Koja mafija vlada u srpskom pravosuđu (152)\nVođa voli radije da nam sude kadije\nAmerički Stejt department priprema Izveštaj o problemima u srpskom pravosuđu, korupciji, odsustvu nezavisnosti u radu tužilaca i sudija, mešanje u privatnost, trgovini ljudima i nasilju nad institucijama u celokupnom pravnom sistemu, kao i blokadi u ostvarivanju ljudskih prava u Srbiji.\nIzveštaj će biti objavljen tokom aprila meseca 2019. godine. Takođe, Stejt department istovremeno priprema i Izveštaj o stanju ljudskih prava na Kosovu, gde se posebno izdvajaju napadi na novinare, nasilje nad raseljenima, Srbima povratnicima, nasilje nad drugim etničkim manjinama i zajednicama, rasprostranjena korupcija u vladi, te nedostatak nezavisnosti u pravosuđu.\nOba ova Izveštaja, biće skoro identična onome koji je napravljen 25. aprila prošle, 2018. godine, u kome je još pomenut i problem sa manjinskim zajednicama. To govori u prilog činjenici da srpski vlastodršci godinama i decenijama brane svoju kriminalnu tvrđavu u kojoj je pravosuđe ključni stub nosač zajedno sa zakonodavnim telima u Skupštini i celokupnim partijsko - doušničkim lavirintom iz koga sedam miliona građana ne može da nađe izlaz.\nDublje u tu problematiku zašli su pravni stručnjaci Saveta Evrope, objašnjavajući na posredan način zašto Srbija još nije i ne može biti deo pravno uređenih država, pa tako pominju radni tekst izmena Ustava u oblasti pravosuđa koje je objavilo Ministarstvo pravde, gde je jedan od glavnih problema, još jedna drska ideja vladajuće koalicije, da postupak razrešenja sudija i predsednika sudova može pokrenuti i ministar pravde. To je resorni ministar do sada mogao samo da inicira, ali da pokrene, mogao je samo disciplinski tužilac. Sada je na neki način opet predložena aktivacija “diskrecionog prava” ministra pravde. Što u slučaju Srbije znači, po volji političke oligarhija koja će biti na vlasti.\nKaznene mere u radnom tekstu izmena govore da je Odredba po kojoj vrhovni javni tužilac može svakog tužioca bez njegove volje da premesti ili uputi u drugo tužilaštvo, takođe neki vid pretnje iz vrha političke oligarhije. To znači da zamenik republičkog tužioca koji nije po volji vrhovnom, može da bude premešten u neko najudaljenije tužilaštvo u Srbiji na osnovni nivo, protivno njegovoj volji. Mada, kako je to neko slikovito protumačio dr Goran Ilić, član Državnog veća tužilaca : “...Ni u vojsci ne možete više da prekomandujete oficira bez saglasnosti a da mu ne obezbedite materijalni status!”\nOvakvim izmenama Ustava u oblasti pravosuđa, nestaće i samostalnost zamenika tužilaca. Način na koji je određena nadležnost Visokog saveta tužilaštva govori da ono štiti samo samostalnost javnog tužilaštva, a u javnom tužilaštvu samostalan je samo javni tužilac! Svi ostali mogu da dobiju određena uputstva. Koliko je to izvan svake logike (ali usmereno opet na sprovođenje političke volje), to znači da se i po nezakonitom ili nerazumljivom uputstvu, mora postupiti!\nSa druge strane, postoji preporuka Komiteta ministara Saveta Evrope koja izričito kaže da “...tužilac koji dobije obavezno uputstvo ima pravo da odbije da postupi i da se zameni sa nekim drugim ukoliko smatra da je nezakonito ili protivno njegovoj savesti”\nIzbor sudija i tužilaca će visokim savetima biti sužen samo na one koji su završili Pravosudnu akademiju. Time se povećava nezavisnost sudija i smanjuje se arbitrarnost. Udruženja sudijskih i tužilačkih pomoćnika je već godinu dana u nekoj vrsti protesta protiv ovih i ovakvih izmena, jer su tim rešenjem sprečeni da napreduju. Izmene, ovakve kako ih je Ministarstvo pravde ponudilo, znače da oni ne mogu da budu birani, a reč je o tome da ima 2.000 saradnika, u odnosu na 3.000 sudija i 800 zamenika tužilaca. Oni nose ovo pravosuđe i rezultati su im vrlo merljivi. Bez podsticaja, vrlo je moguće da će mnogo njih da ode iz suda. Kad se taj broj drastično smanji, a hoće, i ako oni ne budu dalje radili svoj posao, treba očekivati i blokadu već na neki način blokiranog pravosuđa.\nI dok odlazeća klika iz Brisela čeka da u maju bude zamenjena, Srbija ostaje u živom blatu.\nVećina sudija neće ostati kažnjena za svoja zlodela. Magazin Tabloć je istaržio rad na stotine sudija i tužilaca u srpskom pravosuđu, čija imena če objaviti.\nU ovom broiju navodimo imerna sudija Apelacionog suda u Beogradu, na čelu sa reizabranim predsednikom Duškom Milenkovićem, za koje se nadamo da će biti privedeni zakonu.\nGrađansko odeljenje: Begović Pantić Svetlana, Boljević Dragana, Bulajić Zorica, Vukčević Milanka, Dražić Branka, Đaković Zorica, Živković Snežana, Obradović Vesna, Pavić Svetlana, Pejović Sanja, dr Popesku Dragica, Romčević Nevenka, Santovac Melanija, Stanković Vesna, Čogurić Maja\nOdeljenje za radne sporove: Kokotović Radomir, Veljić Zorica, Vitošević Snežana, Ivanović Aleksandar, Jovanović Zorica, Martinović Vesna Nikolić Zorica, Saveljić Nikolić Dragica, Smirčić Zorica, Spirkovska Aleksandra, Terzić Marija, Tošić Gordana\nKrivično odeljenje: Anđelković Olivera, Važić Siniša predsednik Odeljenja za ratne zločine, Vuković Tatjana,Vujičić Aleksandar mr Janković Sretko, Lukić Milimir, Mirčić Vučko, Paunović Bojana, Petrović Vesna, Popović Mirjana\nJavni tužćilac Srbije i njeni zamenici, takođe zaslužuju izvođenje i pred sud javnosti i pred krivična veća.\nZagorka Dolovac je javni tužilac Srbije, a njeni zamenici su Zorica Stojšić, Slobodan Radovanović, Olgica Miloradović, Milan Bojković, Danijela Slijepčević, Jovan Prijić, Gordana Janićijević, Tamara Mirović, Đorđe Ostojić...\nHiljade ljudi u Srbiji je osuđeno nevino, odnosno zbog sprege tužilaca, advokata i sudija. Sve predloge i inicijative za ponavljanjem postupka i ponovnog suđenja, Javno tužilaštvo Srbije odbija uz samo tri rečenice obrazloženja. Samo u Srbiji nepravda ostaje večna. O tome govori i pismo Mlađe Milovanovića koji izdržava kaznu zatvora u KPZ Niš. On već 23 godine nije video ništa drugo osim zatvorskih zidina.\n‘’...Poštovana gospođo Nela Kuburović, ja sam imao nesreću da mi se pravo i pravda ne poklope, što život često inscenira najboljim i najpoštenijim. Zato ja sam nominalno u zatvoru, ja se i dalje osećam kao slobodan čovek kao i moj duh. Ja imam 67 godina i dok sam živ boriću se da dokažem da sam nevin, a kad to dokažem da umrem kao pošten i slobodan čovek, a ne kao ubica (23 godine sam u zatvoru, život mi je uništen). Moju sudbinu su odredile presude korumpiranih sudija, kojima je bilo povereno da budu sudije drugima.\nZato drama suđenja nadmašuje dramu zločina, što je na njoj nastala jedna univerzalna pravnička sentencija, bolje da stotinu krivaca ostanu nekažnjeni nego da i jedan jedini nevin čovek bude osuđen, drugu stranu ove izreke sadrži sentenciju dr. Aleksandra Markićevića “...Osuda nevinog čoveka je zločin teži od zločina o kojem se sudi”.\nU svetu u većini ozbiljnih država u sudovima i policijama postoje specijalna odeljenja koja istražuju zaboravljene slučajeve. Nauka je uspela da otkrije strukturu DNK i pomoću DNK analize otkrivanje skoro stoprocentno, da li nađeni uzroci pripadaju osuđenom. Stotinu osuđenih koji su dobili doživotnu robiju pušteni su na slobodu nakon što je rađena DNK analiza koje su potvrdile da na primer osuđeni nije silovao žrtvu.\nU Srbiji je nezamislivo da dođe do ponavljanja postupka. “...Ja sam osuđen”, piše Mlađa u pismu upućenom ministarki pravde. Njegovo pismo u celosti objavljujemo :\nPoštovana gospođo Nela Kuburović, ja sam imao nesreću da mi se pravo i pravda ne poklope što život često iscenira najboljim i najpoštenijim Zato ja sam nominalno u zatvoru, ja se i dalje osećam kao slobodan čovek kao i moj duh. Ja imam 67 godina i dok sam živ boriću se da dokažem da sam nevin, a kad to dokažem da umrem kao pošten i slobodan čovek, a ne kao ubica (23 godine sam u zatvoru, život mi je uništen.\nMoju sudbinu su odredile presude i korumpiranih sudija kojima je bilo povereno da budu sudije drugima.\nZato drama suđenja nadmašuje dramu zločina, što je na njoj nastala jedna univerzalna pravnička entencija, bolje da stotinu krivaca ostanu nekažnjeni nego da i jedan jedini nevin čovek bude osuđen, drugu stranu ove izreke sadrži sintenciju dr.Aleksandra Markićevića „Osuda nevinog čoveka je zločin teži od zločina o kojem se sudi“.\nU svetu u većini ozbiljnih država u sudovima i policijama postoje specijalna odelenja koja istražuju zaboravljene slučajeve. Nauka je uspela da otkrije strukturu DNK i pomoću DNK analize otkrivanje skoro stoprocentno , pali nađeni uzroci pripadaju osuđenom. Stotinu osuđenih koji su dobili doživotnu robiju pušteni su na slobodu nakon što je rađena DNK analiza koje su potvrdile da na primer osuđeni nije silovao žrtvu.\nU Srbiji je nezamisliv da dođe do ponavljanja postupka. Ja sam osuđen ----(prva strama)?\nU prvostepenom sudskom postupku 12.10.1999. godine ja sam u Okružnom sudu u Jagodini osuđen na najveću vremensku kaznu od 20 godina. Nešto kasnije Ustavni sud Jugoslavije mi je povećao kaznu na 40 godina, tada u vreme izvršenja krivičnog dela maksimalna kazna je bila 20 godina.\nMene je prvostepeni sud u Jagodini i Vrhovni sud Srbije odbio da se uradi DNK analiza da bi se sprečile greške korumpiranog suda, korumpiranog tužilaštva, a pogotovu greške korumpirane policije i pretkrivičnom i istražnom postupku (to je tada bila državna tajna i da ne bi se uznemirila široka javnost zbog laži i neistine policije, a ja sam tada ni kriv ni dužan žrtvovan od strane države).\nRešenje korumpiranog Okružnog suda u Jagodini 01.11.2007. godine Kv.br.155/07 doneto protivzakonito jer nije tačan zaključak veća Okružnog suda u Jagodini koje je doneto napadnuto rešenje da se ponavljanje postupka traži radi ponovne ocene starog dokaznog materijala. Dokazni materijal koji je u napadnutoj presudi korišćen, a koji bi sa sigurnošću mogao mene da isključi kao izvršioca ovog krivičnog dela, u vreme donošenja presude nije mogao da se zbog tadašnje nemogućnosti nauke, da tada oceni- to jest u to vreme laboratorije u našoj državi nisu radile tzv. genetski otisak. U međuvremenu napredak nauke je doveo do toga da je moguće da se dokazni materijal koji postoji u spisima po novoj DNK metodi veštači i to bi bio dokaz koji bi na nesumnjiv način tvrdio da li sam ja stvarni izvršilac krivičnog dela za koji sam osuđen 40 godina.\nRazumljiv je strah korumpiranog prvostepenog suda od ponavljanja krivičnog postupka jer bi se ime na nesumnjiv način utvrdilo da je presudom Okružnog suda u Jagodini učinjena nepopravljiva nepravda prema meni, pametnije je bilo popraviti grešku u ime istine i pravde nego je na ovaj način prekrivati. Ovaj dokaz se mora smatrati kao novi jer u vreme donošenja prvostepene presude kao takav nije postojao i nije ga bilo moguće uraditi.\nU rešenju korumpiranog Vrhovnog suda u Beogradu dana 26.01.2008. godine Kz II 2288/07 se kaže: Pravilno je prvostepeni sud utvrdio u izreci pobijenog rešenja jer je po nalaženju ovog suda izneta nova činjenica ,odnosno dokaz samo po sebi ili u vezi sa ranijim dokazima nije takva da bi mogla dovesti do oslobođenja optuženog ili da njega osude po -----(str.3) krivičnom zakoniku.\nDosta sam vremena čekao da postanemo pravna država, da postanemo demokratska zemlja , a najzad dobijena velikog državnika , velikog borca za pravdu i istinu ,predsednika Srbije gospodina Aleksandra Vučića, kod koga nema korumpiranog sudstva , nema korumpiranog tužilaštva, nema korumpirane policije i kod koga nema nedodirljivih, bilo to da su iz njegove stranke ili njegovi koalicioni partneri (Palmina Jedinstvena Srbija iz Jagodine).\nNaš predsednik je preporodio Srbiju na svim poljima i politički, ekonomski i vojno, stalno putuje , otvara nove fabrike po celoj Srbiji i na konferencijama za novine odgovara na sva aktuelna pitanja koja interesuju široku javnost, priča istinito i tačno ,a ne laži da bi skupljao političke poene.\nOdgovarao je i na pitanja novinara io aktuelnim sudskim procesima (Zoran Marjanović i Tijana Jurić i druge) i na osnovu toga ja sam mu nmapisao i poslao javno pismo, koje sam poslao u dvadesetak novinskih kuća i televizija (neki su to objavili) da ga upoznam sa svojim problemom , koji će ga iznenaditi i neće moći da veruje da takve stvari postoje u našoj državi.\nU dva dopisa koje sam dobio od glavnog sekretara gospodina Nikole Selakovića od 10.01.2019. godine do 29.01.2019. god. Kao odgovor na javno pismo koje sam napisao predsedniku Aleksandru Vučiću u kome sam mu javno u pismu naglasio da ja od njega ne tražim pomilovanje već da ga upoznam sa mojim slučajem i dobijem njegovo mišljenje i odgovor u vezi toga. Međutim ,gospodin Nikola Selaković mi u uvijanoj formi savetuje da pišem predsedniku da dobijem pomilovanje, a za reviziju postupka obratim ministarki pravde Neli Kuburović.\nO neoborivom dokazu fabrikovana čaura Nikola Selaković bio je zatečen ni jednu reč nije mogao da mi kaže u vezi toga.\nFabrikovani dokaz (ima ih mnogo) koji ću Vam sad predočiti(koji ću Vam dokazati i pomoću spisa iz predmeta koje ima sud, tužilaštvo, policija i moj advokat) nije smeo da se iznese na suđenje i javnost i to je krunski dokaz da sam nepravilno osuđen, da sam nevin samo na osnovu njega mora da se izvrši revizija predmeta i ponoviti suđenje, jer da je taj fabrikovani dokaz bio na suđenju ja ne bi ni jedan dan bio u zatvoru.\nNEOBORIV FABRIKOVANI DOKAZ KOJI SE PRVI PUT IZNOSI U JAVNOST I KOJI NIJE SMEO DA BUDE NA SUĐENJU.\nČaura je navodno nađena na licu mesta 10.07.1997., ja sam uhapšen 08.07.1996. godina a službena beleška policije sačinjena je 06.11.1996.god.\nAli pre uviđaja 10.07.1996.god. od strane SUP--a Jagodine u zapisniku jasno piše da nije nađena čaura.\nDrugi uviđaj je 05.07.1996. godine na licu mesta su izašli istražni Sudija i Javni tužioc (takođe postoji zapisnik da istog dana na uviđaj bili i inspektor MUP-a Srbije Gaguć i Dabić (o tome nema zapisnik ali , ali ----str.5 to potvrđuju).\nZnači najmanje tri puta je vršen uviđaj i nije nađena ćaura. Pronašli pištolj i municiju kojom prilikom nije bilo svedoka pri pretresu što je nedopustivo , policija (bez dopuštenja Istražnog sudije ) ponovno izlazi na uviđaj, što je četvrti uviđaj po redu navodno pronalazi ispaljenu čauru.\nOvo je fabrikovani dokaz jer ne verujem u nestručnost operativaca MUP-a koji su i najsitnije detalje snimili i konstantovali (nađena je garež veličine 0,3 puta 0,3santimetara) a ne nalaze čauru i ako su znali za njeno postojanje.\nOvo naglašavam jer se radi o izuzetno teškom zločinu koji je od svih pripadnika MUP-a zahtevao maksimalnu pažnju.\nJa verujem da se takva pažnja i ukazana, ali se nisu našli odgovarajući dokazi, a ja sam u međuvremenu bio uhapšen i na sva zvona to je bilo objavljeno, pa takva greška morala biti naknadno pokrivena.\nSlužbena beleška o pronalasku čaure policija je sačinila 11.07.1996.godine i u njoj se kaže da je trava bila gusta i da je bio korov, da su morali da pokose vtravu i korov i pomoću metal ručnog detektora pronašli ispaljenu čauru.\nNapisali su da na ispaljenoj čauri nedostaje inicijalna kapsula, a na donjem delu mesta gde bi trebalo da stoji inicijalna kapsula stoji fabrički broj PPU92.9.\nGospođo Nela pa kakva je to samo laž. Pa svima je to poznato da pomoću ručno metal detektora i čaura zakopana u zemlju do 30cm pronalazi bez problema i da gusta trava i korov ometaju pronalasku čaure, a to je laž nad lažima, to je velika bruka i sramota za policiju.\nTu čauru su odmah poslali na veštačenje u MUP bezbednosti u Beogradu.\nZakleti sudski veštak iz MUP-a bezbednosti Miroslav Busarčević u svom nalazu i mišljenju br.938/96 od 26.07.1996.(2 strana zadnji pasus) kaže da je čaura koja je njemu poslata na veštačenje bila čađava i da tek nakon čišćenja pomoću vate i alkohola utvrdio fabrički broj PPU 92,9.\nGospođo Nela pa kako su mogli policajci u službenoj belešci da napišu fabrički broj i kad veštak kaže da čaura koju su mu poslali na veštačenje je bila čađava, pa tek kada je očistio vatom i alkoholom utvrdio fabrički broj, pa to ne samo sud, tužilaštvo, porpta, policija, prisutni sa suđenju već i deca u predškolskoj ustanovi bi uočila i primetila da mi je -----str.7 dokaz da bi me osudili, da bi pokrili greške policije, a možda i zaštitili nekog nedodirljivog izvršioca krivičnog dela.\nGospođo Nela to je samo jedan od mnogih fabrikovanih dokaza (prepoznavanje, spermatozoidi iz kukuruza koji će se dokazati na ponovljenom suđenju (REVIZIJI)..\nJa se nadam da vaš šef kabineta ima veliku ljudsku potrebu da vas lično upozna sa ovim pismom , ne da odgovori uobičajeno šablonski kao na sva pisma osuđenika koja su upućena Vama , da ovo pismo neće završiti u prašnjavim arhivama ,pogotovu u str.7\nUpoznati sa vašim mišljenjem i odlukom i svima dokazati da ste i ako mladi veliki borac za pravdu i istinu i nećete izneveriti gospodina Nikolu Selakovića i velikog borca za pravdu i istinu predsednika republike Srbije gospodina Aleksandra Vučića , koji Vas je predložio kod premijerke Ane Brnabić za ministra pravde.\nGospođo Nela Vaše mišljenje će prihvatiti prvostepeni sud u Jagodini.\tOvo je javno pismo koje će biti objavljeno u dvadesetak novinskih kuća i televizija.\nI na kraju gospođo Nela ja se sećam pre 20 godina kada sam bio i Istražnom zatvoru u Ćupriji tada sam napisao pismo pokojnom Patrijarhu Pavlu i upoznao ga sa svojim problemom, a on mi je u pismu odgovorio sledeće, citiram:“Upoznat sam sa tvojim slučajem sine Mlađo, glavu gore, ponekad put do istine je dug i težak, ali ipak dostižan“.\nNa Sretenje 15.02.2019.godine. Dipl.pravnik Mlađa Milovanović\nMbr:4076 K.P.Z u Nišu\nU svetu u većini ozbiljnih država u sudovima i policijama postoje specijalna odeljenja koja istražuju zaboravljene slučajeve. Nauka je uspela da otkrije strukturu DNK i pomoću DNK analize otkrivanje se skoro stoprocentno, da li nađeni uzorci pripadaju osuđenom. Stotinu osuđenih koji su dobili doživotnu robiju pušteni su na slobodu, nakon što je rađena DNK analiza koja je potvrdila da osuđeni nije silovao ili ubio žrtvu.\nProslo je već šest meseci koliko je baka Stojanka Coka Stojanoviću pritvoru, zbog ubistva građevinskog preduzimača - lopova. Viši sud u Beogradu je odlučio da nema veze što nema optužnice i da je drži u zatvoru do smrti. Po zakonu ako se u roku od šest meseci ne podigne optužnica, pritvorena mora odmah da se pusti iz pritvora. Ali...\nPosebna priča su srpski izvršitelji koji zlostavljaju stotine hiljada građana. Svi su oni postali izvršitelji u vreme kada je ministar pravde bio Nikola Selaković. Da bi postali izvrštelji, oni su platili po 50 hiljada evra. Sada im Selaković čuva leđa i kasu, jer je generalni sekretar predsednika Srbije, ima status kao i ministar u vladi. Iako sam Selaković priča da su se i izvršitelji i pravosuđe oteli svakoj kontroli, nemoćan je da išta uradi, da ih u tome spreči.\nIzvršitelji su 24. februara pokušali da izbace porodicu iz stana na Novom Beogradu. Porodica je otplatila kredit od 87.000 evra, ali banka je promenila uslove kredita u švajcarskim francima, pa se dug uvećao.\nBanka nije ni obavestila ljude da im je prodala stan i to sinu izvršiteljke. Na poziv izvršitelja, došla je policija i popisala građane koji su blokirali ulaz u zgradu. Iseljenje je odloženo.\nA 27. februara 2019. u 7 sati ujutru, policija je blokirala zgradu i deo Durmitorske ulice, kako bi se sprovelo iseljenje baka Mare Džanković. Solidarni građani su se okupili u 6 ujutru i stali na stepenice ispred Marinog stana. Izvršiteljka Mirjana Dimitrijević je pokušala nenajavljeno u 7 sati da upadne sa policijom i medicinskim tehničarem u stan, a kako smo saznali na licu mesta\n- ideja je bila da se obije brava, uđe u stan i starica od 90 godina dobije sedative, a da se nakon toga odveze kolima hitne pomoći u Urgentni centar..\nMarinu ćerku nismo mogli da dobijemo na telefon, a za samo iseljenje i agoniju kroz koju prolazi njena majka saznala je putem interneta, jer su aktivisti Krova nad glavom uživo prenosili ceo događaj. Ona je privatnoj izvršiteljki Mirjani Dimitrijević pre deset dana poslala molbu za odlaganje iseljenja za 30 dana uz svu medicinsku dokumentaciju i preporuke lekara. Na taj zahtev nije odgovoreno, a umesto toga u ranim jutarnjim časovima pokušan je upad u Marin stan.\nOno što je jako važno treba da se istraži da li je bila angažovana socijalna služba, da li je istinita nezvanična informacija da je medicinski tehničar iz Urgentnog centra bio zadužen za sediranje Mare Džanković, kao i šta je planirano da se uradi sa nepokretnom ženom, nakon što se iznese iz stana?\nOva pitanja treba da odgovore Ministarstvu pravde, Komora javnih izvršitelja i Klinički centar Srbije.\nPodsećamo da se baka Mara iseljava zbog privatnog duga, koji porodica ne spori i pristali su da napuste stan. Od izvršiteljke su, na preporuku lekara, tražili da se odloži iseljenje, jer je žena imala plućnu emboliju, operisana je i trenutno nepokretna leži u krevetu.\nRazlog za ovako hitan postupak i iseljenje na ovaj način možemo naći u insistiranju izvršnog poverioca da se što pre uvede u posed. Žena koja je poverilac u ovom slučaju je vikala na policiju i izvršitelja iz kancelarije Dimitrijević, a na videu se mogli videti kako kupci stana verbalno napadaju zahtevajući da policija da građane skloni i sprovede izvršenje.\nGospođa je vikala „Vodite je kući (baka Maru) ako vam treba” i „Vi ste naduvane budale”. Nakon dva sata pregovora i rasprave, policija je otkazala izvršenje i zakazala sastanak sa Marinom ćerkom, kako bi se dogovorio datum predaje stana.\nMarina ćerka nam je rekla da je u novembru 2018. godine predat i zahtev za otklanjanje nepravilnosti, jer prodaja stana nije obavljena na zakonski dozvoljen način i uopšte nije održana druga licitacija. Iz Ministarstva pravde su rekli da ne mogu da odgovore na ovo, jer čekaju da se izjasni izvršitelj Mirjana Dimitrijević, što se do danas nije desilo.\nOve institucije nisu odgovorile na dopis Krova nad glavom, vezan za prikupljanje dokumentacije u predmetu Dobrile Petrović i naplaćenih 11.000 evra od strane kancelarije Dimitrijević, pa je naša organizacija poslala zahtev za informaciju od javnog značaja PR javnom izvršitelju Mirjani Dimitrijević, gde se traži da se dostavi specifikacija troškova iz ovog predmeta.\nPomenuta izvršiteljka Dimitrijević je bila šef izvršnog odeljenja u Prvom osnovnom sudu u Beogradu, tako da izvršne sudije ovog suda bespogovorno izvršavaju sve što ona požali. Odeljenjem rukovodi sudija Nikola Stošić, a predsednica suda je sudija Apelacionog suda u Beogradu, takođe nekadašnja izvršna sudija, Snežana Stevović. Istraživači Magazina Tabloid uspeli su da prikupe podatke koji bi većinu izvršnih sudija mogli izvesti pred krivična veća.\nGoran Đurđević je bio vozač u ASP Srela iz Uba. Dobio je otakz, koji je poništio Osnovni sud u Ubu, a presudu je potvrdio i Apelacioni sud u Beogradu. Sud je naložio da Strela iz Uba isplati doprinose za invalidsko i socijalno osigranje za Gorana Đurđevića, ali je odbio zahtev za prinudnim izvršenjem, jer je ASP Strela u ‘’restruktuiranju’’. Tamošnji predsedsnik Opštine UB je Darko Glišić, koji je Vučićeva desna ruka u stranci.\nDok je čekao na rešavanje sudskog spora, Goran se povredio i lečen je Bolnici u Valjevu. Boknica ga je tužila sudu da plati lečenje, a Osnovni sud je zakazao plenidbu njegovih pokretnih stvari, mada je još bez posla, a preduzeće mu nije uplatilo doprinose.\nDakle, pravnosnažna presuda ne znači ništa. Sud u Ubu je odbio da sačeka dok preduzeće ne izađe iz ‘’restrukturiranja’’ i ne izvrši svoju obavezu, makar i prinudno. Ali, preduzeće iz Uba je dobilo sve linije prigradskog saobraćaja lazarevačke i obrenovačke Laste! Kum Darko iza svega stoji. Kakav zakon, kave presude.\nSve dok su Vučići u životu, pravda u Srbiji biće u rukama njegovog kartela.\n‚ A. 1\nPovodom tragedije u Auto-moto savezu Srbije\nTragedija koja je potresla Auto-Moto Savez Srbije, zahtevaće unakrsne analize kretanja gotovine i žiralnog prometa preko računa udruženja, kao matičnog društva, a i njegovih zavisnih društava, uključivo u taj proces pored Nadzornog odbora i revizora Udruženja, a na kraju tog procesa konačnu završnu reč imaće Skupština Udruženja. Ubistvo Mirka Butulije i samoubistvo Predraga Đurđeva, predsednika AMSS i generalnog sekretara i dalje je obavijeno velom tajne. Povodom ovog tragičnog slučaja oglasio se ministar unutrašnjih dela Nebojša Stefanović i drugi ministri, koji su poznavali pokojnike, ali se nije oglasilo saopštenjem ni Više javno tužilaštvo ni Uprava kriminalističke policije. Ekonomski istraživač Magazina Tabloid Miodrag K. Skulić prikazao je poslovanje Auto-moto saveza Srbije, koje bi istražiteljima moglo poslužiti u istražiteljima, koja se, sigurno neće ni sprovesti.\nPoslovanje AMSS u 2017. godini sa 29 zavisnih privrednih društava i 1.070 zaposlenih i sa 37,11 odsto učešća sopstvenog kapitala u finansiranju ukupne poslovne imovine. AMSS je ne samo sistem njegovih osnivača, već i državni sistem Auto-Moto Savez Srbije je nezavisno nacionalno udruženje vozača, kojim upravljaju njegovi članovi. Osnovni zadatak Udruženja je zaštita interesa svih članova AMSS u oblasti automobilizma, mobilnosti i turizma, osnovano je 1932. godine. Usluge koje pruža AMSS su:\n•\tpomoć na putu i servisne usluge,\n•\ttehnički pregled, registracija i osiguranje vozila,\n•\tobuka vozača i izdavanje priručnika za polaganje vozačkog ispita,\n•\tizdavanje međunarodnih vozačkih dozvola,\n•\tizdavanje atesta i seertifikata vozilima za prevoz opasnih materija,\n•\tprovera porekla i procena vrednosti vozila,\n•\tprodaja tagova i dopuna za elektronsku naplatu putarine,\n•\tpružanje usluga špedicije\n•\tispitivanje saobraćajnih znakova i opreme za tehnički pregled i\n•\tturističke i druge usluge.\nSS, kao pravno lice je osnivač 29 zavisnih privrednih društava (d.o.o.), od čega njih 15 ima sedište u Beogradu, a ostalih 14 u unutrašnjosti.\nOrgani udruženja su Skupština, Upravni odbor od 13 članova, Nadzorni odbor od tri člana i generalni sekretar udruženja. Pokojni Mirko Butulija bio je predsednik Upravnog odbora, a Janjić Čedomir, njegov zamenik. Pokojni Đurđev Predrag bio je generalni sekretar. Predsednik Nadzornog odbora je Spasenović Snežana.\nPrema konsolidovanom bilansu matičnog udruženja i 29 zavisnih privrednih društava raspolagalo je ukupnom poslovnom imovinom u vrednosti 5,4 miliona evra, koju je finansiralo sa 37,11 odsto sopstvenog kapitala, dok su tuđa sredstva, sadržane u obavezama učestvovale u tom finansiranju sa 62,89 odsto. Među tim obavezama posebno se ističu:\n•\tOstala dugoročna rezervisanja 1,35 miliona evra\n•\tRezervisanja na pasivnim vremenskim razgraničenjima 1,4 miliona evra,\n•\tDok su sve druge obaveze samo 620 hiljada evra.\nUkupan prihod AMSS u 2017. godini u ukupnom sistemu, iznosio je 42 miliona evra i na tom prihodu iskazana je neto dobit 3,2 miliona evra. To je 7,53 odsto ukupnog prihoda, što je zadovoljavajući nivo profita. Za bruto zarade 1.070 u 2017. godini izdvojeno je 1.254.334 dinara, što čini 24,7 odsto ukupnog prihoda u konsolidovanom bilansu.\nU matičnom pravnom licu, tj. u udruženju AMSS prihod u poslednjih pet godina bio je sledeći\n(u milionima dinara):\n•\t561,1 u 2017. godini, uz neto dobit 77,4 miliona dinara,\n•\t559,8 u 2016. godini, uz neto dobit 61,5 miliona dinara,\n•\t525,2 u 2015. godini, uz neto dobit 28,7 miliona dinara,\n•\t365,2 u 2014. godini, uz neto dobit 16,8 miliona dinara.\nSa porastom ukupnog prihoda matičnog udruženja i rastom neto dobiti, rastao je i broj zaposlenih, od 85 iz 2015. godine, broj zaposlenih u 2017. godini bio je 103. Tragedija koja je potresla Auto-Moto Savez Srbije, zahtevaće unakrsne analize kretanja gotovine i žiralnog prometa preko računa udruženja, kao matičnog društva, a i njegovih zavisnih društava, uključivo u taj proces pored Nadzornog odbora i revizora Udruženja, a na kraju tog procesa konačnu završnu reč imaće Skupština.


