February 18, 2019, 08:30:49 pm\nPages: 12345678910111213141516171819202122232425262728293031323334353637383940414243444546474849505152535455565758596061626364656667686970717273747576777879808182838485868788899091 1 ... 74 75 76 77 78  80 81 82 83 84 ... 91 Go Down\nAuthor Topic: Dešavanja u Avganistanu (Read 131057 times)\n« Reply #1170 on: July 11, 2018, 07:20:23 am »\nBritanska vlada planira da gotovo udvostruči broj svojih vojnika u Avganistanu, nakon što je američki predsednik Donald Tramp zatražio pojačanje kako bi se pružila pomoć u borbi sa lošom bezbednosnom situacijom u toj zemlji.\nBritanska premijerka Tereza Mej najavila je da će vlada poslati dodatnih 440 vojnika, što znači da će Britanija imati ukupno 1.100 vojnika u toj zemlji, koji pomažu avganistanskim kolegama u borbi protiv talibana i Islamske države. Dodatnih 440 vojnika učestvovaće u misiji obuke koju predvodi NATO, pod nazivom "Odlučna podrška", kako bi obučavali avgaistanske vojnike i pomagali im.\nNjihova baza biće u Kabulu i oni neće imati "borbenu ulogu", napominje Rojters i podseća da su britanski vojnici prekinuli borbene operacije 2014. godine. Objava je usledila uoči samita NATO u Briselu, na kojem se očekuju novi pritisci američkog predsednika Donalda Trampa na saveznike da povećaju izdvajanja za odbranu.\n« Reply #1171 on: July 11, 2018, 01:22:40 pm »\nТалибани напали министарство образовања, десет мртвих\nЏАЛАЛАБАД - Наоружани нападачи упали су јутрос у просторије авганистанског Министарства образовања у граду Џалалабад на истоку земље, а у борбама са безбедносним снагама убијено је 10 и рањено још 10 особа, објавили су локални званичници.\nИз канцеларије покрајинског гувернера саопштено је такође да је напад окончан, без навођења детаља. Ројтерс наводи да је ово трећи велики напад у Џалалабаду за мање од две недеље, након експлозије која је убила групу Сика 1. јула и другог напада у којем је јуче убијено 12 људи, јавља Ројтерс а преноси Танјуг.\n« Reply #1172 on: July 17, 2018, 05:07:54 pm »\nBombaš samoubica Islamske države ubio najmanje 20 osoba\nBombaš samoubica, pripadnik ekstremističke organizacije Islamska država ubio je 20 osoba, uključujući i talibanskog komandanta na severu Avganistana, izjavio je danas avganistanski zvaničnik.\nPrema rečima šefa policije provincije Sar-i-Pul Abdula Kvauoma Bakizoija, napad se dogodio dok su se stariji ljudi iz sela sastali sa talibanskim zvaničnicima u tom području, preneo je AP. On je naveo da je oko 100 pobunjenika i talibana i pripadnika Islamske države poginulo u nedavnim sukobima. S druge strane, šef provincijskog saveta Mohamed Nur Rahman izjavio je da je do eksplozije došlo u džamiji dok je u toku bila sahrana. Područje u kome se desio napad je udaljeno pa je nemoguće utvrditi kako je tačno došlo do napada.\n« Reply #1173 on: July 17, 2018, 08:13:17 pm »\nОвакви догађаји по Авганистану су постали свакодневица...Шта је постигнуто за ових 17 година? Може се рећи ништа или скоро ништа осим што је убијен Бин Ладен. А то није уништило и Ал Каиду ни у Авганистану као ни њене изданке по свету, шта више... Нова државна власт у Авганистану функционише само у већим градовима а и то поприлично тешко. Када би се САД и НАТО повукли нисам сигуран да би устоличена власт и "демократија" опстали дуже од годину дана. А решење... немам појма али ово што се приказује да јесте то сигурно није.\n« Reply #1174 on: July 17, 2018, 08:35:08 pm »\nSAD i NATO od 2013. na ovamo učestvuje u operacijama u avganistanu samo kao artiljerijska ili podrška iz vazduha. Od 2014. su i znatno smanjili svoje trupe tamo tako da danas retko gde i patroliraju. Afganistanska Armija vodi sve operacije protiv talibana. Od prošle godine se vodi kampanja da se SAD vrate, Tramp ćuti o tome ali novinari su otkrili da u Aganistanu ima 3-4 hiljade više amerikanaca nego što je to tvrdila vojska SAD.\nPriče o tome da talibani kontrolišu 70% teritorije su mitovi. Talibani i ISIS kontrolišu nekih 10% teritorije, većinom zabiti i prisutni su na još nekih 20-30% teritorije.\n« Reply #1175 on: July 17, 2018, 08:43:00 pm »\nПа објективно, никад ни једна власт у Авганистану није контролисала више од 50-60% територије. Ова врло мало...То што војне снаге НАТО-а и САД не учествују активно у војним операцијама не значи пуно. Они седе тамо... троше се ресурси, новац а резултат је "нула". И Обама је причао како ће повући снаге па није. И Трамп је исто рекао па није... а зашто? Па зато што би оно што је до сада направљено нестало за годину дана... можда и пре...Био би то очигледан пораз САД, а војска и политика нису склони томе.\n« Reply #1176 on: July 20, 2018, 05:31:14 am »\nStradalo najmanje 14 civila na severu zemlje\nNajmanje 14 civila poginulo je u eksploziji na severu Avganistana, izjavio je portparol pokrajinskog guvernera u Kunduzu Nematila Temori.\nOn je rekao da se eksoplozija dogodila u okrugu Čarhar Dara u gradu Kunduz i da među mrtvima ima žena i dece. Temori je dodao da za sada nije poznato da li je eksplozija rezultat kopnenog ili vazdušnog napada. Talibani su putem svog novinskog lista saopštili da je u pomenutom području ubijeno 27 ljudi. Portparol avganistanskih talibana Zabinulah Mudžahid za napad je optužio ratno vazduhoplovstvo SAD, javio je AP. Portparol NATO saveza potpukovnik Martin O'Donel potvrdio je da su SAD izvršile vazdušni napad, uz podršku kopnenih snaga, ali je napomenuo da procena na terenu ne upućuje na to da je bilo civilnih žrtava.\n« Reply #1177 on: July 22, 2018, 07:45:28 pm »\nNapad kod aerodroma u Kabulu, 11 osoba stradalo\nNajmanje 11 osoba, među kojima su i civili i pripadnici vojnih snaga, ubijeno je u samoubilačkom napadu u blizini aerodroma u Kabulu, do kojeg je došlo neposredno po sletanju avganistanskog potpredsednika Abdula Rašida Dostuma, koji je doputovao iz inostranstva, saopštio je portparol šefa policije u Kabulu Hašmat Štanekcai.\nZvaničnik iz Ministarstva zdravlja Mohib Zir je, takođe, potvrdio da je 11 osoba ubijeno u napadu, a da je 48 povređeno, preneo je AP. Potpredsednik Avganistana Abdul Rašid Dostum i njegova pratnja nisu povređeni u eksploziji, rekao je ranije portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Avganistana. Kako je naveo, najverovatnije je potpredsednik bio meta napada. Niko nije, zasad, preuzeo odgovornost za eksploziju, a u Kabulu su aktivni i talibanski pobunjenici i Islamska država.\n« Reply #1178 on: July 22, 2018, 07:53:30 pm »\nAvganistan je u ratnom stanju vec skoro 4 decenije. To sto vlasti i NATO kontrolise xx% teritorije ne znaci nista dokle god se talibani uspesno infiltriraju i ubijaju ljude, a sada je tu i ISIS pride. Nema tu resenja dok se talibani, i svi ostali, svojevoljno ne prekinu aktivnosti,a to je malo verovatno.\n« Reply #1179 on: July 23, 2018, 06:30:19 am »\n"Meta kod aerodroma u Kabulu je bio potpredsednik"\nIslamska država preuzila je danas odgovornost za napad u blizini aerodroma u Kabulu, u kojem je ubijeno 14 osoba, i dodala da je meta bombaša samoubice bio potpredsednik Avganistana Abdul Rašid Dostum, saopštila je novinska agencija te terorističke organizacije Amak.\nKako je navela, bombaš je aktivirao jaknu sa eksplozivom na proslavi, koja je organizovana povodom prijema Dostuma, preneo je Rojters. U međuvremenu, avganistansko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je 14 osoba, među kojima su civili i pripadnici vojnih snaga, ubijeno u samobilačkom napadu u blizini kabulskog aerodroma, do kojeg je došlo neposredno po sletanju avganistanskog potpredsednika, koji je doputovao iz inostranstva. Portparol Nadžib Daniš dodao je da je 50 osoba povređeno u napadu. Potpredsednik Avganistana Abdul Rašid Dostum i njegova pratnja nisu povređeni u eksploziji, rekao je ranije portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Avganistana. Avganistanski predsednik Ašraf Gani snažno je osudio napad u saopštenju, koji je objavila predsednička palata.\n« Reply #1180 on: July 31, 2018, 01:03:33 pm »\nBombaš se razneo na ulazu u ministarstvo, uleteli napadači i uzeli desetine talaca!\nNaoružani napadači upali su danas u zgradu Ministarstva za izbeglice u istočnom avganistanskom gradu Džalalabadu, uzevši za taoce desetine ljudi, pošto se bombaš samoubica razneo na ulazu, a ispred zgrade eksplodirao automobil.\nNiko, za sada, nije preuzeo odgovornost za napad, dok su talibani izdali saopštenje u kojem poriču da su umešani.\nJedan očevicac je ispričao da je prvo crni automobil sa tri osobe stigao ispred zgrade Ministarstva, a zatim je iz njega, pucajući unaokolo, izašao naoružani muškarac. Jedan od napadača se razneo na ulazu, dok su druga dvojica ušla u zgradu, u blizini zone sa prodavnicama i vladinim kancelarijama. Nekoliko minuta kasnije, eksplodirao je automobil, pri čemu je više ljudi na ulici povređeno, navodi isti očevidac.\nZvaničnici su saopštili da je osmoro ranjenih prebačeno u gradske bolnice, a pucnjava još traje.\nSohrab Kaderi, član provincijske vlade, kaže da je, najverovatnije, oko 40 ljudi uzeto za taoce unutar zgrade, a jedan od talaca je pozvao bezbednosne službe, rekavši da su napadači naložili ljudima da se ne pokreću.\nBezbednosne snage su formirale kordon oko tog dela grada, dok se čuju pucnji iz automatskog oružja i eksplozije, najverovatnije ručnih bombi, a nad gradom se nadvija oblak crnog dima.\nIstovremeno, u Avganistanu su danas nepoznati napadači uzeli za taoce 22 ljudi iz vozila na auto-putu između Kabula i Gardeza, ključnog grada u istočnoj provinciji Paktija, navodi britanska agencija.\nU međuvremenu, u zapadnoj provinciji Farah, eksplodirala je bomba pored puta koja je usmrtila najmanje 11 osoba u autobusu koji se kretao iz provicije Herat ka Kabulu, među kojima ima i žena i dece.\nAbdul Džabar Šahik iz provincijskog Ministarstva zdravlja kaže da je u bombaškom napadu u distriktu Bala Kukuk ranjena 31 osoba i da su svi civili.\n« Reply #1181 on: August 02, 2018, 10:31:19 pm »\nMakedonac u Avganistanu kidnapovan, pa ubijen\nMakedonski državljanin je kidnapovan i ubijen u glavnom gradu Avganistana zajedno sa još dva strana državljanina koji su radili u međunarodnoj kompaniji za hranu i katering Sodekso u Kabulu.\nKako je rekao portparol načelnika policije u Kabulu Hasmat Stanekaj, pronađena su tela trojice muškaraca iz Indije, Malezije i Makedonije, koji su kidnapovani i ubijeni, prenosi MIA. Prema njegovim rečima, pored njihovih tela pronađene su njihove lične karte i potvrde od firme za koju su radili. Kako je rekao, oni su bili zaposleni u kompaniji za hranu i katering Sodekso kao kuvari.\n« Reply #1182 on: August 05, 2018, 08:17:53 am »\nТрачак наде за крај најдужег америчког рата\nАутор: Јелена Стевановић субота, 04.08.2018.\nВисоки званичници Стејт департмента и талибани први пут су директно преговарали на тајном сусрету у Катару\nДа ли је ово прекретница у најдужем америчком рату, питање је које заокупља јавност откако се сазнало да су представници вашингтонске владе недавно први пут преговарали са талибанима о мировном споразуму. Тајни сусрет у Катару побудио је трачак наде да је 17 година после америчке инвазије на Авганистан на помолу крај војевања. Како је јавио „Волстрит џорнал”, у Дохи су се састали Алис Велс, високи дипломата у Стејт департменту, и званичници побуњеничке авганистанске групе. Вашингтон није коментарисао медијска сазнања, али су талибани потврдили да је састанак одржан и да су се две стране договориле да наставе преговоре. „Сложили смо се да авганистански сукоб решимо дијалогом”, казао је представник талибана за Ројтерс, додајући да су на састанку послати „веома позитивни сигнали”.\n« Reply #1183 on: August 05, 2018, 09:27:30 am »\nU severnom Afganistanu je praktično uništen ISIS. Posle borbi sa Talibanima i ANA a pogotovo ovih prvih pre par dana se predala vlastima poslednja organizovana grupa od oko 250 ISIS-ovaca sa komplet komandom da bi izbegli da ih Talibani unište. Time je praktično ISIS prestao tamo da postoji. Javnost kritikuje vladu što je praktično spasila ove ljude jer su odgovorni za preko 100 ubistava u Darzabu.\nevo jedne svežije analize o tome : https://www.nytimes.com/2018/08/04/world/asia/islamic-state-prisoners-afghanistan.html\n« Reply #1184 on: August 09, 2018, 11:21:14 am »\nПо овој вести испада да Талибани и АНА садејствују једни другима против ИСИС. Кад на то надовежемо претходну вест то ће на крају тако и бити...талибани ће ући и власт, а онда ће је полако и преузети. И онда "Јово наново". Добро, не баш као кад је почели јер се и талибани мењају, али власт ће бити исламистичка, мање ће се бавити извозом своје верзије исламске револуције, а више учвршћивањем власти у самом Авганистану, а после ћемо видети.\nPages: 12345678910111213141516171819202122232425262728293031323334353637383940414243444546474849505152535455565758596061626364656667686970717273747576777879808182838485868788899091 1 ... 74 75 76 77 78  80 81 82 83 84 ... 91 Go Up


