно нерад жалио и Пореској управи у Нишу. ја сам порески обвезник коме си на питање који вам је другостепени орган врло стручно објаснила и рекла ми да је то Александар Вучић али немаш његов број телефона да ми даш. Е ако се сећаш ја сам та Александра.\nzastupnik bugarske kockarnice :\n27.06.2016. u 19:06\nBravo za predsednika, kako sam razumeo ova negde ide pa se buni ,ne znam gde ali vazno da je vise nece biti u poreskoj administraciji. A mogla je I cipele da obuje kad je planirala da ide za govornicom. a ne da dolazi u jadranke. Kakvo nepostovanje.\n27.06.2016. u 23:27\n28.06.2016. u 15:09\nDA SAM DOBILA POZIV ZA SEDNICU SKUPŠTINE – MOŽDA BI I KRUNU STAVILA.\n27.06.2016. u 21:59\nA ovaj stucnjak za poreski sistem Časlav neznam otkud toliko interesovanje kod njega za kockarnicu Eldorado. Da čuju gradjani istinu nije Elizabeta ništa naplatila samo je donela nezakonito rešenje a po želbi još nezna da odgovori već godinu dana. Donela rešenje žena po nevažećoj Odluci , odnosno Odluci koja nije objavljena pa samim tim kao da nije ni doneta, pa uhvaćena u laži. Naplatiće 700.000,00 ali malo sutra.\n28.06.2016. u 12:12\nDONELA ELIZABETA ZAKONITO REŠENJE. NEZAKONITO JE ONO IZ 2014 U VREME VLADAVINE PREDSEDNIKA I MITKOVIĆEVIH GDE SE KOCKARNICI NAPLAĆUJE TAXA ZA TRGOVINU U IZNOSU OD 78.000 ZA JEDAN OBJEKAT, UMESTO 390.100,oo x 5 OBJEKATA=1,950.500,oo. ELIZABETA NE REŠAVA PO ŽALBAMA. TO JE SRUKA DRAGANE MITKOVIĆ, KOJA NIJE ZNALA DA REŠI NI JEDNU JEDINU ŽALBU.\n28.06.2016. u 15:13\nDALEKO SI TI OD ZASTUPNIKA JER DA JESI ZNAO BI DA JE ELIZABETA U 2016. NAPLATILA POMENUTOJ KOCKARNICI 661.450,oo. PREDSTAVI SE AKO IMAŠ….\n30.06.2016. u 20:08\nDODJI DA TI POKAZEM IZVOD.JA CU POTRAZITI DOKUMENT PO ZAKONU O PRISTUPU INFORMACIJA\nKAD VIDIS DOKUMENT ONDA PRICAJ\n28.06.2016. u 00:13\nA NEKO MISLI DA ĆE „SREĐIVANJEM PROGRAMA“ BITI IZBRISANE SVE ZLOUPOTREBE OKO POREZA NA IMOVINU U PRETHODNIH 8 GODINA, KAD ONO TO STARO STANJE SNIMANO NA DISK……I ETO NAM ČIKA U PLAVOM KOJI ĆE NEKOGA DA ODVEDU NA RESOCIJALIZACIJU U KAZNENO POPRAVNU USTANOVU…..\n28.06.2016. u 12:13\nELIZABETA JE SNIMALA DISK. A SREĐUJE HAOS U PROGRAMU KOJI JE NAPRAVILA ŽIVKOVIĆ SLAĐANA, POSTAVLJENA OD STRANE PREDSEDNIKA TODOROVIĆA I NAČELNICE MITKOVIĆ.\n28.06.2016. u 21:11\nKAKO TE NIJE SRAMOTA DA SPOMINJEŠ ŽIVKOVIĆ SLAĐANU KOJA JE JEDNA ČASNA I NADASVE STRUČNA ŽENA, ZA RAZLKIU OD TEBE ELIZABETA. I ZAŠTO LAŽEŠ DA JE SLAĐANA ŽIVKOVIĆ POSTAVLJENA OD STRANE PREDSEDNKIA TODOROVIĆA I NAČELNICE MITKOVIĆ, KAD JE SLAĐANA PRIMLJENA PRE TEBE U RADNI ODNOS A RADILA JE SVE DO KRAJA 2014. GODINE KAD OVO DVOJE KOJE SPOMINJEŠ NISU IMALI NIKAKVE FUNKCIJE!? E BAŠ SI U FRCI ALI OPRAVDANOJ JER NI NANOGICE NISU…\n29.06.2016. u 09:36\nDA IMAŠ …. TI BI SE PREDSTAVIO. TEBE TREBA DA JE SRAMOTA, JER IZNOSIŠ NEISTINE. ZORAN TODOROVIĆ I DRAGANA MITKOVIĆ SU BILI NA FUNKCIJAMA DO KRAJA 2014. SA NJIHOVIM ODLASKOM, OTIŠLA JE I ŽIVKOVIĆ SLAĐANA, KOJA JE DOŠLA POSLE MENE PO UGOVORU I TOME SLIČNO. JA SAM ZAPOSLENA U STALNOM RADNOM ODNOSU I ODGOVORNO RADIM SVOJ POSO, ZA RAZLIKU OD NJE, KOJA JE UNIŠTILA PROGRAM SVOJIM NEZNANJEM I OBVEZNICIMA NAPLAĆIVALA POREZ OTPRILIKE. DOBRO SU TI POZNATE\nNANOGICE, NE ZNAM ODAKLE LI….\n28.06.2016. u 12:24\nOČIGLEDNO DA TI JE DOBRO POZNATA KAZNENO-POPRAVNA USTANOVA, BEZIMENI.\n01.07.2016. u 09:56\nsredjivanje programa ne znaci brisanje,softverska kuca u beogradu ima uvid kompletan i svakodnevni…Sredjivanje programa OMOGUCAVA MESTANIMA ISTINSKO I PRAVO STANJE NA SVOJIM KARTICAMA .\n28.06.2016. u 12:55\n28.06.2016. u 13:00\nMORA DA SU TE STRAŠNO UPLAŠILI SA KAZNENO POPRAVNU USTANOVU. KO NEZAKONITO RADI, TAJ SE PLAŠI SVEGA, ČAK I DA STAVI SVOJE PUNO IME I PREZIME.\n28.06.2016. u 16:48\nMoram da se umesam jer ovde neko vodi sam sa sabom diskusiju .Pa priznaj kao sto sam reko da si samo donela resenje na osnovu nezakonite Odluke a nisi naplatila pare. A naplatiices njeknja.\n28.06.2016. u 21:02\nIZGLEDA DA JE DOŠAO KRAJ LAŽIMA U OPŠTINSKOJ UPRAVI VLASOTINCA I IZGLEDA DA ĆE USKORO ZAPOSLENI POLITIČKI KUKOLJI ZAVRŠITI TAMO GDE JE KUKOLJIMA MESTO. KAŽU DA JE ISTINA SAMO JEDNA A PRAVDA SPORA ALI DOSTIŽNA?! VREME JE!!!!\n29.06.2016. u 14:50\nE PA BŠ SI GEDŽA\n29.06.2016. u 15:01\novo je poslednji vaš komentar koji objavljujemo zato što vređate druge komentatore. Osim toga, ovaj portal ne može da služi kao vaša arena za razračunavanje\n29.06.2016. u 19:03\nБраво за аутора. Захваљујем се председнику у своје име и у име свих грађана општине Власотинце што нас је ослободио од овог зла. Надамо се да њеном сменом грађани општине Власотинце никада више неће наићи на закључана врата. пореске администрације и на нељубазно особље на челу са њом.\nНе видим да је оговоровила на мој последњи коментар и зашто ме назива другим именом и презименом?????????\nОна врло добро зна ко сам ја.\n30.06.2016. u 20:06\nALEKSANDRA GOLUBOVIC IMA KUCU 400 KVADRATA KOD KOMSIKE SLADJANE NIJE PLACALA POREZ ONOLIKO KOLIKO JE TREBALO,ALI JE ZATO KOD ELIZABETE PLATILA KOLIKO TREBA PO ZAKONU TO JE RAZLOG OVOLIKE MRZNJE\n02.07.2016. u 20:20\nAleksandra nema kuću od 400 kvadrata i nemoj više da iznosiš laži i da sad pišeš kao Časlav jer te velika slova koja upotrebljavaš izdaju,jer ti neznas da upotrebljavaš mala i velika slova u rečenici.. Za mene je ova tema završena a ti nastavi da i dalje preko sada Časlava sama sa sobom diskutuješ na ovom forumu gde su ti i sami autori videvši o kakvoj se osobi radi iako te lično ne poznaju zabranili komentare. i nastavi da preko svoja tri kompjutera lajkuješ svoje komentare Pa štaćeš jadna\n05.07.2016. u 10:11\nOSOBA SA DVA REDOVNA DRŽAVNA FAKULTETA DA TE NAUČI DA SE NE ZNAS I STA ĆEŠ PIŠE ODVOJENO. DA SE POSLE TAČKE PIŠE VELIKO SLOVO. DA JE PREDSEDNIK, A NE PREDSENIK.\nA UPOTREBU SAMO VELIKA SLOVA PROUČI.\n05.07.2016. u 10:18\nREČ „JADNA“ VEROVATNO NIJE UVREDLJIVA KADA JE UPUĆENA MENI. TOLIKO O TVOM PROFESIONALIZMU.\nJADAN JE ONAJ KO JE SAM.\n05.07.2016. u 13:19\nCaslav Stojkovic to sam ja ,suprug Elizabete Stojkovic .\na tebi je jadna majka koja te rodila .\ndobrovoljac sam u 63 padobranskoj bio , dobrovoljac sam u ratu na kosovo , od tebe i tebi slicnima treba da se skrivam\nCEKAM VAS U CETRI OKA DA SE ISPRICAMO\n29.06.2016. u 19:12\nНеко ко у радно време по цео дан пише овде коментаре/сви њени коментари су написани у радно време/ треба први да буду на удару рационализације у општини\nДа ли неко ко ради код приватника може по цео дан да буде на неком форуму и да пише коментаре.????\n30.06.2016. u 09:15\nZNAČI, NEMAM PRAVO NA REPLIKU!!!\n30.06.2016. u 09:21\nMILICE, TI NISI NIKAKAV NOVINAR. MOJI ODGOVORI NISU UVREDLJIVE PRIRODE, A TI OBJAVLJUJEŠ ODGOVORE KOJE TI PREDSEDNIK OPŠTINE VLASOTINCE PŠROSLEDI DA MOŽEŠ NJIH DA POSTAVIŠ.\n05.07.2016. u 13:46\nDraga urednice moje komentare ne objavljujete , i ako nema uvredljivih reci,\nja vas razumem bojite se ,tamo gde sam pomenuo sns to nije objavljeno.\nSto nedvosmisleno govori da imate strahove.\nAko zelite novinarstvom da se bavite pogledajte rad Brankice Stankovic\nsposovanjem Caslav Stojkovic\nOstavite odgovor na caslav Odustani od odgovora


Tag / Hirurška intervencija / Vesti online\nUjeo ga pas, ostao bez testisa\nBranka Mićića (18) je prošle nedelje na autobuskom stajalištu u naselju Obrenovac izujedao pas zbog čega mu je operativno odstranjen i deo tela.\nBrze i efikasne zdravstvene i estetske korekcije\nU Poliklinici Nada Diva vrše se male hirurške intervencije u lokalnoj anesteziji u zdravstvene i estetske svrhe. Za samo nekoliko dana mogu se uraditi estetske intervencije botoksom, hijaluronskim...\nLukas operisao nos\nAca Lukas je operisao nos, ne iz estetskih već zdravstvenih razloga - zbog tegoba sa sinusima i devijacijom.\nDevojčici doktori ubrizgali lepak u mozak: Greška?!\nMaiša Nađeb (10) iz Velike Britanije otišla je u bolnicu u Eseksu kako bi izlečila problem sa zamršenjem arterija i vena. Umesto toga, doktori su joj "prelepili" mozak!\nRaspada se od botoksa!\nKurir rs 6 komentara\nHirurzi Crnogorcu izvadili vibrator iz utrobe, pa se slikali s njim\nCrnogorska javnost je zgrožena slučajem koji se dogodio u jednoj od operacionih sala podgoričkog Kliničkog centra. Naime, u nedelju po podne primljen je pacijent kojem je bila neophodna hitna...\nDečak(12) u plućima imao živu ribu\nMnoštvo dece nehotice proguta bubu ili prašinu dok se igra, ali to nije bio slučaj dvanaestogodišnjeg dečaka Anila Barela. On je slučajno progutao ribu dugačku devet centimetara dok se igrao u...\nTinejdžerke u Srbiji za rođendan naručuju silikone\nKada je K. L. upisala srednju školu, počela je da nagovara roditelje da je odvedu na operaciju povećanja grudi. Tri godine kasnije, uspela je u tome.\nPolitika rs 1 komentar\nU krštenici žena, u životu muškarac\nŽena i majka dvoje dece postala je muškarac. Pol je promenjen hirurškom intervencijom, ali matičari u opštini nisu hteli da intervenišu u matičnim knjigama kada je novi čovek, zadovoljan...