Najlepša ljubavna pesma ima veoma zanimljivu priču: Ovako je nastala "Čekaj me, ja ću sigurno doći" - Šajkača\nHome Istorija Najlepša ljubavna pesma ima veoma zanimljivu priču: Ovako je nastala “Čekaj me,...\nNajlepša ljubavna pesma ima veoma zanimljivu priču: Ovako je nastala “Čekaj me, ja ću sigurno doći”\nPoput ljubavnog romana sa neverovatnim zapletom; tako zvuči ova neverovatna priča o pesmi “Čekaj me i ja ću sigurno doći”\nSimonov bio je veliki ruski pisac, pesnik i patriota kog je sudbina često odvodila na ratne frontove. Beznadežno je bio zaljubljen u Valentinu Serovu, tada najlepšu i najpopularniju glumicu.\nPoput ljubavnog romana sa neverovatnim zapletom; tako zvuči ova neverovatna priča o pesmi Čekaj me i ja ću sigurno doći\nOna je, međutim, bila udata. Pošto je suprug general, koga je jako volela, preminuo, Valentina je dugo patila. Potom se upuštala u mnogobrojne ljubavne afere, ali nikog nije uspela da zavoli kao svog pokojnog supruga.\nPesma “Šote, mori šote” krije jezivu istinu: Nećete je više pevati, ni naručivati kada saznate njeno značenje\nA onda, ratne 1940. godine upoznala je Simonova, koji je godinama maštao o njoj. Ušli su u vezu koja je bila sve ono o čemu je pisac maštao, ali, nevolje tek dolaze. Simonov je otišao na ratište i u jeku najvećih borbi shvatio je da se neće vratiti kući živ.\nJedino što ga je održavalo bila je fotografija i misao na svoju prelepu Valentinu koja je željno iščekivala da joj se vrati. Tada je odlučio da joj napiše pesmu koja će joj govoriti koliko je on voli, čak i kada ga ne bude više.\nPesmu, koja je trebala da stigne Valentini posle njegove pogibije je stavio u džep, mirno iščekujući svoj sudnji dan. Međutim, desilo se čudo – jedinica u kojoj se Simonov nalazila nekako je izbegla finalni udar neprijatelja, i pisac se, živ i zdrav, vratio kući svojoj dragoj, sa pesmom u džepu.\n(VIDEO) Kako je nastala čuvena pesma Đurđevdan: Poslednji vapaj izmučenih Srba dok vozom idu u logor smrti\nVenčali su se 1943, a pesma o ljubavi koja nadjačava smrt u kombinaciji sa “hepiendom” obišla je ceo svet, i prevedena na čak 35 jezika!\n(stil.kurir.rs, Youtube, Wikipedia)\nPRETHODNA VESTPriča o profesoru i heroju kragujevačkog stradanja: “Pucajte, ja i sada držim čas”\nNAREDNA VEST(VIDEO) Čiča objasnio problem s penzionerima: Boli me ruka, boli me noga… Vežbaj p… ti materina!\nPsi koji su tragično položili život na Košarama: Lister stradao u zasedi OVK, Crnog izrešetali pijani rezervisti\nSaborci Miloša Obrenovića: Ovi junaci su pošli u rat protiv Turaka i oslobodili Srbiju\nObeležava se 100 godina od završetka Prvog svetskog rata: Srbija je najgore prošla, izgubila...\n(VIDEO) Srpska svetinja: Ova crkva iz Prizrena je starija od Notr Dama