Bezbednost | Logistika | SGS Srbija\nPočetak › Logistika › Provere, sertifikacija i obuka\nNe možete stalno da nadzirete kompletno poslovanje. Stoga poverite usluge upravljanja bezbednošću SGS-u.\nMožete da iskoristite temeljno znanje naše velike mreže stručnjaka koji će vas ohrabriti za određena rešenja i sisteme. Obezbeđujemo dobro upravljanje bezbednošću vaših operacija koje je u skladu sa najsavremenijom praksom usmerenom ka stalnom poboljšanju. Naši stručnjaci će vam pomoći oko izbora izdržljivog sistema za bezbednost prilikom uvoza i izvoza i na granicama i oko upravljanja lancem snabdevanja, čime će vam omogućiti da se fokusirate na strategiju, zaštitite brend i obezbedite zadovoljstvo kupaca.\nRadimo u skladu sa priznatim standardima kao što su standard Udruženja za zaštitu transportovane imovine (TAPA), standard Carinsko-trgovinskog partnerstva za borbu protiv terorizma (C-TPAT) i standard ISO 28000 za upravljanje bezbednošću lanca snabdevanja. Možete da koristite naše usluge upravljanja bezbednošću kao nezavisna rešenja ili naše usluge prilagođene vašim potrebama u vezi sa internim procesima i procedurama.\nKao vodeća svetska organizacija za ispitivanje, verifikaciju, kontrolisanje i sertifikaciju, pružamo nenadmašnu tačnost, veoma iskusne stručnjake, najnovije metode ispitivanja i prisutnost širom sveta.\nJavite nam se odmah da biste saznali više o našoj sveobuhvatnoj ponudi usluga upravljanja bezbednošću.