Koliko danas vredi dinar | Kamatica\nPočetna > analiza > Koliko danas vredi dinar\nKoliko danas vredi dinar\nTekst objavljen: 20.01.2015 12:49\nZaduživanje u inostranim valutama sa sobom nosi i visoku stopu rizika. Pored nižih kamatnih stopa koje banke nude po tim kreditima, svi klijenti snose visok rizik promene kursa dinara prema toj valuti.\nIzvršili smo analizu kretanja kursa EUR-a i CHF-a u periodu od februara 2008. do januara 2015. godine.\nKurs eura u februaru 2008. godine iznosio je 83,76 dinara u istom tom periodu vrednost CHF prema domaćoj valuti je bio 51,60 dinara. U septembru 2008. godine evro prema domaćoj valuti slabi na 76,54 dinara, a CHF pada na 47,71 dinar.\nJačanje domaće valute je mnoge građane ohrabrilo da uzimu kredite u inostranoj valuti. Trend jačanja vrednosti dinara se nije dugo zadržao, već u oktobru iste godine CHF skače na 57,16, a evro na 85,36 dinara. Početkom naredne godine za jedan evro bilo je potrebno izdvojiti 95,20 dinara, a za jedan chf 62,90 dinara. Za nepuna dva meseca dinar slabi prema evru za 9,85, a prema chf za 5,74 dinara.\nU toku 2009. godine švajcarac ne beleži nagli skok, kurs je bio stabilan što je smirilo građane koji su se zadužili u ovoj valuti. Dinar je te godine prema švajcarcu oslabio za još 1,58 dinara što nije bilo svetlo za uzbunu. Iste te godine evro je ojačo prema dinaru za 2,48 dinara. I pored sloma berze, 2009-ta godina ne beleži značajan pad vrednosti domaće valute.\nOd oktobra 2009-e do jula 2010-e evro i švajcarac beleže konstantni rast, tako da je u junu vrednost domaće valute oslabila prema evru za još 12,65 dinaru, a prema švajcarcu za 16,82 dinara.\nŠvajcarac nastavlja sa trendom blagog rasta, pa tako u januaru 2011. iznosi 84,33 dinara, a već u avgustu iste godine dostiže vrednost od 96,94 dinara što je ujedno i najviša vrednost ove valute prema dinaru do tad.\nEuro pravi blage oscilacije u kursu, u oktobru 2011. beleži rast koji traje sve do početka avgusta 2012. kad dostiže vrednost od 118,64 dinara.\nJanuar 2015. godine beleži slabljenje domaće valute. Euro dostiže vrednost od 122,69 dinara. Dinar je u periodu od 2008 do danas oslabila za 38,93 dinara prema euru.\nŠvajcarac od juna 2012. beleži lagani rast. U decembru 2014. godine iznosi 100,47 dinar. U januaru 2015. godine dostiže vrednost od 122, 37 dinara. Domaća valuta je u odnosu na švajcarac oslabila za 70,77 dinarau periodu od 2008. godine.\nGrađani koji ražmišljaju o uzimanju kredita, kako bi se zaštitili od promena vrednosti kursa, ne bi trebalo da uzimaju kredite u valuti u kojoj nemaju primanja.\nanaliza kretanja kursa kurs evra kurs CHF vrednost dinara


Saveti: Prednosti prodaje i kupovine nekretnina preko posrednika - Vesti\n13.06.2017. | Izvor: dipl. ing. Dragan Jovanović |\nUkoliko nas posavetuju da se upustimo u avanturu zvanu samostalna prodaja ili kupovina stana - evo šta sve možemo usled takve odluke da očekujemo.\n1.\tPravnu i materijalnu sigurnost od početka do kraja kupoprodajne transakcije;\n2.\tObjektivno mišljenje o vrednosti nepokretnosti ( skraćujemo vreme završetka procesa kupoprodaje i smanjujemo rizike promena uslova na tržištu );\n3.\tAdekvatnu marketinšku kampanju ( naša nekretnina će biti na pravi način plasirana na tržište sa foto prikazom, tlocrtom, video projekcijom, 3D turom ), što će smanjiti broj nepotrebnih prezentacija i " šetnji" kroz našu nekretninu ;\n4.\tStručni pregled pravnog statusa naše nekretnine kao i pomoć pri otklanjanju nedostataka ukoliko se dijagnostikuju ( licencirano lice će nas informisati da li je nekretnina u pravnom smislu "spremna" za obavljanje kupoprodaje);\n5.\tAžuriranu bazu podataka i kontaktiranje potencijalnih kupaca iz te baze, kojima će biti ponuđena naša nekretnina;\n6.\tPomoć u odluci, odnosno opredeljenju kupca da kupi baš našu nekretninu. Nije lako doneti odluku o kupovini pogotovo kada se odgleda veći broj sličnih ponuda. Posrednici imaju značajnu , ako ne i presudnu ulogu u opredeljenju da kupac kupi baš našu nekretninu;\n7.\tSva lica koja nas posete , počev od samih posrednika su identifikovana kompletnim ličnim podacima (ime, prezime, adresa, br.l.k, JMBG ).\n2.\tInformacije o tržištu nepokretnosti ( jedini izvor informacija koji nam je kao pojedincu dostupan je oglas. Oglasne cene u velikom broju slučajeva nisu cene po kojima se nekretnine prodaju);\n3.\tSmernice ( izbor lokacije, da li lokacija koju smo odabrali ima kvadraturu koju želimo, kakva nam struktura stana najviše odgovara, koliko novca za to treba da izdvojimo, sve u vezi kredita i načina kako da ih ostvarimo );\n4.\tNajpovoljnije uslove ( angažovanjem posrednika uštedećemo i vreme i novac. To praktično znači da ćemo sa licenciranim timom i mi i prodavac zadovoljno i bez stresa proći kroz sve faze složenog procesa zvanog: kupoprodaja nekretnine ).


Miroslav Đukić sa Sašom Ilićem\n- Derbi je prošao u fer igri. Bio je težak meč posle velikog umora koje su imale obe ekipe. Tvrda utakmica na teškom terenu. Obe ekipe su htele da idu na mini pauzu bez puno rizika. Mislim da je rezultat najpravedniji - rekao je Đukić.\nGeneralni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić došao je na konferenciju za novinare da pozdravi Miroslava Đukića.\n- Potrošili smo se pre derbija mnogo, pre svega emotivno, posle velikog uspeha, plasmana u Ligu Evrope. Na treningu u subotu video sam da je ekipa "mrtva", bio sam uplašen kako ćemo izgledati u derbiju. Ali, zadovoljan sam viđenim - dodao je trener crno-belih.\nNEKA ZABLISTAJU U EVROPI Zvezda bila bolja, Partizanu slađi bod /FOTO/ /VIDEO/\nNavijači Partizana se tukli među sobom, prekršen dogovor o ćutanju do 18. minuta /VIDEO/\nNAPAD, PA POZDRAV Evo kako je Stojković dočekan na "Marakani" /FOTO/ /VIDEO/\nNa konstataciju da je Vladimir Stojković bio na visokom nivou, Đukić je dodao:\n- Stojkovića smo i doveli da bi ovako branio. Odradio je posao odlično.\nĐukić je istakao da ne zna ništa o odlasku Uroša Đurđevića, koji je, inače, odmah posle utakmice potvrdio da je odigrao poslednju utakmicu u crno-belom dresu.\n- Nemam informaciju da li je ovo bila poslednja utakmica Đurđevića u Partizanu. Što se tiče Sume, videli smo na njemu umor, pa smo napravili izmenu, pošto nismo uspevali da napravimo pas.\nI Đukić je, poput kolege Vladana Milojevića, stao uz reprezentaciju Srbije.\n- Pozivam naše navijače da budu uz državni tim, treba im podrška - poručio je trener crno-belih Miroslav Đukić.\nSUKOB NAVIJAČA NA AUTOKOMANDI Tuča "delija" i "grobara" pred večiti derbi


MEDVEĐA - DOMAĆINSKA KUĆA: Razvoj poljoprivrede i turizma - Domaćinska kuća\nKuća » Projekti 2018 » Domaćinska kuća u Medveđi sa poljoprivrednicima i Lokalnom samoupravom » MEDVEĐA – DOMAĆINSKA KUĆA: Razvoj poljoprivrede i turizma\nInternet portal “Domaćinska kuća“ realizuje projekat na teritoriji opštine Medveđa pod nazivom “Domaćinska kuća u Medveđi sa poljoprivrednicima i lokalnom samoupravom“. U okviru realizacije projekta danas smo razgovarali sa prvim čovekom opštine Medveđa, Nebojšom Arsićem.\nPo rečima predsednika opštine Nebojše Arsića, u opštini Medveđa postoji oko 850 registrovanih poljoprivrednih gazdinstva i pretežno je zastupljeno voćarstvo i stočarstvo.\nZa razvoj poljoprivrede u Medveđi – Opština izdvaja 10 miliona dinara.\nKako Arsić ističe, za lokalni program poljoprivrede postoji veliko interesovanje i sva opredeljena sredstva se troše namenski, dok za sredstva koja se dodeljuju preko Ministarstva tj. preko nacionalnih programa interesovanje je dosta slabije zbog uslova koji su propisani.\nNaši sugrađani su obavešteni putem lokalnih i regionalnih medija, o svim merama koje preduzima opština Medveđa u razvoju poljoprivrede, kaže Arsić.\nPored poljoprivrede, Medveđa uporedo radi na razvoju turizma. Jedna od poznatijih destinacija je i Sijarinska banja.\nSijarinska Banja se nalazi na jugu Srbije, na obalama Golemobanjske reke i u podnožju planine Goljak, na nadmorskoj visini od 520m. Ona ima 26 izvora od kojih 18 imaju terapeutsku vrednost. Voda pojedinih izvora po svom hemijskom sastavu je različita i to alkalna, kisela, gvožđevita, sa temperaturom od 68-76 stepeni.\nLekovite vode Sijarinske banje imaju različitu primenu i koriste se za kupanje, piće i inhaliranje. One pomažu u lečenju hroničnih reumatskih oboljenja, kožnih oboljenja, stomačnih i bolesti žuči, oboljenja bubrega i mokraćnih puteva, anemiju i šećernu bolest, astmu i hronični bronhitis kao i razne oblike neuroze i stanja lakše psihičke i fizičke iscrpljenosti. Poseban kurizitet ove banje čine gejziri koji se ubrajaju u najatraktivnije turističke vrednosti Srbije. Na osnovu svega navedenog može se doći do zaključka da je Sijarinska Banja od neprocenjivogznačaja za naš kraj, kaže Arsić.\nPored svega, opština se ozbijno bavi i razvojem privrede. Arsić ističe da postoje investitori koji žele da ulažu u Medveđu.\nU pregovorima smo sa nekolicinom investitora oko otvaranja novih radnih mesta koja će biti od velikog značaja za naše malo mesto i za naše sugrađane. Moja svakodnevna aktivnost bez obzira da li sam u Medveđi, Beogradu ili već negde u inostranstvu se ogleda u stvaranju boljih uslova za život i rad svih nas i mogu da kažem da se nijednog trenutka nisam štedeo kada su moji sugrađani i moje mesto u pitanju, kaže Arsić za portal “Domaćinska kuća“.\nOvaj medijski sadržaj sufinanisran je od strane opštine Medveđa. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva. Naziv projekta koji ralizuju “Domaćinska kuća u Medveđi sa poljoprivrednicima i lokalnom samoupravom“.\nArsić, Domaćinska kuća u Medveđi sa poljoprivrednicima i lokalnom samoupravom, Medveđa, nebojša arsić, Predsednik opštine Medveđa\nPrevPrethodnaKako zaštititi paradajz od moljca\nSledećaMilorad Vesković: Obrali smo mi bostanNext


15.06.2021. / 11:29\nOtežavajuća okolnost po sve involvirane u projekat “e-Beba” jeste to što su poreski obveznici u RS ovaj sistem, prema tvrdnjama opozicije, platili i desetostruko više od realne cijene.\n30.03.2021. / 15:23\nProjekat “E-registracija” u Republici Srpskoj rezultat je dugogodišnjeg reformskog procesa ostvarenog putem projekta poboljšanja poslovnog okruženja Lajf\nCilj projekta “Lokalno i odgovorno – bitno je koga biramo” koji implementira Udruženje “Promo tim” sa ovih 11 portala, jeste da stavi veći fokus na predizborna dešavanja u manjim lokalnim sredinama\nNadležnim entitetskim agencijama u Bosni i Hercegovini prošle godine predato je više od 33.000 završnih računa, a od tog broja njih 1.320 izdvojile su se od ostalih izvanrednim rezultatima koje su postigle\nBH Telekom traži najbolje rješenje za pametno okruženje\n23.12.2019. / 15:04\n09.12.2019. / 16:47\nZENICA – U mjestu Ponirak kod Vranduka počela je izgradnja tunela Zenica dužine blizu 2,5 kilometara, a vrijednost projekta je 59,5 miliona evra.\nSARAJEVO – U Sarajevu se danas predstavlja novi dvogodišnji projekt “EU za pravdu: Podrška borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije u BiH”, koji Evropska unija finansira sa 2,2 miliona evra u okviru kontinuirane podrške sektoru vladavine prava u BiH.\nProjekat “Zeleni gradovi” narednih mjeseci u Sarajevu, Banjaluci i Zenici\n09.05.2019. / 7:30\nSARAJEVO, Projekat “Zeleni gradovi” predstavljen je juče u okviru skupštine guvernera EBRD u Sarajevu.\nKako uspješno napisati i prijaviti EU projekat u BiH\n08.05.2019. / 12:48\nBANJALUKA, Konzultantska kuća Eurho Consutling iz Osijeka organizuje seminar iz oblasti EU fondova pod nazivom „ Kako uspješno napisati i prijaviti EU projekt u Bosni i Hercegovini“ u četvrtak 16.05. 2019. godine u Dialogos Mind & Body Centru u Banja\n26.03.2019. / 15:26\n– Završen projekat CAPITAL-a i TI BiH „Istražimo tokove javnog novca“ – Priznanja novinarima Bljesak.info, eTrafika.net i Nezavisnih novina BANJALUKA – Milijarde maraka javnog novca se troše u BiH netransparentno, a institucije i pravosuđe se ne zanimaju za nenamjensko trošenje\nBANJA LUKA, Izborom desetog „novog imena“, uspješno je okončana prva faza projekta „Novo ime“ koji je pokrenula kompanija „Novomatic“ u namjeri da pronađe i podrži mlade talente na putu do uspjeha. Tako je talenat platforma „Novo ime“ iznjedrila mlade pjesnike,\nJoš jedna epizoda projekta “Vrijeme ističe” dostupna na youtibe kanalu\n04.10.2018. / 11:20\nBANJA LUKA, Četvrta epizoda projekta “Time is up” ili “Vrijeme ističe” dostupna je od juče na youtube kanalu FAMA Metodologije.\n27.07.2018. / 9:40\nSARAJEVO, BANJALUKA – Savjet ministara BiH na posljednjoj sjednici odobrio je više od 19 miliona KM za završetak projekta digitalizacije BiH. Međutim, taj novac praktično je neupotrebljiv jer nije usvojen projekat na osnovu kojeg bi se u procesu digitalizacije moglo