Priprema za upis na fakultet ili pravljenje kule od peska – šta deca treba da uče u ranom uzrastu? - Novak Djokovic Foundation\nBlog Predškolsko obrazovanje Priprema za upis na fakultet ili pr...\nPriprema za upis na fakultet ili pravljenje kule od peska – šta deca treba da uče u ranom uzrastu?\nby Holly Lauridsen, 30. мар 2016.\nDeca dolaze na svet sa urođenom sposobnošću da uče u praktično svakom okruženju i o bilo čemu. Potrebno je da vaspitači znaju koje stvari mogu da očekuju od tipičnog trogodišnjaka kao i da decu upoznaju kao individue, sa jedinstvenim sposobnostima, interesovanjima i mentalnim sklopom.\nIpak, u današnjim vrtićima u Americi učenje se svodi na lekcije propisane nastavnim planom i programom i merenje očekivanih rezultata koji često potcenjuju dečju inteligenciju dok istovremeno opterećujuće deluju na mozak mališana koji se razvija. Sa druge strane, roditelji se plaše da ukoliko izaberu „pogrešan“ obrazovni program, njihovo dete jednog dana neće biti primljeno na „pravi“ fakultet. Sa tako velikim očekivanjima i pritiscima ne suočavaju se samo roditelji i najmlađi već i vaspitači koji pored obaveze da ispune zahtevne kriterijume nastave i primenjuju najnoviju tehnologiju u učionicama, često finansijski jedva sastavljaju kraj sa krajem. Da li su poređenje sa drugim nacionalnim obrazovnim sistemima i pritisak obezbeđivanja što kvalitetnijeg ranog obrazovanja oduzeli deci pravo da uživaju u čarima detinjstva i uče kroz igru i zabavu? Erika Kristakis, stručnjak za rano obrazovanje i predavač sa renomiranog dečjeg istraživačkog centra na Jelju, pokušava da odgovori na ovo pitanje u svojoj najnovijoj knjizi „Važno je biti dete: Šta je predškolcima zaista potrebno od odraslih“.\nKristakis tvrdi da većina današnje dece predškolskog uzrasta provodi svoje ključne prve godine učenja u okruženjima koja ignorišu ili pogrešno tumače njihove potrebe. Ona takođe navodi da bi za predškolce bilo bolje da im se odrasli „sklone sa puta“ tako što će im obezbediti više prostora za učenje bazirano na igri umesto napornih i neinteresantnih lekcija i stvoriti manje pretrpano i vizuelno zahtevno okruženje u kojem ova prirodno radoznala mala bića mogu „glasno da razmišljaju“. Pozivajući se na istraživanja i lično iskustvo u radu sa decom, Kristakis svojim savetima, koji su daleko izvan uobičajenog recepta – manje testova, više igre, otkriva koji je najbolji način da se pomogne mališanima da uče, rastu i razvijaju se tokom prvih godina života. Njeni predlozi mogu da se okarakterišu kao promena fizičkog okruženja za učenje, sadržaja nastave i uspostavljanje prisnog odnosa između vaspitača i mališana.\nStvaranje jednostavnog okruženja za učenje\nKada se prisetimo kako su izgledale naše učionice u vrtiću, vraćaju nam se slike šareno dekorisanih prostorija, dok se sa zidova smeše raznobojni posteri, tabele sa slovima i brojevima i drugi komercijalizovan edukativni materijal. Ipak, u današnje vreme teško nailazimo na okruženje za učenje najmlađih sa praznim zidovima i ograničenim brojem igračaka. U eri prekomerne stimulacije mališana putem televizije i različitih aplikacija, Kristakis tvrdi da su ovakva jednostavna okruženja upravo ono što je deci potrebno kako bi se fokusirala. Iz tog razloga, umesto da se potroši pravo malo bogatstvo na postere i ostale vizuelne sadržaje na koje smo kao deca navikli, autorka ističe primer učionice sa praznim zidovima na početku školske godine. Kako vreme odmiče, deca mogu sama da izaberu sadržaje koji će biti okačeni na zid kako bi prikazala stvari koje su naučila, uz preporuku da se bar u početku izbegne veliki broj poruka.\nKristakis se takođe zalaže za ograničen broj igračaka i manju upotrebu tehnološki naprednih uređaja. Manje igračaka može da podstakne zamišljanje i samostalnost kod dece dok istražuju sopstvenu maštu i svet. Prepuštena svojim idejama, mala deca sama kreiraju igre, aktivno komuniciraju sa ostalom decom iz grupe i fokusirana su više na veštine koje odgovaraju njihovom uzrastu. Prilikom izbora igračaka za učionicu, umesto tableta i televizije, Kristakis u više navrata ističe jednostavne opcije, kao što su šarene kocke. Kocke, kao i ostale igračke koje spadaju u kategoriju „otvorenih“ igračaka, omogućavaju mališanima da simbolički predstave ideje i podstiču njihovu kreativnost.\nManja upotreba edukativnih sadržaja koje su osmislili odrasli\nOdrasli često ne obraćaju dovoljno pažnje na veštine koje su deci zaista potrebne. Kristakis tvrdi da prevelika usmerenost na pripremanje dece da odrastu u nezavisne odrasle pojedince izobličava obrazovni sistem i primorava vaspitače da mnogo vremena provedu učeći najmlađe veštinama koje im nisu potrebne u tom periodu života. Na primer, naša želja da obrazujemo sledeću generaciju tehnoloških genija i kompjuterskih naučnika proizvodi potrebu da decu učimo da kucaju u ranom uzrastu, kada njihove fine motoričke sposobnosti još nisu dorasle ovom zahtevnom zadatku. Umesto toga bilo bi efikasnije pomoći mališanima da razviju druge korisne veštine, kao što su sposobnost kritičkog razmišljanja ili rešavanja problema, koje nisu vezane za kompjutere i algoritme. Tako deca mogu da se podstaknu da sama pronađu materijale u učionici koje mogu da upotrebe kako bi napravila dinosaurusa onako kako ga ona zamišljaju umesto korišćenja fabrički gotovog pribora iz vaspitačicine kutije sa natpisom „Lekcija o dinosaurusu“.\nOsim toga, ona pokreće važno pitanje koliko je rano obrazovanje zaista obrazovanje, a koliko čuvanje dece. Boravak u vrtiću koji traje devet ili deset sati mnogo znači zaposlenim roditeljima, ali nerealno je očekivati da mala deca provedu toliko dugo vremena u učenju. Umesto nametanja mališanima zahtevnog tempa prepoznavanja oblika, slova i brojeva i uskraćivanja popodnevnog odmora, Kristakis naglašava potrebu da se uspostavi balans između kvalitetnih edukativnih programa i perioda kada deca mogu da se opuste, razonode i provedu vreme u aktivnostima na otvorenom bez prevelikog mešanja odraslih. Iako će mnogi roditelji potceniti ideju da se njihova deca duže igraju, spavaju ili čak povremeno pogledaju neki animirani film, to može da bude u najboljem interesu najmlađih.\nEfikasnija interakcija između vaspitača i dece\nZa razliku od zemalja sa uspešnijim obrazovnim sistemima, vaspitači u Americi često se suočavaju sa malim platama, ograničenih beneficijama i resursima, kao i sve većim zahtevima roditelja. Takođe, stvorena je prilično homogena struktura zaposlenih u vrtićima, iako bi na decu pozitivno delovalo prisustvo većeg broja muških vaspitača i raznoliki profil edukatora, s obzirom na to da mnogi mališani odrastaju uz jednog roditelja. Kako bi se unapredio kvalitet ranog obrazovanja, Kristakis ističe da bi vaspitače prvo trebalo podržati finansijski. Osim toga, važno je da oni ponovo uspostave blizak odnos sa decom i kroz efikasnu interakciju omoguće im da uče više i bolje.\nPo njenim rečima, potrebno je da vaspitači znaju koje stvari mogu da očekuju od tipičnog trogodišnjaka kao i da decu upoznaju kao individue, sa jedinstvenim sposobnostima, interesovanjima i mentalnim sklopom. Kako bi mogli da razumeju mališane na ovakav sveobuhvatan način, vaspitači treba da imaju vremena i prilike da upoznaju decu u njihovom prirodnom okruženju, u igri i jezički bogatoj sredini. Važno je da vaspitači saslušaju dečje priče, smeju se sa njima ili sednu svi zajedno na tepih i učestvuju u različitim grupnim aktivnostima i igrama, i posmatrajući ih otkriju šta je to što mališane pokreće.\nDeca i njihovi roditelji biće na dobitku onda kada ponovo uspostavimo okruženje za učenje koje najbolje odgovara najmlađim učenicima i koje poštuje rano detinjstvo kao najlepši i najbezbrižniji period života, umesto poligona za obučavanje dece za „odraslu“ budućnost.\nunapredjivanje ranog obrazovanja