Stefanović: Nastaviti saradnju sa SPS-om u Beogradu\nPredsednik beogradskog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Nebojša Stefanović izjavio je danas da saradnja sa Socijlističkom partijom Srbije (SPS) u Beogradu treba da se nastavi naredne četiri godine da bi imali što više odgovornih i dobrih...\nŠapić: Nastavljamo da delujemo samostalno\nGIK objavio konačne rezultate izbora, četiri liste u Skupštini Beograda\nGradska izborna komisija (GIK) objavila je večeras konačne rezultate izbora za Skupštinu Beograda prema kojima je lista "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd" osvojila 44,99 odsto ili 366.461 glas, što znači da će u novom...\n05.03.2018 | 07:25h ► 13:27h Beograd\nGIK: SNS 64 mandata, Đilas 26, Šapić 11, SPS devet\nLista Srpske napredne stranke (SNS) u budućem beogradskom parlamentu imaće apsolutnu većinu sa 64 mandata, što je za jedan mandat više nego u prethodnom sazivu, dok je od tradicionalnih stranaka, uz Demokratsku stranku koja nije ni prešla...\n04.03.2018 | 07:10h ► 23:10h Beograd\nBeogradski izbori: IPSOS na uzorku od 90,6 odsto: SNS 64 odbornika, Đilas 26, Šapić 12 i SPS osam\nU Beogradu je večeras u 20 sati završeno glasanje za 110 odbornika Skupštine grada. Svakom biraču koji se nađe na biračkom mestu u trenutku zatvaranja biće omogućeno da glasa.\n04.03.2018 | 11:00h ► 21:49h Beograd\nCesid (na 16 odsto): SNS 48,2 odsto, Đilas 17,7, SPS i JS 6,3, Šapić 6,2 ostali ispod cenzusa\nCentar za slobodne i demokratske izbore (Cesid) objavio je da je na uzorku od 16 odsto glasova lista "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd" osvojila 48,2 odsto.\n04.03.2018 | 12:21h ► 21:27h Vašington\nCRTA: Povećan broj mesta na kojima je bilo nepravilnosti\nPosmatračka misija CRTA saopštila je večeras da je povećan broj biračkih mesta na kojima su utvrđene nepravilnosti ozbiljniljeg karaktera kao i da su njihova tri posmatrača izbačena sa biračkih mesta nakon zatvaranja i da ne mogu da...\n04.03.2018 | 21:00h ► 21:14h Beograd\nStefanović: Očekujemo da izlaznost u Beogradu bude oko 52 odsto\nPredsednik beogradskog odbora Srpske napredne stranke Nebojša Stefanović izjavio je večeras da je izborni dan prošao sa najmanjim brojem incidenata, uz poštovanje demokratske procedure i da očekuje da će izlaznost u Beogradu biti oko 52 odsto.


Home / Ekologija / Nastavlja se realizacija programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini”\n6. Juna 2021. 6. Juna 2021. AdminLeave a Comment on Nastavlja se realizacija programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini”\nProtokol o saradnji u vezi s realizacijom programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini” potpisan je u Skupštini AP Vojvodine. Ovaj program pokrenut je pre 12 godina, a danas broji ukupno devet partnera.


Promjenom postojećeg narativa o Bosni i Hercegovini i poboljšanjem prezentacije znatno bi se povećao interes turista, rekla je ambasadorica Toudic.\n07.10.2021. 10:10 Izvor: / Akta.ba


HOROSKOP – Srijeda 21. avgust – Novosti Plus\n21 Avgusta, 2019 Kristina Prole\t0 Comments\nSva vaša pažnja je usmerena na problematičnu situaciju koja se odvija u krugu vaše porodice. Кulminacija svega stiže danas, a dobra vest je da je rešenje jednostavno i za vas povoljno. Nakon velikih turbulencija, predstoji veliko olakšanje.\nNe pokušavajte da sprovedete svoje zamisli u delo, izabrali ste pogrešan dan. Umesto toga, pročitajte omiljenu knjigu i posetite bioskop ili pozorište. Čuvajte se infekcija i na svaki drugi način ovaj dan provedite što dalje od ljudi.\n← Sljedeći vikend osmi ART FESTIVAL u Banjaluci\nProjektima iz kulture do ljepših i zanimljivijih sadržaja u gradu →