Vesti Archives - Page 126 of 133 - Sirmiuminfo\nRadno vreme tokom božićnih praznika\nSremska Mitrovica – Javno preduzeće „Srem-gas“ Sremska Mitrovica obaveštava potrošače da tokom predstojećih božićnih praznika neće raditi u utorak, 7. januara 2020. godine. Tokom praznikaNastavi čitati…\nNeka vam ova godina donese 365 dana radosti i uživanja. Nova nadanja najlepši su ukras svakog praznika. Ekipa Sirmiuminfa želi vam puno uspeha i srećeNastavi čitati…\nSremska Mitrovica – Danas su načelnik gradske uprave za zdravstvo Vojislav Mirnić sa saradnicima, posetio odeljenje hemodijalize mitrovačke Opšte bolnice i tom prilikom uručio 7Nastavi čitati…\nDežurstva inspekcijskih, komunalnih i drugih službi za vreme praznika\nSremska Mitrovica – Od 1. januara do 7. januara Gradska uprava za saobraćaj, komunalne i inspekcijske poslove sa svojim inspektorima, nadzornicima inspekcijskih poslova i komunalnomNastavi čitati…\nRadno vreme Doma zdravlja za vreme praznika\nSremska Mitrovica – U vreme predstojećih novogodišnjih i božićnih praznika Opšta medicina Doma zdravlja Sremska Mitrovica radiće nešto izmenjeno i to: Treća zdravstvena stanica (DispanzerNastavi čitati…\nSremska Mitrovica – Uoči predstojećih praznika, Policijska uprava u Sremskoj Mitrovici apeluje na povećan oprez prilikom učešća u saobraćaju, posebno kod vozača motornih vozila. ApelNastavi čitati…\nSremska Mitrovica – Prema Zakonu o državnim i verskim praznicima – sreda, 1. januar i četvrtak, 2. januar, kao i utorak, 7. januar 2020. godNastavi čitati…\nSremska Mitrovica – U skladu sa Zakonom o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji, tokom proslave novogodišnjih praznika, većina ustanova u našem gradu ćeNastavi čitati…\nSremska Mitrovica – Tokom praznika raspored rada sektora JKP „Komunalije” je sledeći: Parking servis neće raditi 1., 2. I 7. januara Sektor Administarcija – nećeNastavi čitati…\nOtvoren Magični trg\nSremska Mitrovica – Magični trg svečano je otvoren na Trgu Ćire Milekića. Manifestaciju na centralnom trgu otvorila je mala gradonačelnica Iskra Gligorić. Grad Sremska MitrovicaNastavi čitati…\nNazad 1 … 124 125 126 127 128 … 133 Dalje\n117.0444 117.3966 117.7488


Tajni američki dokument: Makedonija pre deset godina pristala da promeni ime - 03.09.2018, Sputnik Srbija\nSkoplje je još 2008. pristalo da država promeni ime u „Republika Severna Makedonija“, pod uslovom da to uključuje priznavanje „makedonskog“ jezika i... 03.09.2018, Sputnik Srbija\n20:17 03.09.2018 (Osveženo: 03:49 26.08.2021)\nSkoplje je još 2008. pristalo da država promeni ime u „Republika Severna Makedonija“, pod uslovom da to uključuje priznavanje „makedonskog“ jezika i nacionalnosti, navodi se u dokumentu američke ambasade u Skoplju koji je objavio Vikiliks, a prenosi portal „Katimerini“.\nPoverljivi dokument pod imenom „Šta treba da urade Makedonci da reše spor oko imena“, datiran je na 29. jul 2008. godine, a sastavio ga je tadašnji američki ambasador u Skoplju Žilijen Milovanović.\n30 Avgust 2018, 18:03\nU prvom delu dokumenta spominje se da je Milovanovićeva svoje zaključke predstavila nakon razgovora sa tadašnjim predsednikom i premijerom Makedonije Brankom Crvenkovskim i Nikolom Gruevskim i navela koji bi uslovi bili prihvatljivi za zemlju, prenosi Tanjug.\n„Ambasada SAD u Skoplju ocenjuje da je makedonska vlada spremna da zarad otvaranja puta u NATO i članstvo u EU pristane na ime Republika Severna Makedonija u svim međunarodnim organizacijama“, navodi se u dokumentu američke ambasade u Makedoniji.\nTakođe, dodaje se i da bi nacionalnost i jezik trebalo da zadrže pridev „makedonski“, ali da s tim treba pažljivo postupati — možda u vidu nekog aneksa ili internog dokumenta UN koji neće biti predmet odobravanja grčke strane, prenosi grčki portal.\nKocijas: Gruevski se pretvarao, Micotakis mu verovao\nBivši makedonski premijer Nikola Gruevski se pretvarao da ne želi rešenje spora o imenu, izjavio je šef grčke diplomatije Nikos Kocijas, reagujući na poverljive diplomatske komunikacije Vikiliksa.\n„Poznato je da Gruevski nije želeo ikakvo rešenje o sporu imena. Kako bi se rugao međunarodnim igračima, pretvarao se da je prisiljen na kompromis. Niko mu nije verovao. Sem, ako se prisetimo, gospodina Micotakisa“, rekao je Kocijas.\nOglasio se i Micotakis koji je današnju objavu Vikiliksa, koju je preneo „Katimerini“, nazvao tragičnom:\n„Danas saznajemo od Vikiliksa da je Skoplje od 2008. godine tražilo da se država preimenuje u ’Severnu Makedoniju‘, a da njihove ljude naziva ’Makedoncima‘, koji navodno pričaju ’makedonskim‘ jezikom i to na najtragičnijji način potvrđuje ono što ja već mesecima pričam — Da su premijer Cipras, ministar odbrane (Panos) Kamenos i Kocijas želeli da predstave svoj izuzetno štetan sporazum po Grčku uspehom, a koji je zadovoljio ono što Skoplje traži godinama i koji je odbila svaka prethodna vlada.“


PORTAL: PEŠKE DO PLATE\nPEŠKE DO PLATE\nKontrolori JKP „Parking servis" tokom jedne smene pređu pešice više od deset kilometara, ceo dan obilaze pet ulica i proveravaju oko 300 parking mesta\nRAČUNAR U RUKE, PUT POD NOGE... Radnici „Parking servisa" imaju pauzu samo pola sata\nRadnici JKP „Parking servis" koji kontrolišu parkiranje vozača u prestonici dnevno pređu pešice više od deset kilometara! Svakodnevno, od ponedeljka do subote, u jednoj smeni od sedam sati obilaze oko pet ulica, odnosno od 150 do 300 parking mesta.\nEkipa Pressa provela je jedan dan sa tridesetdevetogodišnjim Radišom Kolarevićem, radnikom ovog komunalnog preduzeća, i s njim „vizirala" sve automobile u drugoj zoni u delovima Masarikove i Resavske ulice, Svetozara Markovića, Kralja Milana i Nemanjinoj.\nDa parking kontrolori nisu zaduženi samo za kažnjavanje zaboravnih vozača, govore brojni primeri.\n- Prošle godine jedan moj kolega je u ulici Milutina Bojića našao torbicu punu novca, zajedno sa dokumentima. Pozvao je ženu koja je izgubila tašnu i vratio sav novac koji je pronašao. Ona je htela čak i da ga časti, ali on to nije prihvatio. Kod nas je to strogo zabranjeno, kao i primanje bilo kakvog novca - kaže Radiša Kolaković.\n- Ovo je kao i svaki drugi posao koji mora da se poštuje. U jednoj smeni radimo skoro sedam sati, i to od 7 do 13.45 u prvoj i od 14 do 21 čas u drugoj smeni, a pauze su pola sata. Pored zimske i letnje uniforme, parking kontrolor uz sebe na radnom mestu poseduje mali pokretni terminal sa štampačem - priča Kolarević.\nPomoću džepnog računara parking kontrolori proveravaju, ukucavajući brojeve s tablica, da li je vozač platio parkiranje SMS porukom.\n- Ukoliko vozači nemaju kartu kod sebe ili nemaju kredita u telefonu, preko džepnog računara i štampača na licu mesta im izdajemo elektronsku parking kartu. Posle isteka vremena za parkiranje tolerišemo petnaest minuta, a tek posle tog vremena izdajemo nalog za doplatu. Ja kontrolišem pet ulica, i to od 150 do 300 parking mesta i pređem oko deset kilometara pešice. Meni lično posao nije težak, iako se pešači toliko - kaže ovaj radnik „Parking servisa", koji kontroliše parkinge tri godine.\nU ovom poslu nema zabušavanja jer u svakom trenutku radnika na terenu u centru „Parking servisa" možete videti sistemom GPS-a gde se nalazi i kuda se kreće!\nn Sat u prvoj zoni parkiranja košta 40 dinara, drugoj 30, a trećoj 25\nn Da bi se incidenti izbegli, nadležni iz JKP „Parking servis" u okviru svog preduzeća otvorili su službu koja je zadužena za reklamacije korisnika\nn Svi koji imaju eventualnu primedbu na rad preduzeća ili zaposlenih u njemu mogu da se jave na brojeve telefona 3035-400, 3235-598, 3031-707\n- Smena radnika je od 13.45 do 14 časova. Lično, nikada nisam imao problema sa vozačima, iako su moje kolege imale. Trudim se da uvek svakog vozača ispoštujem razgovorom i lepim rečima, što uvek i upali. Ukoliko dođe do nekih problema, mi pozivamo naše supervizore u preduzeću koji odmah obaveštavaju policiju, koja bukvalno za minut dolazi na mesto događaja - objašnjava Kolarević.\nPrema njegovim rečima, gde god su zone u prestonici uvedene kod većine vozača ovaj sistem parkiranja naišao je na odobravanje jer, kako kaže, za razliku od prethodnih godina, danas bez problema mogu da parkiraju svoje četvorotočkaše.


Novog leka ni za kašičicu | Nova Ekonomija\nPoslednjih nekoliko godina u Srbiju i ne stižu inovativni lekovi, iako se u Evropi svake godine registruje između 25 i 30 takvih lekova. To su originalni lekovi koji sadrže potpuno novu aktivnu supstancu koja bitno utiče na povećanje mogućnosti ozdravljenja, a Srbija je jedina zemlja i u Evropi i u regionu u kojoj se pozitivna lista, na kojoj su lekovi koji se izdaju na recept, ne obnavlja redovno inovativnim lekovima. Razlog je, naravno - novac\nPacijente u Srbiji, pogotovo one koji se bore sa teškim oboljenjima, nakratko je obradovala vest da će im uskoro biti dostupniji inovativni lekovi. Iz Ministarstva zdravlja je najavljeno da će Fond za zdravstveno osiguranje i farmaceuske kompanije potpisivati posebne ugovore kojima će se precizirati do kog iznosa trošak stavljanja inovativnog leka na pozitivnu listu ide na teret Fonda i države, a koliko plaća proizvodjač leka i da će biti navedeno i koji klinički rezultat treba da se postigne u lečenju pacijenta da bi lek u potpunosti finansirala država.\n"Neslavan rekord 2014. godine – nula inovativnih lekova. Moramo napraviti ozbiljan zaokret na tom polju. Radićemo sa konsultantom Svetske banke da napravimo posebne ugovore između RFZO i farmaceutskih kuća", rekao je sredinom novembra državni sekretar Ministarstva zdravlja Berislav Vekić. Očekivalo se da potpisivanje ugovora počne u januaru 2016. godine, ali je za sada to malo verovatno.\nNadležni u Ministarstvu zdravlja za "Novu ekonomiju" nisu bili spremni da govore o tome da li će inovativne terapije biti dostupnije pacijentima i zašto se deo postignutih ušteda u Fondu zahvaljujući centralizovanim javnim nabavkama lekova ne izdvoji za stavljanje novih lekova na pozitivnu listu. Očigledno nemaju ništa novo i za pacijente ohrabrujuće da kažu, što izaziva sumnju da će i u 2015. biti ponovljen neslavni rekord.\nPoslednjih nekoliko godina u Srbiju i ne stižu inovativni lekovi, iako se u Evropi svake godine registruje između 25 i 30 takvih lekova. To su originalni lekovi koji sadrže potpuno novu aktivnu supstancu koja bitno utiče na povećanje mogućnosti ozdravljenja, a Srbija je jedina zemlja i u Evropi i u regionu u kojoj se pozitivna lista, na kojoj su lekovi koji se izdaju na recept na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja, ne obnavlja redovno inovativnim lekovima, iako farmaceutske kompanije uredno podnose zahteve za stavljanje lekova na tu listu.\nRazlog je, naravno, novac, odnosno manjak novca koji država izdvaja za zdravstvo i njegova namena. Zbog toga se i dešava da su mnogi bolesnici uskraćeni za lekove koji bi im ublažili tegobe i produžili život.\nZdravstvena struka odavno upozorava na taj problem, ali odgovor države je da na domaćem tržištu ima dovoljno kvalitetnih generičkih lekova, odnosno kopija originalnih lekova kojima je istekla patentna zaštita. Međutim, čak i proizvođači generičkih lekova, kao što su u Srbiji Hemofarm, Zdravlje i Galenika, ukazuju da njima nisu konkurencija inovativne farmaceutske kompanije i da je za svaku zemlju bolje da ima na tržištu što više novih lekova. Od pojave inovativnog leka do njegove kopije protekne bar 10 godina, a mnogi pacijenti nemaju to vreme. Na srpskom tržištu inovativni lekovi su zastupljeni sa svega oko pet do šest odsto, generički sa 56, a originalni sa 38 odsto.