Rusija /Moćno oružje Ramzana Kadirova: U Čečeniji razvijeno oklopno vozilo Bolat / Radio Sarajevo\nRusija / Moćno oružje Ramzana Kadirova: U Čečeniji razvijeno oklopno vozilo Bolat\n07. 11. 2019. u 20:43:00 J. M.\nČečanska firma Bolat ima ambiciozne planove u segmentu proizvodnje specijalnih civilnih i vojnih vozila. Već su napravili prvi prototip Bolata čijoj promociji je prisustvovao čečenski lider Ramzan Kadirov, "gospodar života", čovjek koji se za sve pita u ovoj ruskoj republici.\nOn je na društvenim mrežao iznio impresije o moćnom oklopnom vozilu nosivosti 6800 kilograma i sposobnosti da preveze 14 osoba.\nBolat je namijenjen upotrebi u raznim specijalnim operacijama, za kretanje vojnih jedinica, prijevoz ranjenika, dostavu tereta, vuču prikolica na svim vrstama puteva i terena, a može biti opremljen raznom opremom i oružjem.\nOklop koji posjeduje štiti putnike od automatskog oružja, protivoklopne municije, granata, ručnih bacača, eksplozivnih sredstava… Bolat pokreće motor kamiona Kamaz, snažni agregat koji omogućava postizanje maksimalne brzine od 120 km/h.\nRamzan Kadirov je iznio zadovoljstvo karakteristikama Bolata, uputivši neke sugestije za proizvodne verzije. Prenio je sugestiju Muslimu Kučievu, predsjedniku Vlade Čečenije, da javne službe razmotre mogućnost nabavke Bolata.\nTagovi: Rusija Čečeni Čečenija Ramzan Kadirov naoružanje


Viktoriju optužili da je SUPERPRENOSILAC KORONE, a ona se nakon karantina posvetila poslu: Fotografi su je sada sreli u Londonu i evo šta su zabeležili - Žena.rs\nViktoriju Bekam i Dejvida Bekama su početkom ovog meseca optužili da su superprenosioci korona virusa. Dizajnerka se posle velikog skandala vratila poslu, a nedavno je uslikana kako izlazi iz londonskog restorana "Volzli". Priče o širenju korone zasenile su njene modne uspehe, mada joj se dobar stil definitivno ne može osporiti.\nPiše: J.M. 24.09.2020. 21:09\nViktorija Bekam u Londonu Foto: Profimedia\nFotografi su Viktoriju sreli dok se vraćala sa ručka, a ono što je nosila može da vam posluži kao inspiracija za vrhunski jesenji stil.\nBEKAMOVI konačno napustili seosku kuću u Engleskoj i evo gde su se uputili: Na putovanje sa njima krenula i BUDUĆA SNAJA\nNije tajna da je stil Viktorije Bekam skup, ali isto tako se zna da su odevni komadi koje ona kreira i često nosi daleko pristupačniji od modela brojnih svetskih brendova. Ugledajući se na nju, možete da osmislite vrhunsku odevnu kombinaciju za početak jeseni, a da pritom birate daleko pristupačnije zamene onoga što vidimo na Viktoriji.\nViktorija Bekam ne samo da je majstor u spajanju različitih materijala već i u kombinovanju boja koje neretko spaja drugačije nego što to radi većina. Ne pogreši nikada ni kada napravi kombinaciju više stilova pa umesto da od toga napravi modni haos, sklopio najlepšu moguću harmoniju.\nŠta je to najčudnije što je neko primetio na vama? Evo šta kažu na najčitanijem ženskom forumu u regionu ana rs.\nOdličan modni spoj, zar ne?Foto:Profimedia\nNove modne ideje iz kolekcije za leto 2012. predstavila je pre nekoliko dana na Londonskoj nedelji mode, ne pauzirajući na Instagramu gde se pratiocima javljalla odevena u velikom stilu.\nViktorija Bekam na Instagramu Foto:Profimedia\nA detalji o tome kako su Bekamovi širili koronu i dalje su gorka knedla u grlu.\nViktorija i Dejvid Bekam preležali su koronu tokom boravka u Americi. Po povratku u Englesku virusom su zarazili nekoliko članova svog osoblja i rodbinu.\nNakon dolaska u domovinu organizovali su proslavu 21. rođendana najstarijem sinu Bruklinu što je takođe moglo da bude okidač širenja zaraze. Pored toga, Dejvid nije zapostavljao obaveze u svom klubu, a Viktorija ga je često pratila na poslu.\nNisu zapostavljali ni zabave na kojima su se ljubili i grlili sa ostalim zvanicama. A kada su primetili da se virus širi među njihovim zaposlenim, rešili su da cela porodica provede u karantinu dve nedelje.\nKada je opasnost nestala, nastavili su sa putovanjima. Boravili su u Grčkoj i Italiji (pre Bruklinovog rođendana bili su u Majamiju) a iz predostrožnosti su otkazali 18. rođendan sina Romea.\nTokom pandemije Viktorija Bekam se borila sa velikom krizom i osudom javnosti nakon odluke da zaposlene u modnoj kući pošalje na neplaćeni odmor. Odluku je kasnije promenila, verovatno podstaknuta veoma negativnim komentarima.\nRevija Viktorija Bekam u Londonu\nstil poznatih Viktorija Bekam sandale


ISTRAŽIVANJE Da nije žena, kultura bi ovde umrla\nDa nema žena, predstave, koncerte i muzeje u Srbiji ne bi imao ko da posećuje. Obrazovane, svih uzrasta, žene koje žive u gradovima čuvaju srpsku kulturu od propasti.\nŠta građani Srbije rade u slobodno vreme i koliko smo kao nacija kulturni? Da li nam je odlazak u pozorište, bioskop ili na izložbu slučajan događaj, skoro pa eksces, ili imamo naviku da vreme i novac trošimo na kulturu? Da ne bi sve ostalo na hipotetičkom pitanju, istraživački tim Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka sproveo je istraživanje „Kulturne potrebe, navike i stavovi građana Srbije“. Istraživanje je sprovedeno na uzorku od 1.565 ispitanika novembra i decembra 2015. godine.\nFoto: Grafički studio / RAS Srbija\n- Istraživanja na temu kulturnog života građana u Srbiji su veoma retka, naročito ona koja se odnose na stanovništvo u celini. Stoga se značaj ovog istraživanja ogleda pre svega u njegovoj važnosti za kulturnu politiku kao i za to kako da se uredi oblast nacionalne kulture - kaže Bojana Subašić, istraživač u Zavodu. Ona ističe da je za poslednjih 15 godina ovo treći talas istraživanja, i da su se ovogodišnji rezultati ankete poredili sa vrlo sličnim istraživanje iz 2005. i 2010. godine.\n- Kulturna slika u Srbiji nije toliko zabrinjavajuća, ali nije ni zadovoljavajuća, jer gotovo petina građana voli da posećuje kulturne događaje i posećuje ih. Slična situacija bila je i pre pet godina. Ona na šta treba obratiti pažnju je takozvana pasivna publika. Trideset odsto građana koji iako vole, ne posećuju kulturne događaje i njih je potrebno animirati kako bi posećivali kulturne sadržaje" kaže Bogdana Opačić, istraživač u Zavodu.\nIvana Spasić s Filozofskog fakulteta pohvalila je ovakvu vrstu sistemskog istraživanja koje je empirijski dokaz za to koliko kultura znači ovom društvu.\n- U javnom govoru često se čuju diskusije i debate, žalopojke koje kao da se same sobom hrane, bez konkretnog saznanja o tome šta se stvarno dešava na terenu i šta građani zaista vole da rade, na šta troše pare i kakve su im navike što se umetnosti i kulture tiče. Drugo je sad pitanje da li su građani davali društveno prihvatljive odgovore, jer ne znam da li stvarno 43 odsto njih ide u biblioteku - pita se Ivana Spasić.\nIstraživanje je pokazalo i da je „Blic“ najčitaniji - naše novine čita 43% odsto ispitanika\nBogdana Opačić, istraživač u Zavodu, smatra da rezultati istraživanja pokazuju da kulturna slika u Srbiji nije toliko zabrinjavajuća, ali da nije ni zadovoljavajuća.\n- Gotovo petina građana voli da posećuje kulturne događaje i posećuje ih. Takođe, slična situacija bila je i pre pet godina. Ono na šta treba obratiti pažnju jeste takozvana pasivna publika, odnosno 30 odsto građana koji, iako vole, ne posećuju kulturne događaje, pa ih je potrebno animirati - kaže Bogdana Opačić.\nDa li su građani odgovarali tako da ih je možda sramota da kažu da u pozorište ili u neki naš muzej nisu kročili godinu dana, tek evo kulturne statistike.\nČetvrtina građana čita knjige\nUstanove kulture vole, ali ih retko posećuju. Svega 6,5 građana ističe da im je poseta kulturnih programa jedna od tri omiljene aktivnosti kad završe sve svoje poslove. Na pitanje zašto ne idu na kulturne događaje 36,9% kaže da nema vremena, nešto manji procenat 31,5% da nema interesovanja. 8, 4 odsto kaže da su im skupe ulaznice. Najviše se nema vremena za čitanje knjiga (63,6%), nedostatak interesovanja najveći je za koncerte klasične muzike (51,4%) a najskuplje su ulaznice za bioskop (17,4%)\nSuma sumarum: više od tri četvrtine anketiranih 78,7 odsto, izjavilo je da je u poslednjih godinu dana bilo na barem jednom kulturnom programu. Više od polovine građana bilo je barem jednom u bioskopu, a skoro polovina ispitanih bila je barem jednom još i na koncertu, na predstavi, u biblioteci.\nKo su kulturni ljudi u Srbiji\nTipičan predsatvnik aktivne publike, u skoro svim kategorijama su žene, mlađe kao i starije, visoko obrazovane koje žive u gradovima. Tipičan predstavnik ne-publike je muž ili otac tih žena, muškarac, srednjih ili starijih godina, srednjeg obrazovanja, iz urbanog područja.\nŽene 32.9% dvostruko više navode da čitaju knjige u odnosu na muškarce 14,7%. Žene u znatno većem procentu posećuju ustanove kulture 8,1% žena prema 4,6% muškaraca.\nMuškarci su pak aktivniji na polju sporta i na Internetu, češće posećuju sportske događaje, kladionice i kazina i prednjače u rekreaciji. Muškarci se u slobodno vreme češće odmaraju i dosađuju.\nBioskopsku ne-publiku čine najstariji građani, dok pozorišnu ne-publiku čine mladi.\nGrađani Srbije podjednako posećuju bioskope i muzeje kao i stanovnici EU, a čak smo i bolji u odnosu na srednje i jugoistočne evropske komšije. Ipak, kada je reč samo o odlasku u pozorište, Nemci, Austrijanci, Francuzi češće gledaju predstave u odnosu na publiku srednje i jugoistočne Evrope. U poslednjih deset godina bolji smo čak od proseka u Evropi kada je reč o učestalosti odlaska u pozorište jer 1/5 stanovnika ide na predstave.\nNa koncerte pak dvostruko češće se idu u EU, nego u Srbiji. Kao problem neposećenosti, građani Srbije, kao i Rumuni, navode da muzičkih programa nema u mestu stanovanja. Decentralizacija nije izgleda na delu.\nOno gde smo bolji u odnosu na Evropu je stvaralaštvo i kreativnost. Građani Srbije u slobodno vreme najviše plešu ili sviraju neki instrument, slikaju, bave se ručnim radom, mladi najviše glume. I to je skoro kao i u proseku sa građana EU. Međutim, od njih smo bolji u pisanju pesama i priča, tu smo dvostruko aktivniji. I, naravno, uvek ostaje pitanje da li su neki građani odgovarali tako jer ih je možda bilo sramota da kažu da u pozorište ili u neki naš muzej nisu kročili godinu dana, tek evo kulturne statistike...\nTelevizija glavna zabava\nNa pitanje koja su im tri omiljena načina provođenja slobodnog vremena, anketirani su rekli da najviše vole da gledaju TV. Čak 49,2% potroši slobodno vreme na gledanje televizijskog programa, dok 24,6% njih čita knjige, 6,5% odlazi u bioskop, pozorište i na izložbe, a dokolicu koristi za pisanje, slikanje ili sviranje nekog instrumenta njih 6,1 odsto...\nVladimir Arsenijević: Da se karte ne poklanjaju, sale bi bile prazne\nNe iznenađuju me ovi podaci. Doveo bih samo u sumnju dobar pozorišni rezultat jer da nema poklanjanja karata, sale bi bile prazne. Kada je reč o ženama, tu se potpuno slažem. Bar 70 odsto prodatih knjiga u Srbiji kupile su žene. To se najbolje vidi na Sajmu knjiga, gde muževi sede, piju kafu ili pivo i puše, a žene idu od štanda do štanda sa spiskom u ruci. Naš festival „Krokodil“ bio bi desetkovan bez ženske publike. Čudni su svi zaključci koje pokušavamo da proizvedemo. Stalno se kao radnici u kulturi žalimo, a onda, na primer, za jedno veče festivala imamo 1.000 posetilaca. Naravno, od toga 700 žena.\nNada Šargin: Narod je bez novca, premoren, pod stresom\nNije me previše iznenadila ova anketa da su žene u zemlji više zainteresovane za kulturne događaje, ali jeste me iznenadio podatak da mi ne zaostajemo za nekim razvijenijim zemljama u poseti takvih događaja... Rekla bih da je naš narod prilično bez novca, premoren, pod konstantnim stresom i nezainteresovan za sadržaje koji zahtevaju dublje učešće. U isto vreme, neke moje predstave koje takvo učešće zahtevaju imaju publiku, pa sam možda ja u zabludi. Verujem da umetnost može da spase život nekom pojedincu koji odgleda neku predstavu, film ili pročita neku knjigu u pravom trenutku.