Kita boli more – Efraim Kišon - Stsh's Book Corner\nHome komedija putopis satira Kita boli more – Efraim Kišon\nStsh's Book Corner 9/23/2017 2 Comments komedija , putopis , satira Edit\nEfraim Kišon je rođen 1924. godine u Budimpešti, kao Ferenc Hofman. Nakon što je preživeo užase logora u Drugom svetskom ratu (ili njegovim rečima: „Napravili su grešku – ostavili su jednog satiričara živog“), 1949. godine odlazi u Izrael i počinje da piše političku i društvenu satiru, najpre u novinama, a zatim kroz romane i zbirke kratkih priča. Iste godine kada se seli u Izrael usvaja i ime po kojem je danas poznat širom sveta. Prvu knjigu objavio je 1951. godine, i odmah je izazvao interesovanje čitalačke publike. Dobio je brojne nagrade, kako za književnost, tako i za novinarstvo. Za života je napisao više od 50 knjiga, koje su prevedene na 37 jezika. Njegove porodične priče važe za drugo najprodavanije delo napisano na hebrejskom jeziku – odmah posle Biblije.\n„Kita boli more“ je zbirka Kišonovih humorističkih putopisa u kojima pisac dočarava svoje zgode i nezgode na putovanjima u Grčku, Italiju, Austriju, Francusku, Španiju, Švajcarsku, Englesku i Ameriku, naravno, u pratnji najbolje supruge na svetu.\nSvaki turista zna da putovanje ne predstavlja uvek potpuno uživanje i da sa sobom nosi određenu količinu stresa. Bilo da su u pitanju sitne nezgode ili prosto nerazumevanje sa drugim kulturama, pojedine neprijatnosti prilikom putovanja neretka su pojava. Kišon je, ipak, malo veći baksuz od standarnog turiste, pa se svaka od njegovih priča u ovom putopisu zasniva upravo na neobičnim i neprijatnim scenama koje je doživeo na putovanjima, a njegov humor mahom na stereotipima o nacijama u čijim zemljama je boravio.\nNe znam zašto je to tako, ali u svetskoj književnosti je uobičajeno da pisac može da napiše sve što mu padne na pamet ako piše roman, priču, pozorišni komad, a pogotovo pesmu. U putopisima međutim – i to samo u njima – mora da se drži činjenica. Da bi udovoljio tim nerazumnim zahtevima, nesrećni putopisac mora deset do petnaest najboljih godina svog života da provede istražujući razne izvore, da živi među domorcima, da proučava njihovu istoriju, statistike i još mnogo toga. A kako? Čime? Za tako nešto nemamo dovoljno ni vremena ni para. Po našem mišljenju, pravu sliku neke zemlje i njenih ljudi ostavlja upravo prvi utisak koji čovek stekne čim kroči iz aviona, broda ili voza. Pošto provede izvesno vreme u stranoj zemlji, savesni putopisac počinje da razume jezik, divi se znamenostima, otkriva dobra jela, upoznaje ljude, ukratko: stiče predrasude koje mu otupljuju oštrinu zapažanja koje je posedovao pri dolasku.\nNama na ovom putovanju nije pretila opasnost te vrste jer smo se trudili da se nigde ne zadržavamo duže od nekoliko dana. Upravo zbog toga ova knjiga je sveža i neposredna, enciklopedija naoko nevažnih sitnica, pouzdana a nezavisna od činjenica. Moglo bi se reći da zaista spada u vrli svet naučne fantastike.\nU Italiji je Kišon prepoznat kao uvaženi pisac i novinar, pa je italijanska vlada njemu i njegovoj supruzi omogućila specijalan popust na prevoz železnicom – neverovatnih 70%. Pisac je pristao da tim povodom lično poseti kancelariju zaduženu za ta pitanja jer je, osim što je u pitanju bila velika čast, njegova supruga već izračunala koliko novih slamnatih torbi može kupiti za novac koji bi na taj način uštedeli. Ubrzo je, međutim, došlo do komplikacija – potvrda koja im je za popust bila potrebna, izdavala se u Rimu, a Kišon nije nameravao da poseti Rim. No, kako službenica koja mu je saopštila ovu vest nije htela ni da čuje o odustajanju od posebnih pogodnosti, i insistirala da vlada Italije želi da cenjeni pisac oseti čari čitave Italije, bračni bar se uputio u Rim, plativši pri tome pune cene voznih karata. Tu nevoljama nije bio kraj, jer Rim je ogroman grad sa zamršenom birokratijom i stanovnicima koji ne govore nijedan jezik osim maternjeg (svako ko je bio u Italiji zna da to nije daleko od istine), ali je pisac posle duge potrage i silnih formulara koje je morao da popuni, ipak dobio svoju potvrdu: „Nikada ranije u životu nismo posedovali tako dragocen dokument, mada nam, naravno, više nije bio potreban. Italijanske vlasti su na lukav način postigle svoj cilj: proputovali smo čitavu Italiju – po punoj ceni“.\nNišta se bolje pisac nije proveo ni u Švajcarskoj, zemlji ljubaznosti, delotvornosti i tačnosti, gde je pozvan kao specijalni gost Radio Ciriha. Nakon intervjua, voditelj je zamolio Kišona da izabere pesmu kojom bi radio odjavio njegovo gostovanje. Iznenađen i zatečen pitanjem, iz čiste pristojnosti prema domaćinima, Kišon je pred milionima slušalaca glasno i jasno izjavio da prosto luduje za švajcarskim jodlovanjem i time umalo izazvao građanski rat.\nOsim neprilika koje je doživeo pri posetama ovih država, Kišonov putopis je ispunjen i duhovitim opaskama na račun običaja i naravi njihovih stanovnika. Tokom posete španskoj koridi, Kišon je kontemplirao o pravima manjina: „Koliko znamo, u istoriji borbe s bikovima niko se nikada nije zapitao za mišljenje manjine, odnosno nikoga ne interesuje šta o svemu tome misle bikovi. Izgleda da je trebalo da ja stignem u Španiju i pokrenem taj problem“; dok su ga u Britaniji facinirali ponos i oduševljenje koje ova nacija gaji ga lokalnoj istoriji kriminala i njenim najpoznatijim akterima, ali i britanski saobraćaj: „Jedna od svetskih atrakcija na Britanskim ostrvima je i saobraćaj koji nkako da skrene s tradicije, to jest na desnu stranu kao u celom poštenom svetu, već se odvija levom stranom koju Britanci, u duhu spomenute tradicije, zovu logičnom stranom“.\nIako se bavi parodijom, Kišonov humor nikada nije maliciozan, čemu svedoči činjenica da je njegov putopis odlično prihvaćen u zemljama o kojima je pisao. Kišon u svojim delima računa na samoironiju i od nje ne preza, pa zbija šale kako na sopstven račun, tako i na račun svog naroda. U jednom trenutku on će razmišljati o idejama za navlačenje turista u Izrael – na primer reklamiranjem kroz biblijske reference, natpisima poput „Suvih stopala preko Crvenog mora“ ili „Lov na kitove u Jafi, gde je Mobi Dik dobio morsku bolest progutavši proroka Jonu“!\nSvoj prvi i poslednji putopis (jer kako kaže, posle ovoga nijedna zemlja koja drži do sebe neće hteti piscu da izda ulaznu vizu) Kišon završava jednim „rodoljubivim poglavljem“ i čežnjom da se vrati u svoju zemlju. Ono što turistička putovanja čini tako izuzetnim, jeste upravo to što su turistička, pa kratkotrajnost putovanja čini da nam sve izgleda lepše, drugačije i vrednije. Posle dužeg boravka ipak, navike koje smo tako brižljivo gajili u svojoj zemlji zakucaju na vrata i odjednom više nismo turisti, nego stranci.\n„Najednom su nam postale strane sve te visoko razvijene zemlje u kojima ekspresna pisma stižu pre običnih, gde satovi na stanicama pokazuju tačno vreme, gde liftovi voze sve do poslednjeg sprata i gde svaka šibica pali. Hteli smo da nas opet prevari sat na stanici i da pobesnimo na poštara koji nam nije uručio preporučeno pismo jer se tog dana već dosta nahodao. Želeli smo da dospemo u zemlju koja ima atomske centrale, a na telefonski priključak morate da čekate godinama, i gde vam uz lift odmah isporuče i tablu na kojoj piše Ne radi.“\nKišonovi putopisi će vas garantovano nasmejati, a možda i podsetiti na neke situacije koje ste i sami doživeli na putovanjima. Jedini problem sa ovom knjigom jeste taj što je prekratka, ali srećom, u piščevom opusu ih ima sasvim dovoljno. A ako niste bili te sreće da u skorije vreme odete na neko putovanje, obavezno potražite ovu knjigu, možda ćete, nakon što je pročitate, to ipak malo lakše podneti.\nIzdavač: IP Book\nIsidora Đolović September 23, 2017 at 5:28 PM\nJoš jedan pisac koga još uvek nisam otkrila iz ličnog čitalačkog doživljaja, mada znam da je genijalan, a njegova proza lekovita. Ovu zbirku i "Lisca u kokošijnjcu" odavno imam u vidu, za početak. Odlična recenzija!:)))\nNaravno, javljam utiske kada dođe na red (upravo sam iz biblioteke donela, između ostalog, "Ubistvo u Akademiji nauka", tako da idemo polako).:)\nStsh's Book Corner September 24, 2017 at 11:40 AM\nObavezno mi javi utiske o Akademiji! :)\nPoštašavili – Teri Pračet\nLetnji book tag\nMorske avanture Aleksandra Sekulova (Pustolovina n...