BalkanMagazin :: Pregled strane štampe: Korona – virus, (optimističke) pouke epidemije kuge\nprevela N. Jokić\nsreda, 27. maj 2020 00:00\nPeter Frankopan, profesor na Oksfordu, autor međunarodnog bestselera Putevi svile, govori o epidemiji koronavirusa u kontekstu istorije za francuski list Poan\n(ilustracija, Le Point)\nPeter Frankopan, istoričar i profesor na univerzitetima u Oksfordu, kao i u Prinstonu i Lajdenu, autor je međunarodnog bestselera Putevi svile. Sa ovom sveobuhvatnom knjigom koju je međunarodna Kritika pozdravila kao “najvažniju istorijsku knjigu objavljenu u toku proteklih nekoliko decenija”, Frankopan sa preciznošćću i romanesknom širinom zahvata period od dve i po hiljade godina duge istorije, od osvajačkih pohoda Aleksandra Velikog do velikih geopolitičkih potresa XXI veka. Između ostalog, autor pokazuje kako je velika epidemija kuge u XIV veku, koja se velikom brzinom proširila od evroazijskih stepa do Evrope, 1346. godine razorila tadašnju organizaciju sveta.\nLe Point: U XIV veku epidemija kuge proširila se Azijom, Evropom i Afrikom i zapretila rušenjem tadašnjeg svetskog poretka više nego mongolske invazije. “To je bilo nešto sasvim različito što je ulazilo u krvotok izazivajući mnogo težu posledicu: bolest”, napisali ste u vašoj knizi “Putevi svile”. Na kakvo vas razmišljanje kao istoričara navodi ova, nova epidemija?\nPeter Frankopan: Istoričar razmišlja o podacima, dok smo sada suočeni sa stvarima čiji značaj još uvek nije utvrđen. Prva stvar koja je za žaljenje jeste ono što su podnele porodice koje su izgubile svoje najbliže. Istina je da je epidemija poremetila svetski poredak, a kroz istoriju (vidimo) da patogeni elementi mogu da ubiju ekonomije i izmene društva. Tačno je da najznačajniji efekat mongolskih osvajanja na promene u Evropi ne proističe iz trgovine, rata, kulture ili novca već - iz epidemije kuge. Iako još uvek ne znamo iz kog početnog žarišta je potekla, kako sam to opisao u Putevima svile, konstatujemo da se raširila veoma brzo, preko buva, glodara i kamila, počev od evro-azijskih stepa da bi prošla kroz Evropu, Iran, Bliski Istok, Egipat i Arapsko poluostrvo. Epidemija je zaista zavladala 1346. godine, kada je prema rečima jednog italijanskog savremenika “misteriozna bolest izazvavši brutalnu smrt” zbrisala Zlatnu hordu koja je u opsadi držala đenovljansku teritoriju Caffa na sadašnjem Krimu. Trgovinski putevi koji su povezivali Evropu sa ostatskom sveta postali su putevi prenošenja kuge. Stanovnici Mesine shvatili su to prekasno, videvši đenovljanske trgovce da pljuju krv i da su prekriveni prištevima… Smatra se da je Evropa izgubila bar trećinu stanovništva zbog epidemije kuge: umrlo je 25 miliona od ukupno 75 miliona stanovnika. Naravno, ne pravim poređenje između korona-virusa i kuge koja je ubijala i najstarije i najmlađe. Korona-virus, izgleda, bar do sada nije mnogo pogodio mlade ljude. Bolesti, međutim, mogu da mutiriju i to je ono što će zadavati najviše bruge u narednim nedeljama. Korona-virus za sada najviše podseća na „španski grip“ 1918-19. koji je bila najsmrtonosniji za stanovništvo, naročito ono zdravo.\nVeć od XIV veka, trgovinski putevi povezuju Evropu sa ostatkom sveta i njima se prevozi koliko bogatstvo - toliko i virusi. Da li ovo znači da protivnici savremenog globalizma zapravo nemaju argumente?\nDanas je još gore. Način na koji putujemo i susrećemo jedni druge je znatno intenzivniji i brži nego bilo kada u prošlosti. Skoro nijedna tačka na planeti nije udaljenija od druge tačke više od 18 sati putovanja avionom. Dakle, brzina kojom bolest može da se širi je neverovatna. Saobraćajne veze koje su nas povezale sasvim izvesno su ubrzale međunarodnu trgovinu i omogućile spektakularno poboljšanje kvaliteta našeg života u toku nekoliko proteklih decenija. Ispostavilo se, međutim, da su one i naša Ahilova peta. Vidimo međutim tu pojava u istoriji…\nZar nas ironično ne podseća na istoriju i činjenica da je Italija bila prva evropska zemlja pogođena (korona-virusom) – to je zemlja koja predstavlja zapadna vrata starog puta svile i od pre nekoliko meseci novog puta svile Si Đipinga?\nPošteno rečeno, bilo koja zemlja Evrope mogla je da bude pogođena (kao Italija) s obzirom na broj turista koji dolaze iz Azije da posete Francusku. Vrlo je moguće da su slučajevi u Italiji rano otkriveni samo zato što su lekari i bolnice identifikovali korona-virus brže i ranije od njihovih evropskih kolega. Ako se epidemija brzo širi po Evropi nije nam mnogo ni bitno gde je prvo došla.\nPokazali ste da je epidemija kuge ubrzala trijumf Zapada. Možemo li, dakle, da ostanemo optimisti iako stvari ne stoje baš najbolje?\nDa! To je čudno i iznenađujuće ali jedna trauma tako širokih razmera, prouzorkovana ratom ili bolešću, može na dugi rok da donese i dobre posledice. Jedna od najvažnijih posledica epidemije kuge bila je poboljšanje uslova života za najsiromašnije ljude koji su došli u položaj da mogu da pregovaraju sa elitom. Smanjivanje broja stanovnika imalo je za posledicu povećanje cene rada. Iznajmljivanje (zemlje) postalo je jeftinije za seljake, a period iznajmljivanja duži. Kamatne stope su pale. Za mladima je postojala potražnja i oni su mogli da izvuku korist iz podele bogatstva proširene na veći broj ljudi. Oni su trošili više nego prethodne generacije, a potrošnja je bila podstaknuta činjenicom da je reč o ljudima koji su se susreli sa smrtnom opasnošću i zato nisu imali posebno veliku želju da štede. Zanimala ih je moda i to je podstaklo razvoj tekstilne industrije u Evropi. Naravno nisu svi imali tu sreću: nesreća Đenove bila je sreća za Veneciju koja je uspostavila oštru kontrolu trgovine začinima. Može se uopšteno reći da su povećanje raspoložive zarade i proširenje podele bogatstva na veći broj ljudi – imali veliki uticaj na ono što će biti nazvano „renesansa“. Na taj fenomen naići ćemo posle prvog svetskog rata sa „ludim dvadesetim (godinama)“. Traume zbog smrti, velike demografske promene i takođe promenjen odnos prema životu zbog suočavanja sa njegovom krhkošću – naveli su ljude da se ponašaju i da žive kao da sutrašnji dan ne postoji.\nJoš nismo došli dotle i nadajmo se da će se korona-virus umiriti!\n Zlatna horda (mongolski: Алтан Орд, Altan Ord; tatarski: Алтын Урда, Altın Urda; rus. Золотая Орда) je bila mongolska država uspostavljena na teritorijama današnje Rusije, Ukrajine i Kazahstana nakon raspada Mongolske imperije četrdesetih godina 13. veka. Mongoli su u Rusiji zvani Tatarima. Ruski kneževi su plaćali danak Mongolima i postajali su zamenici kanova (izvor Wickipedia)\nIzvor - https://www.lepoint.fr/societe/coronavirus-les-lecons-optimistes-de-la-peste-noire-03-03-2020-2365366_23.php


Međunarodni uspeh domaće kompozitorke Marjane Mitrović-Stepanović - Put u Art magazin\nMar 2, 2014 - Intervju\nHochschule für Musik Nürnberg, u saradnji sa izdavačem Furore Verlag i Mariann Steegmann Foundation, objavio je rezultate međunarodnog takmičenja za žene kompozitore. Inspiracija ovog takmičenja je G.Rossini i njegovo delo “Petite Messe Solonnelle”, te se i komponovala vokalno-instrumentalna kompozicija za kamerni hor, 2-4 solista, dva klavira i harmoniku u trajanju 15 – 20 minuta. Ono što je značajano za nas je da je domaća kompozitorka iz Niša Marjana Mitrović-Stepanović za kompoziciju „JANJA“ osvojila treću nagradu na ovom takmičenju. U skladu sa protokolom konkursa, tokom ove godine studenti Hochschule für Musik Nürnberg će izvesti njeno delo i izdati ga na CD-u. Ova zanimljiva umetnica diplomirala je kompoziciju u klasi prof. Olivere Vojne Nešić, a njena umetnost je uglavnom bazirana na tonalnosti prožetoj folklornim elementima toplog melosa Balkana. Zanimalo nas je šta Marjani znači Ninberška nagrada.\nPre svega čestitam Vam na trećoj nagradi koju ste osvojili. Odmah mi se nameće pitanje da li je sem lične satisfakcije i novčane nagrade, ovo takmičenje donelo još nešto? Recite nam nešto i o nagrađenoj komcoziciji.\nMarjana: Hvala veliko. Da naravno donelo je sreću i potvrdu da je to što radim dobro, dalo mi izazov i podsticaj za nova istraživanja u muzici. Inače, vokalno-instrumentalna kompozicija Janja je višestavačno delo 1. Stav „Janjin eho u planinama“ tekst Jovan S.Mitrović, 2. Stav „Janjin san“ , 3. Stav “Žalosna tkalja Janja” tekst Narodna pesma. Tema Janje je tragična sudbina srpske devojke koja je nakon rata ostala bez svojih najbližih. Njena nepokolebljivost i istrajnost oličenje su hrabre žene, što mi je dalo motiv da ovaj lik muzički predstavim.\nVi ste član međunarodnog udruženja DONNE in MUSICA Fondacije “Adkins Chiti” Rim, žene su očigledno imale svoje razloge da se u i ovoj oblasti udruže. Znamo da su i danas žene u manjini u ovoj oblasti stvralaštva.\nJesu u manjini, ali nije baš kao kod vatrogasaca….dobro su organizovane. Fondacija je uspela da okupi i poveže žene kompozitore iz celog sveta, tako da nam je komunikacija i razmena iskustva olakšana i potpuno bez granica.\nIma li velikih razlika u umetničkom senzibilitetu između žena i muškaraca kompozitora?\nAko nekoga upitate da li je slušao delo za koje ne zna da li je komponovao muškarac ili žena, bilo bi jako teško pogoditi. Slično kao u bilo kojoj drugoj umetnosti ili kod frizera, kuvara, mislim da tu razlike ne postoje. Ima mnogo senzibilnih muških kompozitora isto koliko i “grubih” kompozitorki.\nRadite sa decom u tri škole u Nišu, pedagoški rad je više no iscrpljujući, naročito danas. I u toj oblasti ste postigli značajne uspehe?\nMeni je rad sa decom uživanje i izazov. Radim u dve osnovne i srednjoj muzičkoj školi u Nišu. Do sada sam sa dečijim ansamblima učestvovala na Republičkim takmičenjima u Vršcu, Zrenjaninu, Surčinu, sa kojih smo se u prethodnih 6 godina uvek vraćali sa nekom nagradom ili pohvalom za učešće. Pored toga učestvujemo na raznim kulturnim i humanitarnim manifestacijama u gradu i okolini. Sa koleginicom Ivkom Milutinović i učenicima izveli smo dečiju operu “Crvenkapa” domaćeg kompozitora Petra Jovanovića, te smo imali zapažena učešća na “Festivalu humora” u Lazarevcu i “Festivalu dečijeg pozorišta” u Kotoru. Nažalost iz finansijskih razloga nikako da otputujemo na neki festival u inostranstvo iako pozivi stalno pristižu. Decembra 2012.godine sam ušla u projekat SKC-a Niš, “Vi(o)linski zvuci” – muzika niških kompozitora, kada je moja kompozicija za gudački orkestar “Lovers” uživo izvedena i snimljena na CD.\nImate li neku bazičnu inspiraciju kada komponujete?\nMoja neiscrpna inspiracija je priroda i njene pojave koje se dešavaju nezavisno od svega ostalog što nas okružuje. Volim šumove vetra, huk reke, cvrkut ptica, zujanje insekata, kišu. Uzori u kompoziciji su mi Domeniko Skarlati , Moris Ravel i Igor Stravinski. Veliku zahvalnost i znanje dugujem preminulom prof. Srdjanu Jaćimoviću.\nS obzirom da se bavim otkrivanjem i razvojem muzikalnosti kod dece moj stalni zadatak je da pratim i usmeravam talente u pravcu stručnog usavršavanja, tako i ja zrim kao muzički pedagog. A što se tiče komponovanja nadam se da ću nastaviti istim entuzijazmom i svakako aplicirati za još neki nagradni konkurs.\nKomentari o članku “Međunarodni uspeh domaće kompozitorke Marjane Mitrović-Stepanović”\nMilica-Mili 02/03/2014 u 14:52\nBravo! Cestitke i ovde.