Pripadnik al-Qaide izručen Saudijskoj Arabiji - Klix.ba\n8.5.2007. u 10:53\nAmeričke vlasti izručile su Saudijskoj Arabiji pripadnika međunarodne terorističke mreže al-Qaida koji je pobjegao iz američkog zatvora u Afganistanu i ponovo uhapšen, saopćilo je ponedjeljak ministarstvo unutrašnjih poslova u Rijadu.\n"Izručen je u nedjelju i trenutno ga ispitujemo. On je predmet zakona Saudijske Arabije", izjavio je portparol ministarstva, dodavši da je ime teroriste Mohammad Jaffar al-Qatani, prenio je Reuters.\n"Bio je u zatvoru Bagram, odakle je pobjegao, a onda je ponovo uhvaćen", kazao je portparol ministarstva.\nAl-Qatani, državljanin Saudijske Arabije, jedan je od četvorice pripadnika al-Qaide koji su pobjegli iz američkog zatvora Bagram u Afganistanu 2005.\nAmeričke snage tragaju u Afganistanu za pripadnicima al-Qaide, od terorističkih napada na američke gradove 11. septembra 2001. godine.\nMediji Saudijske Arabije prenijeli su da su zvaničnici pregovarali četiri mjeseca sa SAD-om o izručenju Qatanija, ubjeđujući zvaničnike u Washingtonu da će protiv njega biti preduzete sve zakonske mjere.\nBush bi mogao u Sarkozyju naći bliskog prijatelja\n08.05.2007. u 10:55\n08.05.2007. u 10:37


U Hrvatskoj pomoæ još uvek nije isplaæena za 30 odsto preduzetnika - B92\nZagreb -- U Hrvatskoj èak 30 odsto preduzetnika se izjasnilo da im još uvek nisu isplaæene potpore za oèuvanje radnih mesta ili su isplaæene delimièno.\nIzvor: SEEbiz nedelja, 24.05.2020. | 12:48 -> 14:00\nOvo su rezultati poslednje ankete koju je udruženje Glas poduzetnika sprovelo meðu èlanovima.\nDo 15. u svakom mesecu plata se mora isplatiti. Prema sklopljenim ugovorima sa Hrvatskim zavodom za zapošljavanje, svi koji su zatražili pomoæ predviðenu u sklopu mera, trebalo je do tada da je dobiju.\nStoga je Glas poduzetnika krajem prošle nedelje napravio anketu kako bi video koliki broj èlanova je dobio, a koliki nije dobio potpore za plate svojim zaposlenima, piše SEEbiz.\nRezultati su bili poražavajuæi jer gotovo dve treæine preduzetnika nije dobilo potpore koje su im obeæane i samim tim njihovi zaposleni su ostali bez plata.\nS obzirom na ovu, veæ jako lošu situaciju, u Glasu poduzetnika nadali su se da je ove nedelje ostatak preduzetnika ipak dobio potpore. Upitali su ponovno svoje èlanove: Jeste li do sada dobili podsticaje za plate za april?\nNešto iznad 60 odsto odgovorilo je potvrdno. Njima se može pridružiti još deset odsto koji javljaju da su dobili podsticaje još prošle nedelje. Ono što zabrinjava jeste èinjenica da gotovo 25 odsto ispitanika još uvek nije dobilo podsticaje, a skoro pet odsto je dobilo samo delimiènu isplatu. To dovodi u zabrinjavajuæi položaj gotovo 30 odsto preduzetnika i sve njihove zaposlene.\nIz ovog udruženja apeluju da se ovakvi propusti više ne dogaðaju jer je u ovim mesecima svaki prihod važan za preživljavanje.\nKada Hrvatska može da raèuna na ulazak u Evrozonu?


Traže 300.000 KM, a uništili banku | Radio Televizija BN\nTraže 300.000 KM, a uništili banku\nBivši direktor i izvršni direktori Banke Srpske Zdravko Trivunčić, Dejan Radmanović i Boris Knežević tužili su banku jer im nisu priznata potraživanja iz radnog odnosa, na šta je Banka Srpske odgovorila kontratužbom tvrdeći da su njihovi ugovori ništavni, otkriva poslovni portal CAPITAL.\nRepublika Srpska 22.08.2017 | 11:56\nAntonić je rekao da su njih trojica tužbe podnijeli jer im ni u privremenoj upravi nije priznat veći dio potraživanja. Međutim, kako je naveo, na tu tužbu banka je podnijela i kontratužbu, a on je sada zatražio nastavak spora, s obzirom na to da njihovim klijentima ni stečajna upravnica nije priznala traženi iznos.\nMirjana Golić nije odgovarala na pozive.\nČuj , he he he , Zoranovi puleni he he he\nPa nece dzaba unistavati ko ce to da radi a da nije placen\nMoj Baja ti ništa neće dat ...jer to nisi uradio kako treba...\nPlatiti ljudima za štres i rad za temeljno uništenje banke onmom malom Borisu ovo je drugi put da tuži poslodavca prvi put je izgubio a sad dobija jer Zoran plaća\nEvo da i ja pozdravim momke. Bice para momci samo uporno Tegeltija je uvjek siroke ruke s tudim parama.\nnije, nije propala\nDusko Vukotic je vise puta snimljen kako ulazi unutra i podize ozbiljne sume novca, naplacujuci uslugu formiranja laznih "rezimskih veterana".\nA mozda je samo placao racun za struju.\nVidim i bivši Wolf\nNema više ni agencije Wolf koja je obezbjeđivala banku Srpske.Kupio ih je Sector Security\nNaravno daće dobiti pare na sudu, kao i svi ostali banditi koji uništavaju RS, pa to je još jedan vid plačkanja kod nas. Samo će se poslije rastaliti sa ostalim učesnicima.\nSAČUVAJ NAS BOŽE OVIH POHLEPNIH DIREKTORA. U CIVILIZIRANOJ I PRAVNOJ DRŽAVI ONI BI BILI NA IZDRŽAVANJU DOŽIVOTNE ZATVORSKE KAZNE SA KOMLET KONFISKOVANOM IMOVINOM. BOŽE ŠTA NAM VLAST RADI..\nRUDONJA PLACAJ PRODACRS CACEVINU.\nNakon imenovanja stecajnog upravnika apsolutno svi zaposleni dobijaju otkaz ugovora o radu pa i direktori. Stecajni upravnik je bio duzan ponuditi nove ugovore o radu onim radnicima za koje je on smatrao da trebsju za obavljanje posla s ciljem ozdravljenja tog privrednog subjekta pa i banke. Ako su oni radili a nisu imali te ugovore, onda stecajni upravnik treba krivicno da odgovara. Bez ugovora o radu, nikakva plata se ne moze isplatiti nikome pa ni direktorima, i oni su radnici, samo s posebnim ovlastenjima. Nakon sto stecajni upravnik preuzme privredni subjekt, direktori vise nemaju nikakvih ovlastenja.\nMoze , moze kad Tegeltija cascava zetovu ekipu moze, buraz pojma nemas ko je Zor an new Tegeltija gospodar RS.\nВласник капитала имао закључен уговор вриједан 10000 км са Банком Српске,који су поменути у тексту доласком у банку раскинули.Ако сте стварно објективни онда ово објавите...\nPlate im moraju dati jer su vezani ugovorom, ali oni trebaju odgovarati za to što su učinili.\nPa nemojte 300 hiljada\nDajte im 3 miliona... Svakako je ovdje još samo pitanje ko šta može ,,uzeti"... Neka se bar ljudski obezbjede, bojim se mogu ostati nezadovoljni sa 300 hiljada...


Naučnici potvrdili: Globalne temperature u 2018. godini bile su četvrte najveće u historiji – Cazin.BA\nNaučnici potvrdili: Globalne temperature u 2018. godini bile su četvrte najveće u historiji\n07/02/2019 by dada\nGlobalne temperature u 2018. godini bile su četvrte najveće u historiji, potvrdili su naučnici dodajući da su proteklih pet godina najtoplije temperature otkako se vrše mjerenja.\nTemperature su u 2018. godini na globalnom nivou bile više za 0,83 stepena Celzija nego prosječne temperature izmjerene u periodu između 1951. i 1980. godine, saopćeno je iz NASA-e i Nacionalne okeanska i atmosferske administracije (Noaa). To znači da su u 2018. godini prosječne temperature na globalnom nivou bile četvrte najveće od 1880. godine.\nPosljednica je to klimatskih promjene koje su izazvane ljudskim djelovanjem, a zbog kojih dolazi do nepodnošljivih toplotnih valova, porasta nivoa mora i ekstremnih vremenskih uvjeta. Tako smo prošle godine svjedočili razornim uraganima na istočnoj obali SAD-a i ogromnim požarima koji su zahvatili Kaliforniju.\nU Indiji je došlo do katastrofalnih poplava, na Filipinima do ogromnog tajfuna, a u Grčkoj i Švedskoj do smrtonosnih požara. Istovremeno, temperature izmjerene na Arktiku zapanjile su naučnike.\n“2018. godina je bila iznimno topla i na vrhu je rastućeg trenda globalnog zagrijavanja. Utjecaj globalnog zagrijavanja već osjećamo na svakom koraku”, rekao je Gavin Schmidt, direktor NASA-inog Instituta za svemirske studije.\nSvjetska meteorološka organizacija objavila je danas da je 2018. godina bila četvrta najtoplija godina u historiji. Najtoplija godina u historiji bila je 2016, a razlog je El Nino, globalni atmosfersko-okeanski fenomen koji zagrijava dijelove Tihog oceana i utječe na vremenske prilike širom svijeta.\nGeneralni sekretar WMO-a Petteri Taalas rekao je da ekstremni vremenski uvjeti u protekloj godini imali “razarajuće posljedice” za ljude, privredu i ekosisteme.\n“Smanjenje emisija stakleničkih plinova i mjere prilagođavanja klimatskim promjenama trebaju biti glavni globalni prioritet”, rekao je Taalas.\nUkoliko žele izbjeći najgore posljedice klimatskih promjena, vlade se moraju suočiti s brojnim izazovima. Iz UN-a su prošle godine upozorili da svijet mora prepoloviti emisije stakleničkih plinova do 2030. godine kako bi se izbjeglo kršenje ograničenja utvrđenih Pariškim sporazumom o klimi.\nMeteorolozi upozoravaju da bi granica povećanja temperature od 1,5 stepeni Celzija koja je dogovorena u Parizu mogla biti prekoračena mnogo prije nego su mnogi predvidjeli.\nTagged globalno zatopljenje, temperatura\nPrevPreko 158.000 osoba direktno ugroženo blokadom budžeta u FBiH\nNextŽivot u Sarajevu skuplji za 31 posto nego u Bihaću, a jeftiniji za 50 posto nego u Beču


glavni grad podgorica – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeglavni grad podgorica\nPredstavljanje fototipskog izdanja Psaltira s posljedovanjem (1494) iz štamparije Crnojevića\nMatica crnogorska i Glavni grad Podgorica, u okviru manifestacije Podgoričko kulturno ljeto, organizuju predstavljanje fototipskog izdanja Psaltira sa posljedovanjem (1494) iz Crnojevića štamparije. Program će se realizovati u dvorištu Kuslevove kuće, u četvrtak, 9. septembra, […]\nMatica crnogorska i Glavni grad Podgorica poklanjaju Osnovnoj školi „Božidar Vuković Podgoričanin“ u Podgorici izložbu Božidar Vuković Podgoričanin 1460–1539 Izložba posvećena vojvodi i štamparu BOŽIDARU VUKOVIĆU POGORIČANINU predstavlja nastavak saradnje Matice crnogorske i Glavnog grada […]\nMatica crnogorska i Glavni grad Podgorica u saradnji sa Gimnazijom „Slobodan Škerović“ iz Podgorice predstavljaju projekat namijenjen crnogorskim školama Crnogorsko ćirilsko štamparstvo XV i XVI vijeka – izložba – Matica crnogorska je prošle godine u […]\nManifestacija Podgoričko kulturno ljeto 2019. počinje u četvrtak, 30 maja, a završava se 21. septembra. Ovogodišnja manifestacija je dvadeseta po redu. Za skoro četiri mjeseca trajanja predviđen je veliki broj kulturnih događaja iz raznih oblasti. […]\nPodgorica – U susret FIAT-u\nFIAT 2018. počinje 7. i trajaće do 16. septembra. Pokrovitelji festivala i ove godine su Ministarstvo kulture Crne Gore i Glavni grad Podgorica. Festival će se realizovati uz podršku brojnih sponzora, a saradnja sa […]\nOctober 6, 2017 Comments Off on 3. internacionalni sajam knjiga Podgorica – Najava programa za subotu, 07. oktobar 2017. godine\nOvogodišnji 8. Međunarodni festival dječijeg stvaralaštva “Kinotavrik” u Crnoj Gori biće održan u organizaciji renomirane ruske kompanije „KinoMark“, Kulturno – informativnog centra „Budo Tomović“ i Dječijeg saveza, a pod pokroviteljstvom Ambasade Crne Gore u […]\nMuzički centar Crne Gore i Crnogorsko narodno pozorište organizuju XVI MEĐUNARODNI MUZIČKI FESTIVAL A TEMPO u vremenu od 4. – 12. aprila 2017. godine. Pokrovitelji muzičkog festivala su Ministarstvo kulture Crne Gore i Glavni grad […]