iPhone: Rešite se duplih kontakata u svom imeniku | Edukacija\nWord 2010: Napravite obrazac za digitalno popunjavanje 27/04\nProverite da li je vaš mejl pročitan! 02/12\nUkoliko pomoću svog telefona istovremeno pristupate različitim adresarima, na primer privatnim kontaktima, kontaktima sa posla i školskim kontaktima, verovatno ćete u nekom momentu u svom imeniku primetiti neke duplirane unose.\nČesto se dešava da nastane potpuni nered onda kada aplikacije trećih lica (Facebook, Gmail, Outlook) pokušaju da na vaš telefon uvezu kontakte koje čuvaju. Ukoliko među kontaktima koji već postoje na vašem telefonu i onih koji se uvoze postoji i najmanja razlika, na kraju ćete dobiti imenik sa dupliranim kontaktima.\nU zavisnosti od toga koliko dupliranih kontakata imate, rešavanje ovog problema se može svesti na svega nekoliko poteza ili možete provesti sate baveći se monotonim sređivanjem imenika. Srećom, postoji i lakši način.\nRučno uklanjanje duplikata\nUkoliko imate samo nekoliko kontakata u imeniku koji se ponavljaju, najlakše ćete to rešiti ručno. Označite duplirani kontakt (ukoliko unosi sadrže identične informacije, nije važno koji kontakt ćete odbaciti) i kliknite na dugme Edit, u gornjem desnom uglu. Sada ste aktivirali režim za izmenu kontakta. Pređite na dno strane i pronađite opciju Delete Contact.\nDvaput kliknite na ovu opciju. Kada kliknete prvi put, biće potrebno da potvrdite da je brisanje kontakta ono što zaista želite, a kada kliknete po drugi put na istu opciju, kontakt će biti obrisan.\niTunes, iCloud i iYou\nUkoliko se ikada suočite sa gomilom dupliranih unosa u imeniku, ručna metoda nije najbolji pristup. Mnogo šta može da dovede do nagomilavanja i dupliranja kontakata. Odgovarajuće rešenje problema treba naći u zavisnosti od uzroka.\nNajčešći krivac za ovaj problem je slučajno sinhronizovanje sa servisom iTunes (verzija 10 ili neka ranija), kada istovremeno imate iCloud ili Outlook povezan sa svojim uređajem. Isti problem može nastati i kada druge aplikacije za elektronsku poštu uvezu svoju listu kontakata (na primer: Gmail i Yahoo). Ukoliko vaš adresar na telefonu sadrži mnoge brojeve telefona koji istovremeno postoje i na drugim nalozima, vaš telefon će sve te kontakte preuzeti i staviti ih na istu listu, bez revizije preklapajućih informacija. Ručno uklanjanje desetina, pa i stotina, dupliranih informacija sigurno nikome ne zvuči zabavno. Na svu sreću, postoji aplikacija Cleaner.\nAplikacija Cleaner kao rešenje\nVećina korisnih osobina aplikacije Cleaner se može koristiti besplatno i to u okviru osnovne verzije aplikacije. Ova aplikacija analizira sve kontakte koje imate na telefonu i pronalazi sve ono što ste propustili da unesete. Na taj način postanu obeleženi svi oni unosi kojima nedostaje ime, broj, imejl adresa ili pripadnost određenoj grupi. Svaki od tih obeleženih unosa možete ručno proveriti i po potrebi dopuniti ili obrisati. Osim toga, aplikacija nudi sopstvene kategorije (na primer: Recently Added i Upcoming Birthdays) kako biste lakše proverili unapred određene podgrupe. Naravno, sve ove dodatne mogućnosti neće vam mnogo značiti ukoliko niste rešili pitanje dupliranih kontakata.\nSpojiti ili očistiti\nDa biste iskoristili prednosti koje donosi pomenuta aplikacija, najpre je potrebno da se ulogujete pomoću svog Facebook ili Google naloga, ili pomoću namenski napravljenog naloga. Odmah nakon toga, aplikacija će vas podsetiti da napravite sigurnosnu kopiju svoje trenutne liste kontakata, za slučaj da neka informacija bude slučajno obrisana u procesu čišćenja.\nRezervnu kopiju svog imenika možete sačuvati na svom Cleaner nalogu, a možete je i poslati sebi na imejl. Preporučljivo je da učinite i jedno i drugo – opreznosti nikad dosta.\nZatim, aplikacija će automatski skenirati vaš imenik i izdvojiće duple unose. Svaki potencijalno problematičan unos biće vam prikazan, a vi onda lako možete proveriti da li je to neželjeni ili namerni duplikat. Isto tako, imaćete mogućnost da vidite kako bi izgledao konačni unos, nakon što su kopije spojene.\nIpak, jednu stvar treba imati na umu. Može se ispostavi da imate više od deset dupliranih kontakata, pa će vas aplikacija pitati da li želite da ih spojite sve odjednom ili pojedinačno. Ukoliko poželite da iskoristite ovu automatsku opciju, biće potrebno da pre toga kupite Pro verziju aplikacije, po ceni od 1,99 dolara. Aplikacija nije skupa, ali svakako treba znati taj podatak.\nDakle, kada sledeći put budete hteli da pronađete broj telefona svoga čika Steve (ne toga čika Steve, nego onog drugog, po maminoj liniji), a niste sigurni da li je broj koji imate baš taj koji tražite ili je to samo duplikat, sada znate šta treba da učinite.\nTAGS: Ajfonaplikacijabrisanjebrisanje dupliranih kontakatabrže brisanjecleanerimenikiPhonekontaktirešenjeručno brisanje duplikatasređivanje imenika


U poslednjih šest godina, novosadski penzioneri imaju mogućnost da besplatno borave sedam dana u nekoj od pet ponduđenih banja.\nPodnošenje zahteva za novu grupu, počinje u ponedeljak i trajaće do kraja meseca.\nOvog puta, penzioneri će se odmarati u jednoj od pet banja, Termal Vrdnik, Kanjiža, Junaković, Prolom i Banjica, a članstvo u udruženju nije uslov za konkurisanje.\n“Čija penzija ne prelazi 33.507 dinara, znači penzioneri samostalnih delatnosti, poljoprivrednih delatnosti, pravo imaju na besplatnu banju i oni penzioneri koji su ostvarili deo penzije u inostranstvu, bivše republike i ovde koji imaju, a da im penzija zajednička ne prelazi 33.507 dinara”, izjavila je Perka Marinković iz Udruženja penionera Novog Sada, prenosi RTV.\nPrijave za besplatan boravak u banjama, podnose se u novosadskom udruženju penzionera, ili u mesnim organizacijama penzionera u prigradskim naseljima koji pripadaju gradu.\nOd dokumentacije, potrebno je podneti penzijski ček kao dokaz o visini penzije, kopiju lične karte, eventualne lekarske izveštaje, izjavu o želji korišćenja rehabilitacije u banji i izjavu da u prethodnih pet godina penzioner nije koristio pravo na odlazak u banju. Novac iz gradskog budžeta, obezbeđen je za sedmodnevni odlazak u banje za 420 penzionera.\nbanje Novi Sad penzija