Opširan intervju za Objektiv Crna Gora dao je Duško Kovačević, novinar bez angažmana, a ipak, u većoj mjeri djelotvoran i medijski prisutan nego većina kolega, kroz sjajan projekat fb televizija “la nouvelle vague” gdje, u intervjuima uživo pokriva uvijek aktuelne teme, kroz drugačiji, zanimljiv pristup.\nOvog puta, on je odgovarao na pitanja.\nCrnu Goru je početkom godine uzdrmao politički zemljotres – Afera koverta. Kakve su do sada posledice afere na društveno politički život u CG?\nBojim se da su „posledice“, u jednom momentu zaista snažne afere, bile kratkog daha i da su one već odavno iza nas, iako ne treba zaboraviti da je njihov inspirator, Duško Knežević, obećao i drugo poluvrijeme, odnosno – torbu sa plavim tajnama. Ali, ako njen prvi dio („Koverta“), uz još nekoliko “manjih afera”, jednako kompromitujućih po režim, nije izrodio krupniju posledicu, da li očekivati nešto više od nastavka?\nNe zaboravimo da u prirodi bilo koje afere leži kratkotrajnost, a da li će biti “porođena” – zavisi od „sila“ koje će joj, ili neće krenuti u susret. Evropski komesar za proširenje Johanes Han, po svjedočenju Milana Kneževića, sopštio je opoziciji – da „Koverta“ nema nikakvu težinu za njega i Brisel! Da li nam to govori da ova afera i nema ozbiljnije ishodište?\nPa opet, gdje smjestiti presretnute, aktuelne i vrlo obećavajuće razgovore Milana Roćena i šta će sve isplivati u narednom periodu? To već neće biti dobra posledica po Đukanovića. Međutim, ono što je po meni svakako dobro a isplivalo je iz ovog skandala, jeste povratak Džemala Perovića na političku i javnu scenu kao i medijska dimenzija afere.\nAko iz ove „episteme“ skrajnemo davno zacementiranu državnu televiziju, Duško Knežević nam se, kao u distopijskom i futurističkom filmu, obraćao sa svih mogućih ekrana, displeja, štampanih naslovnica, i to je, ponavljam, uz Džemala – srećna posledica.\nOpozicija je u januaru prilično inertno, (kako se od nje i očekivalo na osnovu dosadašnjeg iskustva) reagovala na medijske bombe Di Keja. Kakva je uloga opozicije danas, skoro sedam mjeseci posle?\nKao i svaki put za ovih 30 godina. Upravo je takva reakcija opozicije, u produženom trajanju, ono što čini režim nedodirljivim, a zatim i opasnim. Afera, ili bolje reći Protesti 2019. konačno i umiru u trenutku kada se opozicija aktivnije uključila u sve, iako opet skrecem paznju na aferu kao širi društveni fenomen. Ali kako smijeniti vlast bez opozicije, pitanje je koje crnogorski lavirint komplikuje do bezizlaza!\nTi si neko ko dugo i objektivno prati društveno politička zbivanja. Koji model bi bio najbliži idealnom u cilju prevazilazenja tenzija; prelazna vlada, raspisivanje vanrednih izbora?\nTu sam najbliži “trobogim” Demokratama. Jedinstveni bojkot opozicije, na svim nivoima.\nI upravo stižemo do te tragične opozicione inertnosti o kojoj je bilo riječi. Zašto izlaziti na namještene i lažirane izbore, kako upravo to i podvlači sama opozicija sve vrijeme?\nAko smo išta naučili iz režirane afere „Državni udar“, onda je to saznanje da nikako ne možemo „doskočiti“, iznutra, na sve spremnoj, vlasti. I to u olovnim godinama (Anni di piombo).\nSDP je, uskraćivanjem podrške Jokiću, čini se, ugasio sebe kao partiju. Kako komentarišete dešavanja u Kotoru?\nVlada Jokića sam podržavao, inače i prijatelj sam mu (da li on mene smatra za prijatelja, pitajte ga), zato se ne bih upuštao u dublju analizu, ali na osnovu hladnih parametara Vlado je bio uspješan gradonačelnik, uz zamjerku zbog kumovskih zapošljavanja (kako govore zli jezici).\nOno što pamtim kada je Vlado u pitanju, i nešto o čemu često razmišljam – jeste njegova pesimistička spoznaja, dva puta izrečena, čak prije svih ovih zavrzlama sa SDP-om: „Ti nisi svjestan koliko je vlast ružna iznutra, kada se nađeš u njenim okrajcima – šta sve tu možeš čuti i naslutiti.”\nPogledajte recimo gdje sve Ranka ima u Kotoru, a to je ono što je prijavljeno i poznato, a imovinski karton je kao “svjesno” u analitičkoj psihologiji: mali komad stijene koji viri iz mora. Tu je i njegova blizina sa kotorskim biznismenom i tranzicijskim milionerom Denisom Mandićem.\nDakle, pitate me – šta je opredjelilo SDP da otkači Demokrate i opet prigrli DPS u Kotoru? Možda isto ono što je DF-ovog gradonačelnika u Budvi vezalo za DPS.\nPočetak ljeta obilježile su tenzije na relaciji vlast – Mitropolija crnogorsko- primorska. Preko pedeset hiljada građana je do sada potpisalo peticiju za odbranu svetinja. Da li se radi o spinu vlasti da se skrene pažnja sa političkih problema ili na sceni imamo stvarni pokušaj uređivanja crkvenih pitanja?\nVrlo teško pitanje. Suštinsko, kada govorimo o Đukanovićevoj, evo sada i Duškovoj agresivnoj kampanji koja najavljuje udar na Mitropoliju.\nDa li je ovo posledica afere „Koverta“, koju smo ranije pominjali , nešto kao povratak u prodavnicu identitetskih slatkiša, ili iz Đukanovića progovora neko drugi?\nKako god, ja bih Đukanovića shvatio veoma ozbiljno. On nije poput naših nesrećnih lidera opozicije, jer je sva svoja značajnija obećanja ispunio. Sjetimo se kada ga je Dragan Šoć samouvjereno, ljubotinjskim akcentom, „piljkao“: „Hajde Đukanoviću, raspiši referendum ako smiješ“!\nKoliko mu je pokojni Ranko Kadić ponavljao: „Priznaj Kosovo ako smiješ“!\nNe smijemo se zavaravati. Želim ovdje da se legitimisem, da pripadam Mitropoliji crnogorsko-primorskoj, svim svojim bićem i porucujem mu, bez ikakvog začikavanja, hladne glave, da niko nikad nije dobio rat ratujući protiv Boga.\nMediji u Crnoj Gori – koliki je njihov stvarni uticaj? Čini se da stotinak intelektualaca prisutnih na intenetu, imaju veći uticaj na javno mnjenje od nekih medija koji decenijama bitišu na crnogorskom medijskom nebu?\nIpak su decenijski mediji mnogo uticajniji od društvenih entuzijasta i intelektualaca, koji su možda moralniji i slobodniji.\nS druge strane, ne pretjerujemo li malo sa tom medijskom mrežom moći i kontrole, a koja je klasični postmodernistički narativ ? Preozbiljno smo shvatili Orvela, Makluana, Fukoa, Bodrijara.\nEvo, u Crnoj Gori, najtiražniji, najčitaniji i najgledaniji su antirežimski mediji, i kakav je njihov konkretan i opipljiv uticaj, je li pala vlast?\nTreba istaći da se dosadašnji uticaj, svakako ne mali, iz klasičnih medija ubrzano seli kao društvenim mrežama, internetu.\nRecimo, ja, koji sam pasionirani ljubitelj novine, naročito uz prvu kafu, sve rjeđe tražim štampu od konobara, jer ono što nam omiljeni list donose ujutru kao vijest – prezhodne noći je milion puta prežvakano na portalima i Tviteru.\nAli, kada smo kod crnogorskih medija i novinara, nezavisnih i slobodnih, kako skromno sami sebe predstavljaju, što je u najmanju ruku upitno, ima nešto što me plaši kod njih, što imitira propagandno, režimsko.\nDa ne idemo dalje od skorašnje bruke sa Roćenom koji je nazvao novinarstvo Javnog servisa – kako ga je nazvao. Ta navodna slobodna Crna Gora brzo je reagovala i sa potpunim pravom oštro osudila Roćenov prostački gest.\nKada se mnogo opasnija i malignija stvar odvijala sa istim Javnim servisom u periodu kada je njime zavladala nova cenzura (Kadija-Mićunović), po kojoj je jedna domaća NVO trebala da određuje ko će da gostuje, a ko ne, govorim o CGO Daliborke Uljarević, ne samo da niko nije protestvovao, nego su čak, svi ti naši vajni slobodari, aktivno sudjelovali u tom restriktivno-sovjetskom i sramnom uređivačkom maniru.\nSledeći tekstKo plaća greške države?!\nPrvi golovi najvećih fudbalskih zvijezda! (VIDEO)\nOvo su najveći sponzorski ugovori u fudbalu


Nišville – Najbolje iz Srbije | NisCafe\nNišville jazz festival se, kao jedina kulturna manifestacija, i ove godine, po treći put, našao medju nominovanima u konkurenciji najboljih srpskih brendova u tradicionalnoj akciji “Najbolje iz Srbije” koju organizuju Ministarstvo trgovine i usluga, Privredna komora Srbije i časopis “Pregled”.\nUz ostale kandidate za nagrade po kategorijama, Nišville će biti predstavljen u katalogu akcije “Najbolje iz Srbije – pokažimo svima šta Srbija ima”.\nPre dve godine, Nišville je u ovoj akciji proglašen brendom kulture, a godinu dana kasnije (2010) niški džez festival je dobio specijalnu nagradu za kulturu “Projekat budućnosti” koju dodeljuju Centar za mala i srednja preduzeća i Klub porivrednih novinara Srbije. Inače, ova dva priznanja su jedine nagrade koje Nišville dobio u dve decenije dugoj istoriji – a indikativno je to što su obe nagrade niškom jazz festivalu dodeljene u Beogradu.\nOn-line glasanje za nominovane brendove u akciji “Najbolje iz Srbije” počinje 19. decembra na sajtu http://www.najboljeizsrbije.rs/


Publicis Groupe izlazi iz Rusije zbog eskalacije agresije na Ukrajinu | Media Marketing\nSada je glavno težište na tome kako zbrinuti ljude\nPublicis Groupe je hitno obustavila sve svoje operacije i investicije u Rusiji. Tako u stopu prati WPP i IPG koji su rusko tržište napustili ranije, kao i Accenture Interactive. Havas i Omnicom su prekinuli sve operacije u zemlji. Dentsu je obustaio projekte koje je radio za ruske državne kompanije. Zadnje vijesti govore da je i Dentsu napustio Rusiju.\nCEO Publiis Groupe, Arthur Sadoun, izjavio je da će se lideri grupacije dogovoriti kako će podržati i zbrinuti 1200 svojih uposlenika u Rusiji. Publicis takođe brine o svoijih 350 ljudi u Ukrajini\nTags: Publicis GroupeRusijaUkrajina\nCreatives in Exile – angažujte kreativno pojačanje za vašu agenciju iz Ukrajine


Residential - Plot of Land for Building - Kastav, Croatia - HR - 300421006-1105 , RE/MAX Global - Real Estate Including Residential and Commercial Real Estate | RE/MAX, LLC.\nKastav - rijetkost ! Građevinski teren na izuzetnoj lokaciji !\nKastav, Rešetari - na ekskluzivnoj lokaciji prodajemo građevinski teren veličine 2.400 m2, smješten u zoni M 1 - stambeno/poslovne namjene. Izgrađenost je 0,30, visina 9m, Kis 1,20, objek može imati 3 nadzemne i jednu podzemnu etažu. Način provedbe - DPU.\nBetween 450,000 € and 500,000 € in Kastav


Prijedor24 - Više od informacije! Terorista iz BiH uhapšen u Francuskoj\nHome / Vijesti / Svijet / Terorista iz BiH uhapšen u Francuskoj\nTerorista iz BiH uhapšen u Francuskoj\nSabir Mahfuz Lamar, ovdašnjoj javnosti poznat kada je 2001. godine uhapšen u Sarajevu zbog planiranja napada na Ambasadu Sjedinjenih Američkih Država, uhapšen je u Bordou zbog sumnje da je regrutovao nove pripadnike za terorističku organizaciju Islamska država. Lamar je uhapšen juče sa još šest osoba, četiri muškarca i dvije žene. On je pušten iz američkog zatvora Gvantanamo 2009. godine, nakon čega je Francuska odlučila da prihvati njega i još šest naturalizovanih državljana.\nNakon puštanja iz Gvantama je pokušao da se vrati u BiH, ali nije mogao jer mu je oduzeto državljanstvo. Nakon hapšenja u BiH, zbog sumnje da je sa još šest Alžiraca planirao napad na Ambasadu SAD, optušbe su povučene, ali je ministarstvo pravde Amerike odlučilo da ga zadrži u Gvantanamu, piše “Daily Mail”.\nBio je član takozvane Alžirske grupe. Mediji pišu da je Lamar najstariji od sedam osoba uhapšenih u Bordou.