NBA: Božićna magija | Sport | Košarka\nNBA: Božićna magija 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNBA: Božićna magija\n25.12.2010. / 23:26\nOrlando gubio skoro celu utakmicu, ali na kraju napravio preokret protiv Bostona - 86:78. Njujork bolji od Čikaga - 103:95.\nOrlando je čekao najteže moguće protivnike da bi prekinuo crnu seriju. Posle četiri uzastopna poraza "magični" su zaustavili najbolji tim NBA lige, San Antonio, a na Božić je pao i drugoplasirani, Boston - 86:78 (19:20, 17:26, 21:17, 29:15).\nTako je tim Doka Riversa zaustavljen posle 14 "vezanih" pobeda i sada ima učinak 23-5 (San Antonio ima 25-4).\nSeltiksi su vodili 28 minuta - od polovine druge četvrtine (32:29) do minut i 19 sekundi pre kraja kada je Džamir Nelson pogodio trojku za vođstvo domaćina - 80:77.\nTo je bila najava potopa Bostona.\nOrlando je od 71:77 u finišu napravio seriju 15:1!\nUtakmicu je obeležio očajan šut obe ekipe, a "magični" su do trijumfa došli uprkos lošem izdanju Dvajta Hauarda (šest poena, uz doduše 11 skokova). Brendon Bes je za pobednika dao 21 poen (devet skokova), Hido Turkoglu 16, a Nelson 12, od kojih je pogodio nekoliko ključnih šuteva.\nNa drugoj strani, Pol Pirs je bio sjajan u prvom poluvremenu, ali je stao na 18 poena i promašio nekoliko pokušaja kada se odlučivao pobednik. U drugom poluvremenu najjače je povukao Kevin Garnet (ukupno 21 poena), Glen Dejvis je dodao 16 poena i osam skokova...\nOrlando ima skor 18-12 i nalazi se na deobi petog mesta na Istoku sa Njujorkom, koji je na Božić takođe zabeležio pobedu.\nAmare Studemajer (10 skokova i 6 blokada) i Rejmond Felton (12 asistencija) sa po 20 poena, kao i jaka odbrana Niksa u finišu utakmice, zaslužni su za pobedu nad Čikagom, čiji su igrači samo dva puta pogodili koš za prvih deset minuta poslednje četvrtine - 103:95 (20:21, 31:34, 33:29, 18:12).\nVelike zasluge za uspeh Njujorka pripadaju i Vilsonu Čendleru i Danilu Galinariju, jer su dodali po 15 poena, kao i rukiju Lendriju Fildsu, koji je pored 14 poena imao i 11 skokova.\nEkipa Majka D'Antonija je najefikasnija u NBA ligi, ali sa tek 28. odbranom. Uprkos tome, uspela je da spreči goste da osam minuta pogode koš u četvrtoj deonici kada se "lomio" rezultat.\nKod Čikaga, Karlos Buzer je dao 26 poena, uz 19 skokova, dok je Derek Rouz dao jedan manje, uz osam asistencija i sedam skokova, ali je imao sedam izgubljenih lopti.\nBulsi su čak 22 puta izgubili loptu što ih je odvelo u prvi poraz na Božić još od 1997. Zabeležili su deseti poraz u sezoni, pored 18 pobeda, što im je dovoljno da ostanu na trećem mestu Istočne konferencije, iza Bostona i Majamija.\n@ Sramota! Ko ovde pricha o katolichanstvu i jeresu!?!?!? Mi ovde samo chekamo da bude neka dobra utakmica da je gledamo, a ti koji si pajser, shta da ti radim! Gledam NBA jer ga volim. Nebitno da li se igra na Bozhic po gregorijanskom kalendaru!\n26.12.2010. / 12:00\nBoston bez ronda,westa,perkinsa...\n26.12.2010. / 09:17\nAko ste procitali Bibliju,znali bi da je za nas Pavoslavce,katolicka crkva jeres i kao takva ne zasluzuje da se o njoj prica,a vi samo furajte papin fazon.... -.-


Uskoro nastavak radova na zaštiti Semberije od poplava | Agroportal.ba\nBijeljinu je danas posjetio ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Boris Pašalić. Sa gradonačelnikom Bijeljine Mićom Mićićem je razgovarao o nastavku radova na regulaciji korita rijeke Janje i početku izgradnje Drinskog nasipa.\nZadovoljstvo nam je što smo danas imali priliku da nas posjeti novi ministar poljoprivrede u novom sazivu Vlade Republike Srpske. Taj resor je jedan od najvažnijih za Semberiju, s obzirom na to da smo mi poljoprivredni kraj. Kada je riječ o zaštiti od poplava, završen je jedan obiman posao. Odnosno etape 1 i 2 uređenja korita rijeke Janje. Naredne sedmice biće raspisan novi tender za nastavak uređenja korita rijeke Janje. Takođe, nastavljaju se i aktivnosti u vezi sa planom preseljenja. Te se nastavljaju razgovori sa mještanima čije parcele se nalaze na trasi daljih radova – najavio je gradonačelnik Mićić.\nNastavak regulacije korita\nNastavak regulacije korita rijeke Janje biće vršen u dužini od 1,8 kilometara. Vrijednost radova je procijenjena na pet miliona konvertibilnih maraka, što će biti finansirano sredstvima iz kredita Svjetske banke. Mićić je naveo da je za početak izgradnje Drinskog nasipa, dionicu dva etapa četiri, potrebno eksproprisati 126 parcela od ušća rijeke Janje do ušća kanala Dašnica, odnosno 15 hektara zemljišta.\nPrema njegovim riječima dio sredstava za eksproprijaciju je obezbijeđen. Danas je dogovoreno da se paralelno sa tim radi i obaloutvrda rijeke Drine. S obzirom na to da je tehnički neizvodljivo da se nasip gradi obalom, što je bio jedan od prijedloga.\nNadamo se uspješnoj realizaciji projekta i zaštiti našeg Semberije od poplava u narednom periodu – jasan je bio prvi čovjek Bijeljine.\nVažno poljoprivredno područje\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Boris Pašalić najavio je da će u narednom periodu često biti prisutan u Semberiji. Ova regija je jedno od najvažnijih poljoprivrednih područja u Srpskoj.\nDanas smo razgovarali o zaštiti od poplava, prvenstveno o raspisivanju tendera za nastavak uređenja korita rijeke Janje, kao i o toku razgovora sa mještanima ovog kraja, vezanim za izuzimanje zemljišta – pojasnio je ministar Pašalić.\nRrok za završetak projekta uređenja korita rijeke Janje 31.12.2019. godine.\nPrema njegovim riječima mještani će biti zadovoljni kada je riječ o izuzimanju zemljišta, bez obzira da li će biti riječ o ekproprijaciji ili zamjeni zemljišta za Drinski nasip. Dužina ovog nasipa iznosiće oko 34 kilometra, a vrijednost radova oko 21 milion konvertibilnih maraka.\nBijeljina Boris Pašalić Mićo Mićić Poplave


Obnova kosarkaskog terena u centru Panceva - Peticije.online\nObnova kosarkaskog terena u centru Panceva\nTražite od ljudi da se slože sa ovim tekstom i da ga potpišu Obavezno izrazite svoj stav jasnim jezikom (čemu se protivite/sa čime se slažete, šta bi trebalo uraditi i zbog čega).\n***Obnova kosarkaskog terena u samom centru Panceva, ne daleko od gimnazije “Uroš Predić” . Nekadasnji teren,a danas ''divlje'' parkiraliste i ''leglo'' narkomana.\nZalosno je to sto bas roditelji iz okolnjih zgrada parkiraju svoja vozila na nekadasnjem terenu i parkicu u kome bi bas njihova deca trebala da se zabavljaju i bave sportom.Par godina u nazad videli smo par novih klupa,obnovu ljuljaski,novo zasadjeno drvece,videli smo kako vasa deca i najmladji na to reaguju,takodje vidimo da je sve ostalo sacuvano.Zato bi voleli kada bi uz pomoc gradjana i gradske vlasti obnovili makar pola terena i samo taj jedan kos jer za vise nazalost nema ni prostora.\nMislim da ako je mogao da se postigne dogovor za obnovu terena na sodari,da bi sigurno trebali obnoviti ovaj znatno manji teren koji je cak u samom centru.\nMladi zele da se bave sportom,a ne drogom,pruzimo im to !\nIvan Karanovic Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Ivan Karanovic da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Obnova kosarkaskog terena u centru Panceva" na ovoj listi


Poslao: 11 Avg 2020 20:39\n14Ovo se svidja korisnicima: havoc995, StefanNBG90, madza, Duško, pacika, djox, kib0, Kos93, ILGromovnik, pedja63, LUDI, tomigun, amaterSRB, Cranium\nDok smo kod tog detalja... tegljač 23601 nekad i sad. Vidi se da je pored farbanja tu bilo i konkretnog majstorisanja\nPoslao: 12 Avg 2020 10:53\nHoce li ova deca ucenici dobiti plava radna odela,a ne ova zatvorska!Nekad su odela VTSl bila uzor svima po pitanju kvaliteta i dizajna!\n4Ovo se svidja korisnicima: indja, pedja63, Petar35, MB120mm\nDobiće kad počnu da rade. Do tada dok su na školovanju nosiće ova "zatvorska", koja između ostalog nose civilna lica u VS, majstori.\nPoslao: 22 Sep 2020 15:41\n5Ovo se svidja korisnicima: Kos93, voja64, shone34, pedja63, Petar35\n23736 на аеромитингу Кечкемет 2008.\nPoslao: 22 Sep 2020 16:26\nEto u ovoj deceniji na izmaku kad smo imali prilike da putujemo bez problema na razne Evropske aeromitinge nase vazduhoplovstvo skoro da nije bilo zastupljeno pa je tako bila premija povremeno videti nesto na statiku pa makar to bio i civilni G2\nNa zalost i ovo tokom 2000tih je gurano na misice i svodilo se na entuzijazam pojedinaca i na oslanjanje na neki minuli rad i iskustvo\nI u takvim okolnostima je bilo i tragedija\nSada kada je ta generacija otisla ili na samom kraju karijere nemamo se cemu nadati po pitanju ucesca naseg RV(i da zanemarimo dogadjaje u svetu),i uopste ocekivati neki veci aeromiting bar kod nas,a eto prodje 8 godina od poslednjeg🙁\nPoslao: 29 Sep 2020 22:03\n19Ovo se svidja korisnicima: amaterSRB, Toper, amstel, havoc995, nuke92, YU-UKI, Kos93, hatman, MB120mm, ILGromovnik, stegonosa, sasans23, Mercury, StefanNBG90, Duško, pavlo, shone34, pedja63, komkom\nVRS ... poznanik inace radi u vojsci BiH vodio klince u obilazak ako sam dobro razumio u maju ove godine.. i neizgleda toliko lose\nPoslao: 30 Sep 2020 12:30\nMorao bi on na remont u svakom slucaju, dosta je godina proslo od poslednjeg poletanja i pregleda moralo bi tu dosta da se radi da bi ovaj lepotan ponovo leteo, ali na zalost ili ce u muzej ili ne da j boze u rezanje kao i mnogi drugi koji su tu pored.\nBilo je tu pokusaja da se proda sa orlovima i G-2 /J21 sve u paketu ali nevredi nije niko tko hteo da ih kupi mozda je bilo bolje da su ih ponudili po komadu pa ko hoce nek kupi\nPoslao: 30 Sep 2020 21:59\nKoliko je uopste naletio ovaj G4 i opcenito i oni Orlovi u kaponirima.Poz\nPoslao: 30 Sep 2020 22:35\nNisu mnogo s obzirom da su mladji primerci\nTakodje uglavnom su to avioni koji nisu prosli ni jedan ciklus remonta\nMozda su imali malo ostriju eksploataciju u ratnom periodu 92-95 ali su svakako u mnogo boljem stanju nego oni iz muzeja\nPoslao: 01 Okt 2020 00:02\nПостоји ли шанса да наша држава откупи Г4 и Ј22 за наше РВ?\nДа ли би то био паметан потез имајући у виду период без активности ваздухоплова?\nOvaj topic je pregledan 1939313 puta\nUkupno su 621 korisnika na forumu :: 42 registrovanih, 8 sakrivenih i 571 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