Reparacije - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nU organizaciji Globalne inicijative za pravdu, istinu i pomirenje (Globalna inicijativa) čiji je i Fond za humanitarno pravo član, u Beogradu je 25. i 26. marta 2018. godine održan Globalni samit o reparacijama za žrtve kršenja ljudskih prava.\nSamit je okupio više od 100 učesnika iz više od 35 zemalja, koji su imali priliku da razgovaraju o programima reparacija u svojim zemljama, sa zadatkom da pripreme preporuke i online alatke za društva koja prolaze kroz slična iskustva nakon izlaska iz konflikta.\nNa Samitu je predstavljen Izveštaj o reparacijama, koji sadrži rezultate jednogodišnjeg istraživanja trenutnog stanja u pogledu reparacija za žrtve kršenja ljudskih prava u 16 država širom sveta. Globalna inicijativa je sprovela istraživanje u Kambodži, Keniji, Libiji, Maroku, Nepalu, Peruu, Sijera Leoneu, Južnoj Africi, Južnom Sudanu, Šri Lanki, Ugandi, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Kosovu i Srbiji, radi pripreme komparativne studije o primeni Osnovnih načela UN u vezi sa pravom na pravni lek i reparacije za žrtve teških kršenja međunarodnog prava ljudskih prava i ozbiljnih kršenja međunarodnog humanitarnog prava, u savremenom kontekstu. Na osnovu ovog istraživanja, Globalna inicijativa je pripremila izveštaj koji sadrži evaluaciju uspeha i ograničenja u načinima na koje su različite države pristupale ovim pitanjima, kao i preporuke zasnovane na stečenom iskustvu.


Slusalice - diskusija, predlozi, kupovina - Page 6\nSlusalice - diskusija, predlozi, kupovina\nThread: Slusalice - diskusija, predlozi, kupovina\n26-08-2020, 13:56 #76\nRe: Slusalice - diskusija, predlozi, kupovina\nKada sam pogledao na aliju, nasao taj model. Kao kopija eplovih, al bas nesto slabo po 1-5 kupovina, nema recenzija. Je l su to te?\nPise 80h music sto je odlicno, ukoliko se dobro cuju.\nJa imam meizu ep51 blutut sluske. Boga mi oko 30$ sam ih platio u to vreme.\nProblem kod njih mi je sto baterija traje nekih 6h aktivnog slusanja i sto nisu bas tihe kada se utisaju na minimum pre nego sto izgube kontakt\n26-08-2020, 15:00 #77\nPa ja sam ove prvo video da se kod nas prodaju za nekih 2-2500,00 i da su kopija Apple-ovih i da imaju solidne ocene. Na Aliju sam ih nasao za nekih 3,85 dolara i kod prodavca kojem pose da ih ima preko 1000 prodatih. E sad sta mi Bog da!\n18-02-2021, 21:25 #78\nMogu slobodno da kažem da su ove Xiaomi-jeve Earphones 2 sluske vrh za te pare!\n27-03-2021, 21:17 #79\nKupio sam skoro Buds Pro slusalice i imam iP12Pro max i aplikacija za Samsung app na iPhoneu ne vidi Buds Pro... Vidim na Youtube da rade na iPhone sa aplikacijim ali meni ne.\nKada ih zakacim na bluetooth rade ali nemam podesavanja za ostale funkcije...\nDa li neko ima predlog za resenje problema?


Memorijalni turnir u Laliću završen pobedom veterana Omladinca | Mesna zajednica Lalić\nMesna zajednica Lalić\nMemorijalni turnir u Laliću završen pobedom veterana Omladinca\nKUD Branislav Nušić iz Lalića gostovao u Slovačkoj\nManifestacija Lalićki susreti u znaku obeležavanja velikih jubileja srpskog naroda\nObjavio urednik u 30. jula 2018.\nVeterani Fudbalskog kluba Panonija iz Lalića u subotu, 28. jula, uspešno su organizovali 12. Memorijalni turnir posvećen Miloradu Mikici Obradoviću. Učesnici turnira bili su veterani FK Slavija iz Pivnica, FK Omladinac iz Deronja i domaće Panonije. U tri odigrane utakmice postignuti su sledeći rezultati: Panonija – Omladinac 2:2, Slavija – Panonija 2:0, Omladinac – Slavija 3:0. Deronjski Omladinac je na taj način osvojio prvo mesto i pobednički pehar.\nPostignuto je ukupno devet golova, a publika koja je svojim dolaskom iskazala poštovanje prema Mikici Obradoviću, koji ih je često znao obradovati dobrom igrom i golovima, uživala je u potezima starih majstora fudbala.\nZa najboljeg igrača turnira proglašen je centarfor Omladinca Dragan Vučić, koji je bio stalna opasnost za protivničke golmane, a postigao je i jedan od lepših golova na turniru.\nNa zvaničnom otvaranju turnira Milivoj Jovkić se u ime veterana Panonije zahvalio prisutnima na izdvojenom vremenu. Evocirajući uspomene na nekadašnjeg saigrača, Jovkić je pomenuo i druge prijatelje koji su preminuli, a bili su učesnici ovog turnira u prethodnih 14 godina: Milorada Vučenova, Budimira Leskovca, Palja Ganjija, Jana Cehmajstera, Momira i Stevana Erdeljana.\nVeterani FK Panonija su i ovog puta poklonili simboličnu plaketu porodici Mikice Obradovića, u znak sećanja na ovaj turnir.\nPosle završetka turnira, domaćini su na stadionu organizovali druženje za učesnike i goste. Bila je to prilika da se još jednom evociraju uspomene na sportiste koji su preminuli, a dali su tokom svog života veliki doprinos lalićkom fudbalu.\nNajava fudbalskih utakmica ovog vikenda\nSaradnja biblioteke i osnovne škole u Laliću\nBibiana darivala učenike osnovne škole u Laliću\nMiša Blizanac i hor Prosvetitelji održali koncert u Laliću\nKategorije Izaberi kategoriju Aktuelno (16)\n© 2018 Mesna zajednica Lalić - Sva prava zadržana


Gerd Muller pohvalio rekord Lionela Messija | Al Jazeera Balkans\nAnkete: Trećina Nijemaca za izlazak iz EU Video: Život pod ISIL-om u Falluji SAD upozorava na moguće napade u Evropi Hrvatski zahtjevi u pregovorima Srbije s EU Muftija Numan: Dolazim čim zamrznem status u Australiji Bivša misica osuđena zbog uvrede Erdogana Povratak Rusije na sirijsko ratište ICTY: Odbijen Karadžićev zahtjev za privremenu slobodu Francuska: Milioni za izbjeglički kamp Video: Reporter usred borbi između ISIL-a i Kurda Političari: Neće biti gašenja BHRT-a Video: Velika vojna vježba turskih oružanih snaga Ruska vojska mladih Britanija: Palestinka izbačena iz takmičenja u govorništvu Zbog bijele trake odbili poslužiti Hartmann SPORT Gerd Muller pohvalio rekord Lionela Messija 10 decembar 2012 Izmijenjeno 12:29 CET\nDosadašnji rekorder kaže da napadači u 21. vijeku imaju lakši posao, ali da ga je napadač Barcelone zasluženo prestigao.\nMuller: Sa današnjim odbranama moja generacija bi postizala i više golova [Getty]\nNjemačka nogometna legenda Gerd Muller pohvalio je Argentinca Lionela Messija koji je u nedjelju navečer prestigao njegov rekord od 85 postignutih golova u jednoj godini.Na utakmici protiv Betisa, Barcelonin napadač prvim pogotkom je sustigao Mullerov rekord od 85 golova, a potom ga je prestigao svojim drugim golom nakon asistencije suigrača Andresa Inieste.Rekord je sada 86 golova, uz mogućnost da bude još viši do kraja godine.Muller je pozdravio ovaj podvig mladog Argentinca, ali i naglasio da, prema njegovom mišljenju, napadači u 21. vijeku imaju lakši posao."Zaslužio je da me prestigne, ali sa današnjim odbranama moja generacija bi postizala i više golova'', izjavio je Muller za italijanski magazin La Gazzetta dello Sport.Barcelona će u utorak igrati protiv Cordobe u španskom Kupu ''Copa del Rey'', a to je prilika za Messija da pokuša postići još golova i poveća rekord.Izvor: Agencije Tagovi: Nogomet Gerd Muller Lionel Messi Rekord Barcelona Teme: Evropske nogometne lige\nVideo: Velika vojna vježba turskih oružanih snaga