Predsednik Barak Obama sa pripadnicima srednje klase tokom skupa u Beloj kućixPredsednik Barak Obama sa pripadnicima srednje klase tokom skupa u Beloj kući\nVašington očekuje automatsko povećanje poreza i smanjenje troškova, s obzirom na to da demokrate i republikanci još nisu uspeli da spreče takozvanu „fiskalnu provaliju“, koja stupa na snagu 1. januara. Poslovni lideri došli su u Kongres, zahtijevajući od zakonodavaca da preduzmu hitnu akciju. Predsjedavajući Nacionalnog udružena malih preduzeća Kris Holman:


Usvajanje EU legislative u oblasti građevinske stolarije - Privredna štampa\nRazvojna agencija Grada Zenice je u okviru aktivnosti na implementaciji projekta “Mentor 2” predstavila prvi, od četiri tehnička biltena, pod nazivom „Usvajanje EU legislative u oblasti građevinske stolarije“.\nSvrha ovog biltena je da na razumljiv i praktično primjenjiv način domaće poduzetnike, proizvođače građevinske stolarije, upozna s važećom legislativom Evropske unije u ovoj oblasti, te trenutnom situacijom ove oblasti u Bosni i Hercegovini.\nPreostala tri tehnička biltena sadržavat će teme koje će se odnositi na ‘CE označavanje’ u BiH prema EU i BH legislativi, obradu standarda BAS EN 14 351-1 + A1:2011, te obradu standarda prema kojima se vrše ispitivanja za prozore i vrata.\nBAS ENCEGrad ZenicaMentor 2\nZa sanaciju Luke Brčko zajam od 10 miliona eura


Showing 31 to 40 of 44 results found.\nUpravljanje kvalitetom je oblast koja je prethodno bila uključena u planske dokumente iz područja reforme javne uprave (kao posebno poglavlje Revidiranog akcionog plana 1 za provođenje Strategije reforme javne uprave), te je predviđeno da kao tematsko po ...\nŠta predstavlja kvalifikacijski okvir cjeloživotnog učenja? Postavljanje kvalifikacija u kvalifikacijski okvir zahtijeva da su kvalifikacije, nastavni planovi i programi, kao i planovi obuke, zasnovani na ishodima učenja i razvijeni kroz module. Post ...\ni programa; vi. Ljudski resursi (HR), fizički resursi i specijalistički resursi i unutar institucije; vii. ... i programa;- Ljudski resursi (HR), fizički resursi i specijalistički resursi i unutar institucije. Ukratko, ...\nMetodološko upustvo za pisanje predmetnih programa zasnovanih na ishodima\nTokom mjeseca je Skupština Crne Gore usvoijla set od osam zakona kojima se reformiše obrazovni sistem do univerziteskog nivoa. riječ je o sljedećim:Opšti zakon o obrazovanju i vaspitanju,, Zakon o predškolskom vaspitanju i obrazovanju,, Zakon o osnovnom ...\nMarica Ognjenovic - 27/07/2017 - 07:32\nSektor obrazovanja u Bosni i Hercegovini je odraz uređenja države, definisan Ustavom BiH, ustavima entiteta, kantona, te Statutom Brčko distrikta BiH, na osnovu kojih se zakonski definišu nadležnosti u oblasti obrazovanja. BiH se sastoji od dva entiteta ( ...\nNa osnovu člana 112 stav 2 Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju („Službeni list RCG“, br. 64/02, 31/05 i 49/07 i „Službeni list Crne Gore“, br. 45/10, 45/11, 36/13, 39/13 i 44/13), na predlog Centra za stručno obrazovanje, Nacionalni savjet za obrazov ...


Princeza na belom horsu: Carrie Fisher je u svom telu imala brdo lekova i droge - ESQUIRE.RS\nZABAVA 19. jun 2017.\nPrinceza na belom horsu: Carrie Fisher je u svom telu imala brdo lekova i droge\nZvezda serijala Star Wars je bila puna lekova i droge kad je umrla\nNajnoviji izveštaj o uzrocima smrti holivudske glumice Carrie Fisher, otkrio je kombinaciju lekova i droga. Još uvek se ne zna tačan uzrok smrti, ali s obzirom na količinu lekova i droge u telu, gušenje kao posledica unošenja hemije nije isključen.\nFatalni ishod je verovatno uzrokovan kombinacijom lekova i droga koje je Carrie unosila tih dana. Po izveštaju lekara, glumica je u telu imala tragove kokaina, heroina i ekstazija uz nekoliko vrsta lekova odkojih neki nisu ni bili pripisani.\nCarrie je umrla četiri dana nakon što joj je pozlilo u avionu. Tada je gušenje prilikom disaja potpomoglo srčanom udaru. Što se tiče ostalih supstanci, nijedna nije direktni uzrok smrti, ali kad se sabere šta je sve imala u telu, pravo čudo da je i ovoliko izdržala.\nKokain je unela 72 sata ranije, dok za neke druge droge nije ustanovljeno tačno vreme. Po nekim informacijama, Carrie je patila od bipolarnog poremećaja a bila je i dugogodišnji korisnik droge. Na kraju joj je ona i presudila.\ncarrie fisher star wars leia droge kokain


SAZNAJEMO Nema više novca za preduzetnike i početnike u biznisu po dva programa podrške\nResorne institucije obustavile su prijem zahteva privrednika za apliciranje na dva programa - za početnike u poslovanju (startap), kao i za razvojne projekte, saznaje "Blic Biznis".\nU tri navrata, od početka ovog meseca, obustavljani su programi za podsticanje privrednika jer su sredstva za ove namene za 2019. godinu utošena, navodi se na sajtu Fonda za razvoj. Prvog dana jula, obustavljen je prijem zahteva za kredite srednjim pravnim licima, jer je razvojnim programom predviđeno da srednja preduzeća mogu da povuku do 30 odsto izdvojenih bespovratnih sredstava po ovom programu. Tačno 15. jula je doneta i odluka koja se tiče početnika u biznisu. Pre dva dana, naime, kako se navodi na sajtu Fonda za razvoj, obustavljen je prijem zahteva za finansijsku podršku lica koji žele da pokrenu sopstveni posao. U međuvremenu je objavljena i informacija da je stopiran prijem zahteva po programu za podsticanje preduzetništva kroz razvojne projekte i za mikro i male firme.\nObrazloženje koje se navodi na sajtu Fonda za razvoj je da su utrošena planirana sredstva za ovu godinu po oba pomenuta programa. U resornom MInistarstvu privrede koje na ovim programima radi zajedno sa Fondom dodaju i da to što je novac utrošen pokazuje veliko interesovanje privrednika i prilagođenost programa njihovim potrebama.\nProgram podrške razvojnim projektima i startap program, Ministarstvo privrede sprovodi u saradnji sa Fondom za razvoj i predstavljaju kombinaciju bespovratnih sredstava Ministarstva privrede i povoljnih kredita Fonda za razvoj. U Ministarstvu privrede potvrđuju da su potrošena bespovratna sredstva koja su obezbeđena iz njihovog budžeta za ova dva programa kao i da je u ovom trenutku obustavljen prijem novih zahteva.\nDodaju i da je otvoren program za kupovinu nove opreme i alata a koji Ministarstvo privrede sprovodi u saradnji sa poslovnim bankama. Program je takođe kombinacija bespovratnih sredstava ministarstva i kredita banke, a uključuje i učešće samog korisnika sredstava od pet odsto.\n"Programi koji su stopirani 1. jula, zatim 4. i 15. jula planirana su podrška za 2019. godinu. Sada se dogodilo da se kasa ispraznila pet meseci pre kraja godine. Ne znači da država neće nastaviti sa podrškom i da neće obezbediti nova sredstva za pomenute projekte, ali informacija da trenutno nema novca za podršku, privrednike je prilično iznenadila", kaže naš izvor inače privrednik koji je u Fondu i saznao informaciju da sredstava za koja je bio zainteresovan trenutno nisu dostupna.\nOve godine, lica koja ispunjavaju uslove po startap programu mogla su da ostvare pravo na bespovratna sredstva do 40 odsto vrednosti ulaganja. Za preostali iznos Fond obezbeđuje kredit sa rokom otplate do pet godina, grejs periodom do jedne godine i kamatom od jedan odsto godišnje uz garanciju banke odnosno dva odsto uz ostala sredstva obezbeđenja. Ove godine je u svrhu bespovratne pomoći početnicima izdvojeno 200 miliona dinara.\nUkupan iznos koji se odobrava ne može biti manji od 400.000 dinara - 280.000 kroz kreditni deo i 120.000 kroz bespovratna sredstva, odnosno 240.000 dinara i 160.000 dinara u nerazvijenim lokalnim samoupravama. Iznos ukupnih sredstava ne može biti veći od šest miliona dinara.\nInformacije o odobrenim sredstvima Fond objavljuje svakog meseca. Tako je, recimo, u aprilu za razvoj preduzetništva odobreno 13 kredita od 280 miliona dinara i 50 miliona dinara bespovratnih sredstava. Kroz startap kredite za pravna lica i preduzetnike tada je odobreno 11 kredita od 18,3 miliona dinara i 8,6 miliona dinara bespovratnih sredstava. U junu je početnicima odobreno još više sredstava -ukupno 31 milion dinara, a od čega 9,9 miliona bespovratnih.\nPored pomenutih programa, Fond za razvoj i dalje realizuje redovne kreditne linije za privredu.\nMANJE LOŠIH KREDITA DOBAR SIGNAL ULAGAČIMA Banke imaju prostor za još niže kamate\nPoznato je da su za kupovinu Komercijalne banke stigle četiri neobavezujće ponude. Resorni ministar Siniša Mali prethodno je obelodanio i da je za ovu banku u kojoj je država vlasnik 42 odsto kapitala, bilo zainteresovano šest investitora. Danas nam je ministar otkrio nove detalje.\nRadnici kompanije "Fijat Krajsler automobili Srbija" u Kragujevcu vraćaju se na posao 3. septembra posle tronedeljnog kolektivnog odmora, a u sindikatu "Nezavisnost" u toj fabrici navode da će do kraja godine mesečno imati pet do sedam radnih dana za koje će im biti isplaćena puna dnevnica, a za ostale dane 65 odsto od prosečne plate koju primaju.\nOD 18. AVGUSTA BRŽE DO MORA Vučić najavio otvaranje novog dela auto-puta\nLjudi treba da znaju da ćemo 18. avgusta otvoriti put Obrenovac-Ub, Ub-Lajkovac, Lajkovac-Ljig, Ljig-Čačak, tako da mogu da računaju na lakši odlazak i povratak iz Crne Gore, kao i za Zlatibor, Mokru Goru, Višegrad, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić novinarima u Nišu.\nNekoliko ključnih faktora poboljšalo je investicionu klimu u Srbiji u poslednjih nekoliko godina, navodi se u najnovijem izveštaju Stejt departmenta. Američki investitori istovremeno su upozorili i na rizike u našoj zemlji, tvrdeći da "strani kapital" negativno gleda na državna preduzeća koja ostvaruju gubitke, sivu ekonomiju, korupciju i neefikasno sudstvo. Takođe, navode i uslove pod kojima bi poslovne mogućnosti u Srbiji mogle da budu još bolje.\nOktobar bi mogao da bude prekretnica i za radnike i za poslodavce u Srbiji jer će nekoliko ključnih tema za privredu tada biti na stolu u Nemanjinoj 11.\nKINESKI LIDER U KRAGUJEVCU Gigant u proizvodnji auto enterijera uposliće 800 radnika\nKineska kompanija Yanfeng Automotive Interiors, koja gradi proizvodni pogon u Kragujevcu, početak proizvodnje planira za kraj 2019. godine, saopštila je u četvrtak (12. septembra) ta kompanija, navodi se na sajtu Grada Kragujevca.\nINTERVJU Pavle Petrović: Vreme je da zatvorimo priču o platama i penzijama\nUkoliko Vlada postojeći fiskalni prostor potroši na prekomerno povećanje penzija i plata u javnom sektoru, ne samo što će opet urušiti budžet već će neizbežne investicije morati da sprovodi u nepovoljnom fiskalnom okruženju, ocenio je u razgovoru za "Blic" Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta.\nSaobraćaj pojačanog intenziteta, nema zadržavanja na granicama