istraživanja Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "istraživanja"\nIstraživanje USAID-a:Uticaj koronavirusa i rast E-trgovine obeležili prethodnih godinu dana\nby bifadmin 12. novembra 2020.\n12. novembra 2020. 0 komentar\n• Mnogi ispitanici navode da su najveći deo vremena bili pod stresom, brinuli o dobrobiti porodice, finansijama i poslu.\n• Životna sredina je ovim generacijama i dalje glavna briga, kao i strah da su pojedina oštećenja izazvana klimatskim promenama nepopravljiva, ali pozitivne promene tokom pandemije im ulivaju optimizam.\n• Milenijalci i generacija Z aktivno podržavaju kompanije koje ostvaruju pozitivan uticaj na društvo, iako njihovo poverenje u poslovno okruženje nastavlja da opada.\nFinansijska nesigurnost je posebno stresna za milenijalce, od kojih su mnogi započeli karijeru u jeku svetske ekonomske krize i sada se suočavaju sa drugim ekonomskim udarom. U prvom delu istraživanja, više milenijalaca (50%) smatra da će se njihova finansijska situacija pogoršati ili stagnirati nego poboljšati (42%).\nKada su analizirali rezultate iz samo 13 zemalja uključenih u drugi deo istraživanja, 61% milenijalaca je pokazao isti nedostatak optimizma tokom pandemije, skok od 7 procentnih poena u odnosu na glavno istraživanje. Ipak, postoji određeni kratkoročni optimizam jer je više od polovine milenijalaca u drugom delu istraživanja, i skoro polovina pripadnika Generacije Z, reklo da ima ušteđevinu od otprilike tri plate što im može pomoći da podnesu finansijske posledice pandemije.\nKompanije moraju učiniti više kako bi pokazale da pozitivno utiču na zaposlene i društvo\nby bifadmin 21. juna 2020.\nHorde ogromnih grabljivaca vladale su na tlu, u rekama i na nebu današnjeg Maroka pre 100 miliona godina, pokazala je nova studija, prenosi u najnovijem broju američki tromesečnik “Popjular sajens”.\nTu gde je sada pustinja, bio je veliki sistem reka koje su proticale i kroz današnji Alžir, jezera i močvara.\nNajopasnije mesto u istoriji planete Zemlje\nČudno je što su tokom decenija istraživanja tog mesta paleontolozi našli vrlo malo fosila dinosaurusa biljojeda koji su tada lutali većim delom sveta. Umesto toga, tamo su identifikovali mnoge fosile dinosaurusa mesoždera, letećih gmizavaca zvanih “pterosaurusi” i džinovskih predaka današnjih krokodila.\n“Bilo je to sigurno najopasnije mesto u istoriji planete Zemlje, jer je tu bio dom toliko mnogo različitih vrsta grabljivaca svih oblika i veličina”, rekao je Nizar Ibrahim, paleontolog sa američkog Univerziteta Detroit Mersi.\n“Ta povorka divova nije bila ni nalik bilo kojem sadašnjem ekosistemu, a bila je i prilično jedinstvena u poredjenju s drugim ekosistemima iz doba dinosaurusa”, rekao je on.\nIbrahim i njegove kolege su brižljivo razmotrile ostatke životinja i geologiju tog ekosistema čiji su ostaci sačuvani u formacijama stena u istočnom Maroku, nazvanim “Kem Kem”.\nNjihov izveštaj, objavljen 21. aprila u časopisu “ZooKeis”, zasnovan je na nalazima dve decenije istraživanja u tom području i na analizi zbirki muzeja širom sveta.\nTo je prva detaljna sinteza svih prethodnih radova o tom mestu i prvi pokušaj rekonstrukcije životne sredine u toj zoni Severne Afrike pre 100 miliona godina, rekao je Andrea Kau, istraživač koji je radi prikupljanja podataka i komparacije saradjivao s muzejima i univerzitetima.\nNadjeni fosili su veoma raznoliki: “od sitnih vodozemaca i nežnih biljaka, sve do masivnih dinosaurusa”, rekao je Ibrahim.\nNekoliko tih fosila su ostaci dinosaurusa biljojeda, poput “sauropoda”, s dugačkim vratovima. No, čini se da ih je tamo bilo znatno manje nego njihovih rodjaka mesoždera, što su paleontolozi primetili na severu Afrike još 1930-ih.\nNekoliko tih fosila su ostaci dinosaurusa biljojeda, poput “sauropoda”, s dugačkim vratovima\nMedju tim zastrašujućim zverima bila su bar četiri velika dinosaurusa grabljivca. Jedan je iz grupe “abelisaurida” koji je, zbog kratke njuške i relativno sitnih zuba, izgleda bio strvinar.\nPaleontolozi su otkrili i fosile “spinosaurusa”, uske njuške i zuba specijalizovanih za probijanje krljušti i ubijanje riba. Taj, kako izgleda brzonogi grabljivac, bio je dugačak osam metara, masivan lovac s posebnim, testerastim zubima, kakve imaju ajkule, ali veličine noževa.\n“Pterosaurusi” s četiri do šest metara raspona krila leteli su im iznad glava, a džinovske ajkule i stvorenja u obliku krokodila dužine čitavog autobusa, vrebala u vodi.\n“Na tom mestu čovek nigde ne bi bio siguran, mogao bi da pogine na bezbroj načina”, rekao je Ibrahim.\nProblem za naučnike je bio da shvate čime se hranilo toliko “neverovatno obilje” grabljivaca na tom ipak ograničenom prostoru.\nIstraživači su primetili da se lobanje mesoždera iz “Kem Kema” prilično razlikuju. To ukazuje da su bili specijalizovani za razne vrste plena što bi sprečilo istrebljujuću konkurenciju medju njima u borbi za hranu.\nIzgleda i da su u mnogim slučajevima jeli morske životinje i da su najbogatiji izvor hrane u to vreme bile ribe, neke veličine terenskih vozila.\nZa razliku od tog mesta, gde su u to vreme mesožderi bili u velikoj većini, stanje u prirodi je danas sasvim obrnuto: grabljivaca-vukova i lavova, neuporedivo je manje nego biljojeda jelena, divljih koza, antilopa.\nEkosistemi kao “Kem Kem”, u kojima dominira toliko glomaznih grabljivaca, bili bi retki čak i tokom perioda Srednje Krede, kada je severna Afrika bila prekrivena ogromnim spletom reka, jezera i močvara.\nTako podvodan, tamošnji teren u to vreme nije mogao da dovoljno vegetacije izdrži dovoljno dugo da bi opstao veliki broj dinosaurusa biljojeda, rekao je Ibrahim.\nŠta sve naša planeta ima i koliko mnogo se može promeniti tokom vremena\nIpak, pošto su ostaci fosila fragmentarni, te ih nije lako identifikovati, moguće je da je odnos broja mesoždera i biljojeda na tom mestu bio drugačiji, a raznolikost vrsta veća.\nSve u svemu, za Ibrahima, “Kem Kem” je pokazatelj da su drevni ekosistemi mogli biti veoma različiti od onih kakvi su danas.\nTo ne iznenadjuje, rekao je on, imajući u vidu da je više od 99 odsto svih organizama koji su ikada postojali na Zemlji, izumrlo davno pre geološki kratkog perioda postojanja ljudi.\n“Sahara oduzima dah svakome ko je danas vidi, ali kada se na tom suvom i negostoljubivom mestu nadju džinovske krljušti riba i ogromni zubi krokodila, to zaista daje osećaj onog što mi zovemo dubokim vremenom”, rekao je Ibrahim.\n“Tada stvarno shvatate šta sve naša planeta ima i koliko mnogo se može promeniti tokom vremena”, a zbog promene klime to se dešva i sada zaključio je on govoreći za “Popjular sajens”.\n21. juna 2020. 0 komentar


Office 2016 Office 2013 Office za preduzeća Office.com Još...Manje\nPoslednji put ažurirano: februar 2020\nMicrosoft istražuje ovaj problem objaviće ovde ispravku kada problem bude rešen. Više informacija o ovom novom ponašanju potražite u članku Uvod u Antivirus API referencu za Office.\nMožda ćete videti treperavi ekran ako koristite Microsoft 365 ili Office 2016 Build 16.0.7668.2066, koje je izdato maloj grupi klijenata između 1/25 i 1/30. Od 1/31, Microsoft 365 ili Office 2016 Build 16.0.7668.2074 je dostupan i sadrži ispravku.\nKako da nadogradite na Windows 10 na novim uređajima koji uključujući Microsoft 365\nAko ste upravo kupili novi uređaj koji sadrži Microsoft 365, preporučujemo da instalirate Office pre nadogradnje na Windows 10.\nNe možete štampati posle nadogradnje na Windows 10\nDobijate grešku prilikom otvaranja sistema Office 2013 Documents posle nadogradnje sa operativnog sistema Windows 7 na Windows 10, kao što je Word naišao na grešku prilikom pokušaja otvaranja datoteke ili Ova datoteka je oštećena i ne može se otvoriti.\nDa biste rešili ovaj problem, pokrenite neku od Office 2013 aplikacija, kao što je Word, a zatim izaberite stavku datoteka > naloga > Ažuriranje > Ažuriraj da biste instalirali najnovije ispravke.\nPogledajte stavku Menadžer za poslovne kontakte posle nadogradnje na Windows 10 za više informacija i rešenja.\nZa više informacija i rešenja, videćete da se od vas traži da navedete Internet Explorer kada kliknete na vezu u programu outlook 2010 ili Outlook 2007.


Šah sve popularniji u Goraždevcu | Radio Kosovska Mitrovica\nŠah sve popularniji u Goraždevcu\n11. November, 2021 09:33 |\nIgranje šaha jedna je od atrakcija kako za starije, tako i za mlade iz Goraždevca. Grupa najvatrenijih ljubitelja ovog sporta, odlučila je da registruje udruženje šahista u ovom selu i na taj način omogućili bolje uslove za igru, odmor i rekreaciju.\nKažu da nemaju adekvatne uslove za igru, ali se trude da to unaprede i da svoje šahovske sposobnosti podignu na viši nivo.\nJedan od glavnih inicijatora za osnivanje udruženja šahista u Goraždevcu je Ranko Petrović. On kaže da su na ideju došli potpuno spontano, ali da su se brzo organizovali, okupili ekipu i predali zahtev za registraciju.\n„Međusobnim druženjem, igrajući šah po našim, privatnim kućama, zatim putem informativnih sredstava došli smo do ideje da osnujemo udruženje. Dobili smo obaveštenje putem Interneta da postoji udruženje u Kosovskoj Mitrovici i stupili smo sa njima u kontakt. Uglavnom smo stariji članovi, ima nekih sedmoro-osmoro mladih od 20 do 30 godina. Ukupno nas je oko 20. Još uvek nismo zvanično registrovani. Proces registracije je u toku. Kada to završimo, pridružićemo se šahovskom savezu u Kosovskoj Mitrovici“, kaže Ranko Petrović u zajedničkoj izjavi za Radio Goraždevac i Radio Kontakt Plus.\nOn dodaje da je najveći problem prostor u kome bi provodili vreme i organizovali takmičenja, kao i da će se truditi da taj problem reše u budućnosti.\n„Kutak za igru nemamo. Uglavnom igramo privatno, jedni kod drugih, posećujemo se uglavnom uveče, družimo se i igramo. Nadamo se da će ovo zaživeti, da će nam se mlađi pridružiti, kao i da će se stvoriti uslovi za osnivanje šahovskog udruženja“, izjavio je Ranko Petrović za Radio Goraždevac i Radio Kontakt Plus.\nŠah je jedna od najstarijih igara na svetu. Iako naizgled prosta i jednostavna, ova igra je jako zanimljiva i komplikovana. Zahteva ogroman psihički napor i razvija takmiarski duh koji teži kao usavršavanju. Ukoliko ova grupa uspe u nameri da registruje udruženje, to će biti prvi put da se šah u Goraždevcu igra organizovano.\nIzvor i foto: Radio Goraždevac i Radio Kontakt Plus


Za Jelašića, koji je i aktuelni guverner NBS, glasala su 132 poslanika vladajućih stranaka i opozicionog Saveza vojvođanskih Mađara, dok je 19 opozicionih poslanika bilo protiv.\nPoslanici Srpske radikalne stranke nisu učestvovali u glasanju.\nPredsjednik Skupštine Srbije Oliver Dulić najavio je da će se na dnevnom redu drugog redovnog zasjedanja srpskog parlamenta, koje počinje 1. oktobra, naći više zakonskih prijedloga koji se u ovom trenutku nalaze u skupštinskoj proceduri.\nDulić je novinarima u parlamentu rekao da će se na dnevnom redu prve sjednice redovnog jesenjeg zasjedanja naći Prijedlog zakona o pečatu, državnim praznicima, te set zakona koji regulišu stvari vezane za samu vladu, kao i jedan veći broj ratifikacija.\nOn je naveo da u Skupštinu nisu stigli preostali zakoni koji proizilaze kao obaveza iz Ustavnog zakona i da će se, ukoliko oni u toku današnjeg ili sutrašnjeg dana stignu, naći na dnevnom redu prve sjednice redovnog jesenjeg zasjedanja.\nDulić je najavio da će prije sjednice, u ponedjeljak biti održane konsultacije šefova poslaničkih grupa u vezi sa listom sudija Ustavnog suda Srbije koje Skupština predlaže predsjedniku Republike.


Shame - Songs of Praise  | FatHipster\nHomeShame - Songs of Praise \nDead Oceans / 2018\nDa o knjizi ne treba suditi na osnovu korica rečeno je mnogo puta i najčešće je to tačno. Isto tako ne bi trebalo suditi ni o albumu na osnovu omota, posebno kada je u pitanju novi album „Songs of Praise“ britnaskog post punk benda Shame. Na omotu vidimo gomilu momaka, tek izašlih iz tinejdžerskog doba koji u rukama drže mladunce domaćih životinja.\nI dok je svakako veoma pohvalno što momci vole životinje, na prvi pogled vam odaju utisak nekoga kome su samo fudbal, alkohol, devojke i slične mladalačke gluposti na pameti i možete sebi postaviti pitanje šta oni mogu ponuditi vama osim evociranja uspomena na taj period vašeg života, barem onog kojeg se sećate.\nBend je ponikao na muzičkoj sceni južnog Londona, tačnije Brikstona, mesta velike raznolikosti, kulturne, verske, nacionalne, mesta čestih političkih nemira, undgerground kulture i bogatog muzičkog nasleđa poput The Clash ili Gang of Four. Prostor u kome su vežbali nalazi se u poznatom brikstonskom pabu „The Queen's Head“ , koji su delili sa još nekim veoma zanimljivim mladim bendovima sa nove britanske scene poput HMLTD, Goat Girl, Dead Pretties ali i sa renomiranim bendom Fat White Family.\nVeć prva pesma „Dust on Trial“ lupi vas svom snagom posred pleksusa ostavljajući vas bez daha do kraja albuma. Gromoglasna ritam sekcija Charlie Forbesa (bubanj) i Josha Finertya (bas) , napete, vrišteće gitare Eddie Greena i Sean Coyle Smitha i besni vokal frontmena Charliea Steena, kanališu frustracije, anksioznost, nezadovoljsto koje nastaje u mladom čoveku spoznajom sveta koji ih očekuje, u furiju koja nosi sve pred sobom.\nLako bi mogli posmatrati Shame kao šaljivdžije, mada je neosporno da deluje da se momci veoma dobro zabaljaju stvarajući muziku, njihovi stihovi potopljeni su koktel cinizma, satire i ironije. Uticaj Mark E Smitha i The Fall, koje Shame navode kao najveće uzore, kao i Nick Cave i Jarvis Cockera, ponajviše u socijalno satiričnim tekstovima, može nam dosta toga reći o jednom mladom bendu.\n„One Rizla“ je nastala kada su momci imali samo 16 godina, i sama pesma odiše tom tinejdžerskom atmosferom i stavom „My voice ain't the best you've heard / And you can choose to hate my words / But do I give a fuck?“.\n„Concrete“ donosi unutrašnju borbu osobe zarobljene u besperspetivnoj vezi odslikanu prepletanjem vokala Steena i basisite Finertyja . „Gold Hole“ govori o tankoj ivici između seksualnog iskorišćavanja, autoriteta i moći. Dok u „Tastetless“ Steen pljuje po savremenom konzumerizmu i konformizmu, a Shame na muzičkom nivou dokazuju da se savršeno snalaze sa gitarskim pop melodijama, dok sa „Donk“ i „The Lick“ uklapaju punk senzibilitet i eneregiju sa modrnim indie rockom.\nU „Frictions“ koja je svojevrstan vrhunac albuma Shame postavljaju možda i najvažnije pitanje „In a time of such injustice / How can you not want to be heard?“.\nShame je gitarski bend koji je odavno potreban britanskoj sceni. U trenutku kada mnogi perspektivni mladi gitarski bendovi nakon sasvim pristojnih debi izdanja pokušavaju da prebrzo odrastu, prate popularne trendove, sami svoju muziku kastriraju petljanjem sa anemičnom elektronikom, synth retro elementima, ili još koječim, bend koji uspeva da inteligentno uklopi, dečačku iskrenost, satiru i ironiju sa besom i nezadovoljstvom koji kipti i preliva se iz njihove muzike i stihova i sve to iskaže gitarama i čvrstom ritam sekcijom je nažalost prava retkost poslednjih godina.\nBend koji ovako snažno zasija na svom debi albumu uvek je u opasnosti da brzo pregori, posebno kada muzičari veoma mladi ljudi kojima su iskrenost i ideali važniji od novca i slave. Debi album poput „Songs of Praise“ su veoma retka pojava, delo zbog koji sa velikm nestrpljenjem možemo očekivati sledeća izdanja ovog benda\n/ Dec 20, 2016\nKoncert Thievery Corporation na Arsenal Fest-u, Kragujevac, petak 23.jun 2017.\n/ Jun 25, 2017