| Vladimir Milutinović: Nevolje sa nacionalizmomdvogled.rs\nVladimir Milutinović: Nevolje sa nacionalizmom\nRubrika: 25 априла 2013. Tagovi: ds, nacionalizam\nMlaka reakcija nacionalističke javnosti i činjenica da skupovi protivljenja sporazumu oko Kosova nisu bili posećeni još jednom je pokazala da je nacionalizam izgubio privlačnost koju je nekada imao. To je jasno još od nastanka SNS, a sasvim se otvoreno pokazalo u politici koju je vlada vodila u pregovorima u Briselu. Kako se zaključivanje sporazuma bližilo činilo se da je nacionalizam ponovo jak, međutim, izgleda da se radilo samo o pritisku da se izvuče maksimum, a ne o pokretu koji je usredsređen na bitno drugačiji cilj od cilja vlade koji je bio autonomija na Kosovu. Napuštanje nacionalizma kao dominantne političke i ideološke matrice prestavlja najveću šansu za Srbiju. Sada je problem samo to da li ćemo tu šansu uočiti i nacionalizam zameniti nečim jednako privlačnim i konzistentnim ili ćemo leš nacionalizma oživljavati radi nostalgije za starim podelama i ratovima.\nNacionalizam nije splasnuo samo zato što više „nema resursa“ ili zato što je vlast u pregovorima o Kosovu „morala“ da se ponaša na novi način, već se dogodila suštinska promena. Posle ovog sporazuma, SNS i SPS ne mogu da dalje vode nacionalističku politiku, jer je to politika sukoba oko „vlasništva“ nad teritorijama, dok mi više niti možemo niti želimo da ulazimo u taj sukob. Jasno naglašavanje „razuma“ i „mudrosti“ koji bi od sada trebalo da krase Srbiju, pokazuje da je trenutnoj vlasti jasno da njihove poteze zbog kojih su prozivani za „predaju“, „izdaju“ i „prodaju“, mora da prati adekvatna promena mišljenja i osnova politike. Potpuno je besmisleno da bi se oni posle ovih promena mogli vratiti na stare staze.\nZanimljivo je da nostalgiju za starim vremenima sada nalazimo u opoziciji i javnosti. Na sto različitih načina tvrdi se da je sve „isto“ kao u devedesetim, podseća se na prošlost i izražavaju se sumnje i rezerve da do promene nije došlo i da smo još uvek u opasnosti da se stara nacionalistička politika vrati. Preuveličava se značaj mišljenja crkve, ukazuje da je biračko telo SNS i SPS zbunjeno i da se ne zna kako će reagovati, podseća na moć Srba sa Kosova. U stvari se u ovim reakcijama radi o prostom strahu da bi „normalizacijom“ stanja i statusa novih vlasti, sadašnja opozicija bila izložena političkoj utakmici u kojoj bi morala da pokaže stvarne kvalitete, odnosno, nešto više od toga da ona nema ništa sa devedesetim. Oni se jednostavno plaše situacije u kojoj se ispucaju svi argumenti o „zločinačkoj“ politici devedesetih, a ništa se ne promeni, niko ne bude diskvalifikovan. I zato se diskurs devedesetih obnavlja, budući da su u njemu „uloge“ pravilno podeljene, tako da su loši momci loši, a naši dobri.\nU stvarnosti, taj diskurs više nema utemeljenje i čak su ove uloge zaista zamenjene na način da više nacionalizma sada ima na staroj „demokratskoj“ strani. Kada Đilas kaže da ovim sporazumom „niko u Srbiji nije zadovoljan“ on na celu Srbiju projektuje staru nacionalističku svest, pokušavajući da u njoj nađe neko svoje mesto. Međutim, niti ova jednodušnost postoji, niti Demokratska stranka može da se pretvori u nacionalističku stranku, ma koliko se trudili da ističu kako je moglo da se „dobije više“ i kako oni to nikad ne bi potpisali, ali eto moraju zbog „bezbednosti Srba na Kosovu“ (kao što su se nekada platani na Bulevaru sekli zbog bezbednosti građana). Slanje ovakve protivrečne poruke: glasamo za sporazum, čak iako u njemu vidimo de facto priznanje Kosova, ali koketiramo za propagandom da su sada na vlasti izdajnici – neće dobro doneti DS-u, ma koliko neko ko se stvarno ne razume u politiku smišljao ove propagandne poruke.\nČak ni stavovi crkve i nacionalističkih stranaka i organizacija, za koje se činilo da su uticajne u javnom mnjenju, ne mogu da budu osnov za tvrdnje o snazi nacionalizma. Nacionalizam je naprosto iracionalna doktrina koja svoj uticaj vuče iz nerešenih kolektivnih prava. U situaciji kada se ona rešena, nacionalizam više nema čime da se bavi. Sada se već može tvrditi da je većina građana svesno pogubnosti takve politike, o čemu svedoči i podrška koju ove stranke dobijaju i njihova istorija. Život ovim, najčešće besmislenim, zalaganjima mogu dati samo oni koji ih i dalje uzimaju za ozbiljno, kao ranije kada je njihova snaga bila veća.\nNaše nevolje sa nacionalizmom više nisu ozbiljne kao što su nekada bile. To su sada nevolje oko pitanja šta raditi sa zabludama i doktrinom kojoj je rok istekao i koju danas srećom ne podržava ni većina građana ni većina stranaka. Međutim, ako je nacionalizam bio neka vrsta zavisnosti, da bi je sasvim ostavili iza sebe moramo se okrenuti nečem drugom i skoro da je svim zainteresovanim jasno šta bi to bilo. Država koja štiti prava svojih građana, koja je okrenuta kvalitetu života, koja povezuje sve građane zajedničkim pravilima i solidarnošću, moćnija je od male frustrirane državice koja je u sukobu sa okolinom.\nNacionalizam nema više ni snagu ni privlačnost koju je imao ranije. Zbog toga mu se više ne treba ni udvarati ni strahovati od njega. Dovoljno je strpljivo raditi na nečem drugačijem.\n← Srđan M. Jovanović: Prljav posao\nVesna Pešić na tribini Betona, 24.03.2103. →