TERORIZAM DRŽAVNE BEZBEDNOSTI | Bokisingl's Blog\nDana 21. novembra u navodnoj saobraćajnoj nesreći,opet na Ibarskoj magistrali, ubijen je Petar Rajić, načelnik odeljenja u Saveznoj upravi carina. Teroristi sluzbe Državne bezbednosti Srbije uklonili su tako ključnog svedoka zločina počinjenog 3. oktobra u blizini Lazarevca kada je izvršen atentat na predsednika Srpskog Pokreta Obnove Vuka Draškovića a ubijena su cetiri funkcionera te stranke.\nPetar Rajić je vodio carinski postupak oduzimanja kamiona ubice prilikom uvoza iz Nemačke 1996. godine, i on je rešenjem koje je potpisao, taj kamion dodelio Službi državne bezbednosti Srbije za specijalnu evidenciju vozila. Da bi sprečili njegovo svedočenje koje je bilo neminovno posle već dva meseca od zločina, ubice su ga ućutkale kao što će i sve one koji čuvaju njihove tajne.\nZato Srpski Pokret Obnove poziva radnike policije, Službe državne bezbednosti carine, i sve gradjane koji znaju nešto o počionjenom zločinu ili poseduju neke dokaze da ih što pre donesu u SPO, čime će se sačuvati od sudbine koja je zadesila Rajića i dobiti visoku novčanu nagradu.\nPOZIV NA LINČ I GAŠENJE NEZAVISNIH MEDIJA\nJučerašnji napad direkcije JUL-a i poziv na „dekontaminaciju sfere javnog komuniciranja“ predstavlja otvoreni poziv na linč i gašenje preostalih nezavisnih medija u Srbiji.\nZahtev JUL-a za „objedinjenom i koordiniranom informativnom aktivnošću svih medija“ nije ništa drugo nego pokušaj da se iz direkcije ove stranke odredjuje uredjivačka politika svih medija. Svojim patriotskim informisanjem za vreme NATO agresije, nezavisni mediji bili su na braniku otadžbine i učinili su mnogo da se istina o Srbiji probije u svet.\nSrbiju ne ugrožava sloboda mišljenja i govora već oni koji je deset godina guraju u ekonomski, politički i moralni sunovrat. Srpski Pokret Obnove najoštrije osudjuje najnoviji zahtev JUL-a za ukidanjem nezavisnih medija koji predstavljaju poslednju barijeru uvodjenju otvorene diktature u Srbiji.\nNA DELU JE NOVA FAZA ORUŽANIH AKTIVNOSTI TZV. OVK\nIza upada albanskih bandi na područja kuršumlijske i drugih opština uz administrativnu granicu sa Kosovom i Metohijom i zločinima koje tamo vrše stoji tzv. OVK, čiji je cilj bezbednosna destabilizacija čitavog regiona. Napadi na policijske patrole su po načinu izvodjenja identični prošlogodišnjim oružanim akcijama ove terorističke organizacije na kosmetskim prostorima, što celokupnoj situaciji daje dodatno zabrinjavajuce dimenzije.\nNa delu je, očigledno, početak nove faze aktivnosti tzv. OVK, koju Kfor nije demilitarizovao kako nalaže Rezolucija 1244, niti sprečava okupljanja i kretanja njenih naoružanih pripadnika. Punu odgovornost za zločine albanskih terorista u područjima uz administrativnu granicu sa Kosovom i Metohijom snosi i režim u Srbiji i SR Jugoslaviji, jer sve svoje aktivnosti usmerava na obračune sa političkim neistomišljenicima i na očuvanje gole vlasti, potpuno zanemarujući svoje osnovne dužnosti i obaveze, pa i dužnost i obavezu zaštite gradjana i državnog integriteta i suvereniteta.\nIzvor informisanja: http://www.mediaclub.cg.yu\n17. avgusta 2009. at 06:57


Barbarez: Očekujemo tri boda - Klix.ba\n3.6.2005. u 22:08\n“Očekujemo tri boda koja bi nam podigla samopouzdanje za puno težu utakmicu sa Španijom. Utakmica sa San Marinom je specifična jer svi očekuju da ostvarimo laganu pobjedu, ali za tri boda trebat ćemo odigrati maksimalno ozbiljno i angažirano”, rekao je Barbarez.\nTrener Blaž Slišković je istaknuo da je osnovni cilj skupiti što više bodova te polako krenuti u stvaranje tima koji će u idućem kvalifikacijskom ciklusu za odlazak na Evropsko prvenstvo ostvariti uspjeh.\nMoguća postava naše reprezentacije: Tolja, Berberović, Bajić, Milenković, Vidić, Grlić, Bajramović, Barbarez, Salihamidžić, Bartolović i Misimović.\nGlasajte za Barbareza\n04.06.2005. u 00:22\nHenin-Hardenne i Pierce u finalu Roland Garrosa\n03.06.2005. u 10:06


Dodatni proizvodi snižavaju kamatnu stopu novog dinarskog gotovinskog kredita do 2,05%\nBeograd, 01. Februar 2011. / PR Objave Saopštenje -\nKredit se odobrava za maksimalno 24 sata. Ukoliko ne bude odobren u tom roku, klijent ne plaća naknadu za obradu zahteva.\nU 2011. godini se očekuje rast dobiti po akcijama iz CIE za 20%\nBeograd, 11. Januar 2011. / PR Objave Saopštenje -\nAnalitičari Erste Grupe preporučuju biranje akcija umesto alokaciju po sektorima. Očekuje se da će akcije kompanija u cikličnim sektorima i u oblasti produkata (posebno nafte i gasa) zabeležiti...\nČetvrti konkurs za nove članove Kluba 27 Erste Banke\nBeograd, 27. Decembar 2010. / PR Objave Saopštenje -\nTalenat, uspešnost i kreativnost nagrađuju se i ove godine. Konkurs otvoren od 25. decembra do 25. februara. Fond za nagrade 1,2 miliona dinara.\nHyundai i30 dobio 23-godišnji Đorđe Krstić iz Novog Beograda\nBeograd, 23. Decembar 2010. / PR Objave Saopštenje -\nU nagradnoj igri Erste Banke "Tekući račun 5+" glavnu nagradu, automobil Hyundai i30, dobio je 23-godišnji Đorđe Krstić iz Novog Beograda, zaposlen u beogradskoj kurirskoj službi Sprinter team.\nErste Grupa oživela pčelu i izabrala je za svoj simbol\nBeograd, 16. Septembar 2011. / PR Objave Saopštenje -\nPčela, koja je bila simbol štedionica u Austriji i centralnoj i istočnoj Evropi od devetnaestog veka, biće oživljena kao deo logotipa Erste Grupe u svim zemljama u kojima posluje. Novi simbol...\nq: 31 - t: 0.05830 sec


Lajčak: Srbija sama da definiše svoje interese | Radio Kosovska Mitrovica\nHelt pozdravio saradnju Vitie i Jevtića na zaštiti zdravlja građana i osudio „tendeciozno novinarstvo“\nAlbanski portal zamaglio lične podatke građana u izolaciji\nNa KiM u srpskim sredinama 27 potvrđenih slučajeva KOVID 19 – 17 iz K. Mitrovice\nJoš 284 pozitivnih, ukupno 1.908, preminulo još sedam ljudi\nLajčak: Srbija sama da definiše svoje interese\n4. January, 2019 16:26 |\nŠef slovačke diplomatije Miroslav Lajčak uveren je da je dijalog jedini put za rešenje kosovskog problema, ali konstatuje da trenutno stanje stvari ne doprinosi očekivanom pozitivnom pomaku.\nMiroslav Lajčak, čija zemlja nije priznala kosovsku nezavisnost, ističe u intervjuu za “Tanjug” da “zainteresovane strane treba da odmere svoje poteze tako da budu u duhu pomirenja, dobrih susedskih odnosa i dijaloga Beograda i Prištine”.\n“To znači uzdržavanje od svih koraka koji generišu regionalne i međuetničke tenzije i prosto da se pridržavaju pravila”, naveo je slovački ministar.\nIstiče i da svaki pokušaj blokiranja dijaloga s ciljem da to ne bude standardan i stalan proces mora biti eliminisan i kaže da je dijalog osmišljen tako da se okonča postizanjem sveobuhvatnog pravnoobavezujućeg sporazuma, koji bi onda mogao da bude osnova i za odluke poput odluke o formiranju kosovskih oružanih snaga.\nLajčak je rekao da je njegova zemlja jasno iznela stav o formiranju kosovske vojske, i podsetio da su oštre pozicije izneli i EU i NATO.\nNa pitanje kako vidi šanse Srbije da se dođe do konačnog rešenja koje bi uvažilo i njene interese, i kakav je njegov o stav o poštovanju Rezolucije 1244, slovački ministar ukazuje da je jasno da se danas pogledi na to koliko je relevantna Rezolucija 1244 iz 1999. godine fundamentalno razlikuju.\n“Za neke zemlje ona je i dalje na snazi, za druge više nije od koristi. Ne želim da spekulišem o konkretnim interesima Srbije prema Kosovu. Njih mora da definiše Srbija i Srbija je ta koja mora da odluči šta je od toga najvažnije. Ali, važno je ponovo istaći da je dijalog ključan za rešenje tog pitanja”, ističe Lajčak.\nSlovačka ne podržava razmenu teritorija\nKada je u pitanju ideja o razgraničenju, Lajčak je naglasio da Slovačka ne podržava razmenu teritorija duž etničkih linija i dodaje:\n“Verujemo da ta koncepcija juče nije bila realna, danas izgleda da jeste, a sutra opet neće biti. Detaljno razmatranje uvek omogućava da stvari budu jasnije, pa kada se to bude postiglo videćemo da li bi takva vrsta rešenja donela više štete nego koristi”, objasnio je.\nImajući u vidu predstojeće predsedavanje Slovačke OEBS-u i najavu premijera Petra Pelegrinija da će u vezi sa rešavanjem kosovskog pitanja biti razmotreni mehanizmi koje ta organizacija ima na raspolaganju, Lajčak kaže:\n“OEBS je od osnivanja razvio razna sredstva kako bi se povećao nivo uzajamnog razumevanja. Treba da istražimo i razmotrimo kako ti instrumenti mogu da se, u razumnom obimu, primene na ovo pitanje.”


Mimilend boutique i spa za pse\nMimilend je nasa proizvodnja za fashion garderobu,krevetice,oglice itd.za pse. Takodje je i salon za profesionalnu negu (sisanje i kupanje) pasa. Firma je osnovana u januaru 2015,godine. Ali poceli smo sa radom januara 2017. Za jako kratko vreme salon se razradio. Najluksuzniji butik za pse u celoj Srbiji. Brend je zasticen za Srbiju i za Hrvatsku,Bugarsku i Crnu Goru.


Ko se sve povukao iz Globalnog sporazuma o migracijama? - Studio B\nKo se sve povukao iz Globalnog sporazuma o migracijama? Tanjug\nSvetSvet Pocetna 12. 11. 2018. 19:15:28\nBugarska je danas saopštila da neće učestvovati u Globalnom sporazumu o migracijama Ujedinjenih nacija i time postala poslednja u nizu država koje su se povukle iz ovog sporazuma, ili to nameravaju da učine.\nTim povodom, šef poslaničke grupe vladajuće partije GERB, Cvetan Cvetanov rekao je da je Bugarska odlučila da ne učestvuje u Globalnom paktu o migracijama Ujedinjenih nacija, dodajući da bi taj sporazum ugrozio bugarske nacionalne interese, preneo je Rojters.\nKonačna odluka se očekuje u sredu, kada će se odluka naći pred poslanicima bugarskog parlamenta.\nVeć sada se zna da potpisivanju ovog dokumenta, najavljenog za decembar u Marakešu, u Maroku, neće prisustvovati SAD, Mađarska, Austrija, Poljska, Slovenija, Češka, Hrvatska i Australija.\nIz sporazuma su se u julu ove godine povukle SAD i Mađarska.\nAustrija je na sednici vlade 31. oktobra doneta odluka o povlačenju iz globalnog sporazuma.\nZvanični Beč neće potpisati ovaj dokument zbog suštinskih neslaganja i neće uputiti zvaničnog predstavnika na konferenciju u Marakeš, saopšteno je iz austrijske vlade\nNama je važno da ne ulazimo u međunarodno pravne obaveze za Austriju, i zbog toga smo odlučili da nećemo pristupiti sporazumu“, rekao je kancelar Sebastijan Kurc i ukazao da postoje pojedine tačke u koima Beč vidi opasnost po nacionalni suverenitet.\n„Pojedini sadržaji su dijametralno suprostavljeni našoj poziciji, a tako i vladinom programu“, rekao je vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe, ističući da odluka vlade ima za cilj da štiti suverenitet zemlje.\nPremijer Poljske Mateuš Moravijecki izjavio je 1. novembra da će se Varšava verovatno povući iz sporazuma o migracijama Ujedinjenih nacija.\n„Vrlo je verovanto da više nećemo biti deo tog globalnog sporazuma“, rekao je Moravijecki tokom konferencije sa nemačkom kancelarkom Angela Merkel, preneo je Rojters.\nPremijer Češke Andrej Babiš izjavio je 2. novembra da želi da se zvanični Prag povuče iz globalnog sporazuma o migrantima.\nNi hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović neće ići u Marakeš.\nNa insistiranje novinara da objasni odgovore o promeni stava oko Marakeškog sporazuma, ona je prozvala Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova.\n„Resorno ministarstvo je Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova, ono je koordinator pregovora i nije odradilo svoj zadatak. Umesto da objavljuju moju korespodenciju, imali su obavezu da informišu građane o čemu je rec, šta se potpisuje odnosno ne potpisuje u Marakešu“, rekla je ona i dodala da je ministarstvo obavešteno da ona neće ići u Marakeš, preneo je N1.\nSlovenački premijer Marjan Šarec izjavio je 5. novembra da ne namerava da se odazove pozivu za konferenciji u Marakešu, navodeći da se radi o neobavezujućem dokumentu.\n„Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i zakonitim migracijama, nazvan Marakeška deklaracija, neobavezujući je dokument, a tako na njega treba i gledati“, rekao je Šarec novinarima, prenosi Hina.\nOn je dodao da se oko tog dokumenta bez potrebe diže velika prašina i da ne namerava da u decembru ide u Marakeš.\n„Mislim da se oko toga diže previše prašine, a i one države koje su do sada najavile da se povlače iz te deklaracije čine to prvenstveno iz unutrašnjepolitičkih razloga“, kazao je Šarec.\nMinistar unutrašnjih poslova Australije Piter Daton izjavio je da ta država neće potpisati sporazum u njegovoj trenutnoj formi, rekavši da „ne žele da predaju svoj suverenitet“, preneli su australijski mediji.\nTakođe se očekuje da se i Slovačka uskoro izjasni o svom stavu po pitanju ovog sporazuma.