Etika sudija suda BiH - BiH Pravo\nEtika sudija suda BiH#13\nBy pravnik - Sat Sep 05, 2015 12:47 pm\n- Sat Sep 05, 2015 12:47 pm #13\nOvaj kodeks razrađuje temeljne standarde etičkog ponašanja sudija u Bosni i Hercegovini.Svrha ovog kodeksa je da pomaže sudijama kad su suočene sa etičkim i profesionalnim dilemama, a izvršnoj i zakonodavnoj vlasti i javnosti da bolje razumiju i podrže pravosuđe.Nezavisno pravosuđe predstavlja pravo svakog građanina u Bosni i Hercegovini. Sudija ima slobodu da pošteno i nepristrasno odlučuje na osnovu zakona i dokaza, bez ikakvog pritiska ili uticaja. Dužnost sudija je da podržavaju i brane sudijsku nezavisnost, ne kao privilegiju sudijske funkcije, nego kao Ustavom zagarantovano pravo svakome da o njegovom sporu raspravljaju i odlučuju nepristrasne sudije.\nNezavisnost pravosuđa predstavlja preduslov za vladavinu prava. Sudija obavlja sudijsku funkciju nezavisno, na osnovu zakona i vlastite procjene činjenica, podržavajući nezavisnost pravosuđa s individualnog i institucionalnog aspekta.\n1.1. Sudija je u obavljanju svoje funkcije nezavisan u odnosu na zakonodavnu i izvršnu vlast,javnost, medije i druge institucije društva, kao i u odnosu na konkretne stranke u postupku;\n1.2. Sudija ne smije imati neprikladnih veza sa zakonodavnom i izvršnom vlasti, tako da javnost mora imati predodžbu o nepostojanju takvih veza ili uticaja;\n1.3. Sudija je u obavljanju svoje funkcije nezavisan i od svojih kolega;\n1.4. Sudija podstiče i podržava mehanizme i mjere zaštite, koje imaju za cilj održavanje i jačanje institucionalne i operativne nezavisnosti pravosuđa;\n1.5. Sudija promovira visoke standarde sudijskog ponašanja u cilju jačanja povjerenja javnosti u pravosuđe;\n1.6. Sudija će odbiti svaki pokušaj uticaja na njegove odluke i izvan sudskog postupka.\nSudija obavlja svoju funkciju i tretira sve strane u predmetu bez favoriziranja, pristrasnosti i predrasuda. Nepristrasnost se odnosi ne samo na odluku, nego i na postupak donošenja te odluke.\n1.1. Sudija se ponaša u sudu i van suda na način da održava i unapređuje povjerenje javnosti i stranaka u nepristrasnost tog sudije i pravosuđa u cjelini;\n1.2. Sudija se ponaša, u svojim privatnim ili službenim poslovima, na takav način da prilike u kojim bi bilo neophodno izuzeti ga iz sudskog postupka, svede na najmanju moguću mjeru;\n1.2.1. Sudija može učestvovati u građanskim, dobrotvornim i vjerskim aktivnostima, pod slijedećim uslovima:\n(a) da izbjegava svaku aktivnost ili vezu koja bi se mogla nepovoljno odraziti na njegovu nepristrasnost ili bi ga mogla omesti u vršenju sudijske funkcije;\n(b) da ne koristi prestiž svog položaja za prikupljanje sredstava, osim u sudske ili dobrotvorne svrhe;\n(c) da izbjegava svako učešće u aktivnostima koje bi mogle rezultirati sudskim sporovima;\n(d) da ne daje pravne, niti savjete u vezi finansijskih ulaganja.\n2.2.2. Sudija se uzdržava od članstva u grupama i organizacijama ili učešća u javnim diskusijama kojima se, po mišljenju javnosti, podriva povjerenje u nepristrasnost sudije i pravosuđe uopće.\n2.2.3. Sudija neće:\n(d) javno učestvovati u kontroverznim političkim diskusijama, osim po pitanjima koja se direktno tiču rada sudova, nezavisnosti pravosuđa ili fundamentalnih aspekata sprovođenja pravde;\n2.2.4. Sudija se uzdržava od ponašanja koje bi moglo kod javnosti izazvati utisak da je sudija politički aktivan. 2.2.5. Sudija će uzeti u obzir da bi politička aktivnost članova njegove uže porodice mogla imati uticaja na javnu predodžbu o njegovoj pristrasnosti, u kom slučaju će zatražiti svoje izuzeće.\n2.3. Sudija, u svojim ličnim odnosima s pripadnicima pravne profesije, izbjegava situacije koje bi opravdano mogle izazvati sumnju u njegovu nepristrasnost.\n2.4. Sudija ne daje bilo kakav komentar u javnosti ili privatno, kako u vezi predmeta u kojem postupa, tako i predmeta u kojem bi mogao postupati, a koji bi opravdano mogao izazvati sumnju u njegovu nepristrasnost.\n2.5. Sudija će zatražiti svoje izuzeće ako kod javnosti može stvoriti utisak da nije u stanju odlučivati o predmetu nepristrasno, kao i kada to sam ocijeni.\nSudija poznaje i poštuje različitosti u društvu, a koje se naročito odnose na rasu, boju kože, spol, vjersku pripadnost, nacionalno porijeklo, društveni stalež, invalidnost, starosnu dob, bračni status, seksualno opredjeljenje, socijalni i ekonomski status i druge kriterije, i odnosi se prema svim osobama s kojima ima profesionalne kontakte s jednakim poštovanjem.\n3.1. Sudija u obavljanju svoje funkcije neće riječima niti ponašanjem pokazivati naklonost ili predrasude prema bilo kom pojedincu ili grupi;\n3.2. Sudija obavlja svoju funkciju tako da osigura jednak tretman učesnika u postupku;\n3.3. Sudija neće dozvoliti strankama, sudskom osoblju i drugim licima koja su pod njegovim nadzorom da bez opravdanog razloga različito tretiraju ostale učesnike u postupku.\n4.INTEGRITET I DOLIČNO PONAŠANJE\nSudija se ponaša moralno, dostojanstveno i u skladu s dignitetom funkcije koju obavlja.\n4.1. Sudija, kao predmet stalnog nadzora javnosti, slobodno i voljno prihvata ograničenja koja mu nameće funkcija koju obavlja;\n4.2. Sudija se ponaša na način da afirmira povjerenje javnosti u integritet pravosuđa;\n4.3. Sudija, kao i svaki drugi građanin, ima pravo na slobodu izražavanja, misli, svijesti, vjeroispovijesti, udruživanja i okupljanja, ali da se u ostvarivanju tih prava, uvijek ponaša na takav način da očuva dignitet sudijskog položaja, nepristrasnost i nezavisnost pravosuđa;\n4.4. Sudija neće dozvoliti da njegovi finansijski interesi, kao i finansijski interesi članova njegove uže porodice negativno utiču na dignitet funkcije koju obavlja;\n4.5. Sudija neće dozvoliti da njegovi porodični, društveni i drugi odnosi nedolično utiču na vršenje sudijske funkcije;\n4.6. Sudija neće koristiti prestiž sudijske funkcije, niti dozvoljavati drugima da ga koriste u privatne interese;\n4.7. Povjerljive informacije, koje dobije prilikom vršenja funkcije, sudija neće koristiti niti otkrivati u druge svrhe;\n4.8. Sudija može učestvovati u aktivnostima koje nisu direktno povezane sa obavljanjem sudijske funkcije, ukoliko takve aktivnosti ne umanjuju dignitet funkcije ili se na drugi način ne miješaju u izvršavanje te funkcije u skladu sa ovim Kodeksom, kao na primjer:\n(b) učestvovati na javnim raspravama koje se odnose na pravo, pravni sistem i sprovođenje pravde;\n(c) biti član vladinih komisija, odbora i savjetodavnih tijela, ako takvo članstvo nije u suprotnosti s javnim utiskom o nepristrasnosti i političkoj neutralnosti sudije.\n4.9. Sudija može formirati ili biti član udruženja sudija, ili drugih organizacija koje zastupaju interese sudija;\n4.10. Sudija i članovi njegove uže porodice neće tražiti niti prihvatati poklone, oporuke,pozajmice i druge usluge vezane za postupanje ili propuštanje u obavljanju sudijske funkcije,niti će to svjesno dozvoliti sudskom osoblju ili drugima koji su pod njegovim nadzorom;\n4.11. U skladu sa zakonskim propisima koji regulišu dužnost prijavljivanja poklona, sudija može primiti simboličan poklon, nagradu ili korist, u skladu sa prilikom u kojoj se oni daju, pod uslovom da se taj poklon, nagrada ili korist ne mogu opravdano smatrati za pokušaj uticanja na sudiju u obavljanju sudijske funkcije, ili na drugi način stvarati utisak u javnosti o pristrasnosti sudije;\n4.12. Sudija neće dopustiti da pripadnik pravne profesije koristi njegovu kuću ili stan kao ured;\n4.13. Sudija u obavljanju svoje funkcije u sudnici nosi sudijsku togu i prikladno je odjeven u svim ostalim prilikama.\nSudija održava visok nivo profesionalne sposobnosti i obavlja svoju funkciju stručno,savjesno, marljivo i efikasno.\n5.1. Sudijska funkcija ima prioritet nad svim ostalim aktivnostima sudije;\n5.2. Sudija će posvetiti svoju profesionalnu djelatnost svojim dužnostima, koje uključuju ne samo obavljanje sudijske funkcije, nego i ostale poslove relevantne za poslovanje suda;\n5.3. Sudija stalno održava i unapređuje svoje znanje, vještinu i lične kvalitete, u cilju adekvatnog obavljanja sudijske funkcije;\n5.4. Sudija prati relevantnu praksu u međunarodnom pravu, što obuhvata međunarodne konvencije i druge instrumente kojim se ustanovljavaju norme za zaštitu ljudskih prava;\n5.5. Sudija obavlja svoju funkciju na efikasan i zakonit način, u razumnom roku;\n5.6. Sudija obavlja svoju funkciju strpljivo, dostojanstveno i korektno, kako u odnosu prema strankama u postupku, tako i u odnosu prema ostalim licima s kojim dolazi u profesionalni kontakt, i takvo postupanje zahtijeva od pravnih zastupnika, sudskog osoblja i ostalih koji su pod njegovim nadzorom.


Euroace. Kursevi spanskog jezika i praksa - Euroace\nEuroace. Kursevi spanskog jezika i praksa\nSvaki detalj programa i usluga koje pruzamo je personalizovan. Nasim studentima nudimo punu podrsku i obuku kako bismo izasli u susret njihovim potrebama. Nas cilj je da im ponudino najbogatije i najedukativnije iskustvo u inostranstvu.\nUkratko u Euroace-u\nUzivajte u iskustvu najvise sto mozete\nPRUZANJE JEDINSTVENOG EDUKATIVNOG I LICNOG ISKUSTVA\nEuroace je kompanija koja je specijalizovana u pruzanju jedinstvenog edukativnog iskustva u Spaniji sudentima svih uzrasta i strucnjacima iz svih bransi. Nudimo siroki spektar usluga, programa, casova i aktivnosti koji se ticu Spanije i nase kulture. Ako vas interesuje da udjete u srz naseg jezika, Euroace je pravo resenje za vas!\nSTA SVE MOZETE DA RADITE?\nEuroace nudi casove SPANSKOG JEZIKA za sve uzraste, od mladih ucenika do iskusnih strucnjaka kojima je potrebna RADNA PRAKSA U SPANIJI kako bi poboljsali svoje vestine/znanje i razvili svoj rezime/CV… Mi rukovodimo novim SPORTSKIM PROGRAMIMA kako za elitne tako i za pocetnicke kandidate i nudimo jedinstveno STUDY ABROAD iskustvo u Spaniji. Mogucnosti su beskonacne!\nPosetite nas na www.euroace.net da saznate vise!\n10 Razloga Zasto\nNaucite spanski jezik upoznajuci spansku kulturu, istoriju i obicaje\nSpektakularno suncano vreme\nArhitektura i plaze koje oduzimaju dah\nSvi programi su potpuno prilagodjeni\nCasovi od velike vrednosti sa iskusnim uciteljima koji vam pomazu\nSmestaj sirokog spektram, od lokalnih porodica do stanova u centru grada\nPosveceni tim mladih profesionalaca sa vise od 10 godina radnog iskustva\nPuna individualna podrska i obuka – ucinicemo da se osecate kao kod kuce\nNama je stalo do vas\nNasi prostor od 300m2 se nalazi u strogom centru grada. Okruzen glavnim sopping zonama u gradu kao i financijiskom okrugu, predstavlja savrseno srediste u Valenciji. Nse ucionice su razlicitih velicina i savrseno se uklapaju u potrebe studenata.\nClanovi tima Euroace su svi takodje bili internacionalni studenti i razumeju razlicite izazove i situacije sa kojima cete se suocavati tokom vaseg boravka. Dodatno cemo se potruditi da vam omogucima najbolje moguce obrazovno iskustvo.\nVise od 6 000 studenata\nEuroace je osnovan 2005 godine. Tokom ovih 10 godina pruzali smo nase usluge za vise od 6 000 zadovoljnih studenata. Neke od njihovih iskustva mozete procitati na nasoj web stranici: www.euroace.net\nProgrami u Spaniji\nKursevi spanskog jezika\nProgrami koji ukljucuju praksu\nFakultetski usmereni programi\n…Svi nasi programi su uradjeni po meri\nEuroace prijava za zainteresovanje studente\nMolimo vas da popunite ovu prijavu kako bismo vam uzvratili sa necim dobrim, veoma dobrim sto odgovara vasim potrebama. Nemojte se brinuti, nece trajati dugo.\nAko zahtevate informacije vezane za kurs spanskog jezika, programa koji ukljucuje praksu ili nesto drugo, pored opstih pitanja, postoje i neke specificne stvari koje moramo da vas pitamo. Takva pitanja su oznacena sa (*), molimo vas odgovotite na ona koja su bitna za vas. Muchas gracias!