Osvrt na tržište za 15.08.2018. - komponente za stočnu hranu i stoka | Info tim logistika\nOd sojine sačme domaće rinfuz i dalje je operativna samo sačma iz Bečeja koja se kako saznajemo na terenu radila po ceni od 40.2-41din/kg+PDV. Usled male ponude došlo je do korekcije cene na gore. Od uvoznih sačmi aktuelna je indijska obogaćena sačma sa 47%proteina po ceni od 41din/kg+PDV.\nOd suncokretovih sačmi za danas smo imali ponudu za sačmu u Šidu po ceni od 24.7din/kg+PDV i za suncokretovu sačmu dijamant sa lagera u Novom Sadu po ceni od 24-24.5din/kg+PDV. Realizacija za danas nije bilo, interesovanje za sačmom je i dalje malo.\nPrema saznanjima sa terena u Rasinskom okrugu se tovne svinje iz otkupa rešavaju po cenama u rasponu od 150-160din/kg sa PDV-om, dok se prasad iz kategorije otkupa na tom paritetu rešavaju po ceni od 200din/kg sa PDV-om. U Južnobačkom okrugu prijavljeno trgovanje sa terena za farmsku prasad po ceni od 310din/kg sa PDV-om. Izvoznička firma iz Srema, kupuje telad žensku za klane za potrebe izvoza za Bosnu po ceni od 3e/kg sa PDV-om, dok krave za klanje plaća u rasponu od 1.2-1.7e/kg sa PDV-om u zavisnosti od kilaže i mesnatosti. Na paritetu Srema bikovi simentalci se rešavaju po ceni od 2.3-24e/kg sa PDV, u raškom okrugu klanica plaća 2.35-2.4e/kg sa PDV-om simentalce, dok holštajne plaća 250din/kg+PDV.


- Iz rafinerije u Pančevu stiže najjkvalitetnije gorivo\nPoslednja izmena 17:07\nIz rafinerije u Pančevu stiže najjkvalitetnije gorivo\nAutor: J.P.S.četvrtak, 06.09.2018. u 15:35\nU Rafineriji nafte Pančevo sa uspehom je završena montaža vangabaritne opreme u okviru realizacije projekta izgradnje postrojenja za duboku preradu sa tehnologijom odloženog koksovanja, kapitalnog projekta druge faze modernizacije prerađivačkih kapaciteta NIS-a.\nProjektom duboka prerada NIS nastavlja trend dalje modernizacije Rafinerije Pančevo, kako bi za tržište Srbije i regiona obezbedio najkvalitetnije gorivo. Ovaj projekat vredan više od 300 miliona evra jedan je od najvećih investicionih projekata u Srbiji, a nova postrojenja počeće da rade u trećem kvartalu 2019. godine.\nDuboka prerada će omogućiti optimalno iskorišćenje kapaciteta rafinerije i povećanu proizvodnju visokokvalitetnog benzina, dizela i tečnog naftnog gasa, kao i početak proizvodnje koksa koji se sada uvozi u Srbiju.\nPrednost pri izgradnji projekta pružena je domaćim izvođačima, a završetkom novih postrojenja u rafineriji će biti otvorena i nova radna mesta. NIS realizacijom ovog projekta nastavlja sa ulaganjima u unapređenje zaštite životne sredine, jer će se početkom rada novih postrojenja steći uslovi za prestanak proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora što će ujedno omogućiti da Srbija ispuni svoje međunarodne obaveze u smislu ograničavanja korišćenja goriva koja imaju visok sadržaj sumpora. Biće unapređena energetska efikasnost rafinerije, smanjene emisije praškastih materija i povećana bezbednost na radu.\nVladimir Gagić, direktor Bloka prerada NIS-a kaže da je modernizacija prerađivačkih kapaciteta jedan je od prioriteta. Realizacijom projekta duboka prerada rafinerija u Pančevu postaje jedna od najmodernijih u Istočnoj Evropi, a dubina prerade biće povećana sa 86 odsto na 99,2 odsto što je u rangu najboljih svetskih rafinerija.\nZa građane će početak rada novih postrojenja značiti veće količine najkvalitetnijih naftnih derivata domaće proizvodnje, ali ništa manje nisu značajni ni brojni ekološki aspekti projekta koji će značajno unaprediti zaštitu životne sredine što je jedan od neopozivih prioriteta NIS-a.\n„Gasprom njeft” poklonio koncertni klavir Ruskom domu u Beogradu\nPomoć NIS-a bolnicama u Kraljevu i Kosovskoj Mitrovici\nMere EU o uvozu čelika neće pogoditi Srbiju\nLe Mer: Kolaps kapitalizma ako poraste globalna nejednakost\nŠteta od sajber napada u svetu do 2022, 8 do 10 bilijardi dolara\nEU „ubrzo” očekuje pomake po pitanju tarifa Prištine\nOptužnica protiv bivšeg ministra Milosavljevića pravosnažna\nGeorgijević se vratio u Partizan


[es] - Kako da umrezim RS232 za PC\nKako da umrezim RS232 za PC\n[es] :: SOHO Networking :: Kako da umrezim RS232 za PC\n[ Pregleda: 1619 | Odgovora: 2 ] > FB > Twit\nČlan broj: 185617\nKako da umrezim RS232 za PC 21.06.2008. u 23:53 - pre 161 meseci\nImam 5 uredjaja koje imaju ulaze u njima RS232,kako da ih umrezim sa PC,koji mi modem treba ili neki konvertor?\nRe: Kako da umrezim RS232 za PC 22.06.2008. u 09:27 - pre 161 meseci\nRS232 je serijski port, ako moraju svi istovremeno da budu spojeni na comp, morao bi da nabavis dodatne kartice koje imaju vishe serijskih portova na sebi i da ih tako spojis.\nČlan broj: 102894\nRe: Kako da umrezim RS232 za PC 25.06.2008. u 09:47 - pre 161 meseci\nPostoji konvertor RS232 -> Ethernet, pa se tako mogu spojiti na switch i pristupati kao mrežnom uređaju.\n16.04.2007. Umrezim tri pc na wireles preko AP\n31.05.2007. Kako da umrezim racunar koji je u LAN mrezi.\n24.07.2007. Wine i RS-232 pomoću USB-a\n27.09.2007. Bar kod citac ps/2 na rs232\n23.02.2008. Adapter za laptop: PCMCIA - RS232 pod win95\nRegistrovani: 5 ( goran_68, dusans, fangorn, asko_271, bojanum )


Naslovna Kultura Pozorište Pozorišna predstava „Zalažem se za ministarku“\nU Gerontološkom centru, u petak 14. juna\nU pozorišnoj – kino sali bačkopalanačkog Gerontološkog centra, 14. juna biće održan pozorišni igrokaz „Zalažem se za ministarku“ urađen prema motivima komedije, „Gospođa ministarka“, uglednog srpskog komediografa Branslava Nušića.\n– Pozorišni igrokaz „Zalažem se za ministarku“, biće izveden u produkciji Gerontološkog centra iz Bačke Palanke. Predstava je inspirisana karakterima i naravima naroda, sa naših prostora. Korisnici usluga Gerontološkog centra, su ujedno i nosioci uloga, a izvešće šaljivu predstavu kojom će dočarati balkanski mentalitet.\nKada smo je pripremali, želja nam je bila da razbijemo stereotipe u vezi sa starim osobama, kao i da pokažemo da su snaga duha i narodna volja velike i neuništive. Želim ovom predstavom da pokažem, da je bez obzira na godine, najvažnije raditi i stvarati i ostaviti iza sebe pozitivan primer. Ova predstava je naša mala misija, koja neće promeniti svet, ali će, iskreno se nadam, makar na trenutak ulepšati nečije živote – kaže Dragana Bosnić, reditelj predstave.\nPočetak predstave „Zalažem se za ministarku“, zakazan je za 19 sati, a ulaz je slobodan.\nPrethodni tekstNajavljena isključenja struje za sredu i četvrtak (12. i 13.06.)\nSledeći tekstPosle pruga, lopovi udarili i na dalekovode


Kako ćete podnijeti grip zavisi od prvog gripa koji ste preboljeli | Trebevic.net\nKako ćete podnijeti grip zavisi od prvog gripa koji ste preboljeli\nNaučnici sa UCLA i Univerziteta u Arizoni otkrili su da sposobnost ljudi da se bore protiv virusa gripa određuje ne samo podvrsta gripa koji su imali tokom života, već i redoslijed virusa s kojima se njihov organizam susretao, piše Science Daily. Njihova studija objavljena je u časopisu PLoS Pathogens.\nIstraživanje nudi objašnjenje zašto neki ljudi imaju puno teži oblik gripa s izraženijim simptomima od drugih, premda su zaraženi s istim sojem. Naučnici se nadaju kako će nova saznanja pomoći u stvaranju strategije za smanjenje učinka sezonskog gripa na ljudsko zdravlje. Izloženost virusima gripa tokom djetinjstva ljudima pruža djelimičnu zaštitu do kraja života od virusa gripa koji su mu srodni.\nTu ideju da prošlost izloženosti virusu gripa određuje budući odgovor pojedinca na infekcije biolozi nazivaju “imunološkim otiskom”, objasnili su naučnici. Soj gripa H3N2 i H1N1 Studija je pomogla prevladati uvriježeno mišljenje da prethodna izloženost virusu gripa pruža malu ili nikakvu imunološku zaštitu protiv sojeva koji mogu prelaziti sa životinja na ljude, poput onih koji uzrokuju bolesti poput svinjskog ili ptičjeg gripa. Kako bi pratili kako različiti sojevi virusa gripa utiču na ljude u različitim životnim dobima, tim je analizirao zdravstvene podatke koje Ministarstvo zdravlja u Arizoni dobija od bolnica i privatnih ljekara.\nDvije podvrste virusa gripe, H3N2 i H1N1, odgovorne su za sezonske epidemije gripa u posljednjih nekoliko decenija. H3N2 uzrokuje većinu teških slučajeva kod visokorizičnih starijih osoba i većinu slučajeva smrti od gripa. H1N1 ima veću vjerovatnost da utiče na mlade i odrasle osobe srednje dobi te uzrokuje manji broj smrtnih slučajeva. Podaci zdravstvenog kartona otkrili su obrazac: Ljudi koji su prvi bili izloženi manje jakom soju H1N1, tokom djetinjstva, imali su manju vjerovatnoću da će biti hospitalizovani ako se ponovno susretnu s tim virusom kasnije u životu od ljudi koji su prvo bili izloženi H3N2. I ljudi koji su prvi bili izloženi H3N2 dobili su dodatnu zaštitu protiv H3N2 kasnije u životu.\nIstraživači su takođe analizirali evolucijske odnose između sojeva gripa. H1N1 i H3N2, saznali su, pripadaju dvjema odvojenim granama “porodičnog stabla gripa”, objašnjava James Lloyd-Smith, profesor ekologije i evolucijske biologije na UCLA i jedan od starijih autora studije.\n– Iako infekcija jednim rezultira time da se imunološki sistem bolje pripremi za borbu protiv buduće infekcije sa drugim, zaštita od budućih infekcija mnogo je jača kada je neko izložen sojevima iz iste grupe, s kojima se i prije borio – ističe Lloyd-Smith.\nŠirom svijeta grip i dalje ostaje glavni ubica ljudi. Protekle dvije sezone gripa bile su teže od očekivanih, rekao je Michael Worobey, koautor studije i voditelj Odjela za ekologiju i evolucijsku biologiju na Univerzitetu u Arizoni. U sezoni 2017/18. u SAD je umrlo 80.000 ljudi, više nego u pandemiji svinjskog gripa iz 2009. godine, rekao je.\nIstraživači se nadaju da bi njihovi nalazi mogli pomoći da se predvidi koje bi starosne grupe mogle biti ozbiljno pogođene tokom budućih sezona gripa na osnovu podtipa koji kruži. Te informacije bi mogle pomoći i zdravstvenim službenicima da pripreme odgovor, uključujući odluke o tome ko bi trebalo da primi određene vakcine koja su dostupna u ograničenim količinama.\nVakcinisanje je najbolje ponavljati\nNa imunitet djeluju mnogi faktori, među kojima su genetski faktor, starosna dob, hronične bolesti te drugi uslovi koji ga oslabljuju – fizička iscrpljenost organizma, nedostaci u prehrani i slično.\nNa prenos svih respiratornih infekcija, pa tako i gripa, utječe i boravak većeg broja ljudi u zatvorenom prostoru, pa je važno što više boraviti na otvorenom. Imunitet prema nekim infekcijama s vremenom slabi, a virusi influence protiv kojih ste se vakcinisali neprestano se mijenjaju te je poželjno svake godine primiti novu dozu. Vakcinisanje je vrlo važno za hronične bolesnike i ljude kod kojih postoji rizik nastanka teških bolesti, komplikacija, pa i povećane smrtnosti.\nGrip se širi kapljičnim putem, najčešće u kontaktu s oboljelim. Stoga svi visoko rizični ljudi (hronični srčani, plućni, bubrežni i jetreni bolesnici, dijabetičari, djeca mlađa od pet godina, stariji od 65 godina, trudnice) treba da izbjegavaju nepotreban kontakt s oboljelima, posebno ako nisu vakcinisani”, kaže dr med. Vladimira Lesnikar.


Jedan od ovih scenarija je tačan: Šta se zapravo desilo sa MH370? - B92.NET\nŽivot / Vesti 54\nJedan od ovih scenarija je tačan: Šta se zapravo desilo sa MH370?\nIzvor: B92 četvrtak, 8.03.2018. | 16:54 -> 08:10\nAerodrom u Pekingu, 8. marta (foto: getty)