Golden Egg of Crazy Chicken - luda zabava vas čeka!\nGolden Egg of Crazy Chicken – luda zabava vas čeka!\nU drevni Egipat, gde je sakriveno blago duboko u grobnicama i piramidama, vodi vas online casino slot proizvođača igara Gamomat: Golden Egg of Crazy Chicken. Blago može otkriti samo hrabri istraživač poput Indiane Džounsa koji je ovde predstavljen simbolom budalaste kokoške koja je obučena u faraonsko odelo i na glavi ima krunu.\nOvaj šaljivi video slot poseduje pet rilova u tri reda i moguće je odabrati 5 ili 10 isplatnih linija. Simboli koji se javljaju u ovom video slotu su faraon ptica i razne druge ptice, kao i svevideće Udžat oko i razni egipatski simboli, a tu su i klasični kartaški simboli A, J, Q i K. Poslednjih par simbola su niže plaćeni simboli i za sakupljenih tri i više istih slot vas nagrađuje od 5 do 100 puta. Najplaćeniji simbol ovog slota je faraon i za tri, četiri i pet istih slot vas nagrađuje 100, 250 ili 500 puta povećavajući vaš ulog!\nDžoker simbol ove igre je faraon i on se javlja u dva oblika, standardnom i Expanding, tj. rastućem. Standardni džoker menja sve simbole osim scatter simbola, a rastući džoker ima sposobnost raširivanja po celom rilu na kojem se nađe.\nScatter simbol slota Golden Egg of Crazy Chicken je zlatno faraonsko jaje i on isplaćuje u bilo kojoj poziciji. Sakupljanjem tri ili više ovih simbola dobićete 12 besplatnih spinova i džoker simbol će dobiti posebnu funkciju. Svaki put kada se pojavi džoker u toku besplatnih spinova, on će uvećati vrednost dobijenih simbola. U okviru besplatnih spinova džoker ima još jednu funkciju. Za jedan, dva ili tri dodatna džokera slot će vas nagraditi sa još 1, 3 ili 12 besplatnih spinova!\nDve opcije kockanja!\nPosle svake dobitne kombinacije u osnovnoj igri slot će ponuditi još jedan način za zaradu. Reč je o Gamble funkciji, tj. kockanje ili dupliranje. U ovoj igri nailazimo na dve vrste kockanja. U standardnoj vrsti kockanja će se pojaviti karta okrenuta licem nadole. Cilj igre je pogoditi koje boje je ta karta. Ukoliko budete uspeli, igra će vam duplirati ulog i moći ćete da kockate i dalje, a ukoliko izgubite, izgubili ste i dobitak koji je pokrenuo Gamble funkciju.\nDruga vrsta kockanja je kockanje sa merdevinama. U okviru ove vrste biće prikazane dve lampice na nižoj i višoj nagradi. Sve što treba da uradite je da prisnete dugme za kockanje u pravom trenutku.\nOva zabavna igra poseduje još jednu specijalnu funkciju, a to je Crazy Chicken Shooter. Dodatnu igru možete aktivirati, a možete igrati i bez nje. Ako odlučite da je aktivirate, pojaviće se zaključan kokošinjac. Ako su sve tri brave na kokošinjcu otvorene, luda kokoška će pobeći i tada kreće igra. Dobitke sakupljate u skali dobitaka i što imate više pobeda, viši je i nivo runda i vase šanse za dobitke su veće!\n5 meseci ago 22 159\n22 Replies to “Golden Egg of Crazy Chicken – luda zabava vas čeka!”\nOdlicna igrica , ako su vam dosadile igre sa egipatskom tematikom ova ce vas definitivno razuveriti. Zabavna je i nece vas razocarati a i ume dobro da isplati\n23/06/2020 at 17:11\tReply\negipat na neki drugi saljiv nacin. Stvarno su se potrudili oko same teme i grafike sve pohvale za to\n23/06/2020 at 23:43\tReply\nKoliko mi je naslovni logo lep, toliko mi grafika u igrici deluje bzvz. Inace deluje interesantno sa ovim besplatnim igrama i solidnim rtp-om\n11/07/2020 at 15:33\tReply\nMnogo interesantna ideja 😁 Svi se secamo ovih kokosaka! Tako da ce ovo sigurno da se proba..\n23/06/2020 at 19:18\tReply\nHahahha crazy chicken ce vas odvesti to veoma ludih dobitaka sa sve besplatnim spinicima i gamble funkcijom.\n23/06/2020 at 21:22\tReply\nOdlicna je i luda….sakupljanjem 3 ili vise zlatnih jaja dobijaju se free spinovi\n23/06/2020 at 22:15\tReply\nNajplaćeniji simbol ovog slota je faraon i za tri, četiri i pet istih slot vas nagrađuje 100, 250 ili 500 puta povećavajući vaš ulog! Još ima i opcija gemble, tako da ću se ovde još malo zadržati\nZanimljiva slot igra sa sjajnom tematikom, vredi pokusati. Preporuka svakako, pilici su cudo.\n24/06/2020 at 00:19\tReply\nOvo igra me vraća u detinjstvo i podseća na čuvene piliće koje smo svi igrali pre 15 godina 🤗\n24/06/2020 at 00:50\tReply\nSamo da spaja faraone i to je to 😁\n24/06/2020 at 01:18\tReply\nNekako bas slabo placa…da li je to samo meni ne znam…ali cini mi se da bas slabo placa\n24/06/2020 at 03:47\tReply\nOdlicna tematika igre sa vrhunskom grafikom , bonus igra Odlicna ,jako zanimljivo i donosi dobre dobitke\nBook of Ra i Book of Atem kada dosade dođem na ovaj slot, obožavam ove šaljive grafike\nRTP odlican,zanimljiva igra,besplatne igre su super\n24/06/2020 at 11:16\tReply\n24/06/2020 at 12:25\tReply\nmene podseca na film Indiana Dzouns i zakopano blago, tematika je odlicna muzika i grafika… a i dzoker odlicno odradi posao\nLuda zabava u ovom slotu te čeka. Odlična animacija\n24/06/2020 at 15:52\tReply\nPreporuka za ovaj slot.\nJa samo biram specijalnu funkciju Crazy Chicken Shooter i podsetim se nekadasnje igrice na fonu ..\n25/06/2020 at 21:07\tReply\nJao pa gde se njih setiste stvarno svaka čast.\n26/06/2020 at 21:48\tReply\nZanimljiva igra sa sjajnom grafikom.. A kada dodju zlatna jaja, tada dodje i zlatni dobitak😁\n29/06/2020 at 10:07\tReply\nVrh dve opcije kockanja! 🙂\n05/11/2020 at 14:07\tReply


Karleuša vješto koketira sa modnim granicama, ali ostaje originalna, Senidah vratila stari trend iz devedesetih, Seve od ozbiljnog do seksi i opuštenog, Hana perfekcionista, a Džejla sve više plijeni pažnju\nIKONE STILA Ljepotice koje diktiraju modu u regionu\nJelena Karleuša: Proglašena za ikonu modnog stila\nSlavne ličnosti prate modne trendove i često su slobodne, a neke i hrabre pa eksperimentišu sa raznim stilovima, kako bi bile autentične i prepoznatljive na sceni. Neke od njih se posebno ističu, pa su se često pojavljivale i vijesti da ih kopiraju i neke dame sa svjetske scene.\nJelena Karleuša je jedna od najstilizovanijih dama u regionu. Njene odjevne kombinacije predstavljaju "domaći zadatak" za sve one koji žive i prate modu, to je činjenica. Svojim kreacijama često iznenađuje pratioce i pokazuje im kako se to radi.\nKada nije ekstravagantno obučena za scenski nastup, Jelena se često može vidjeti u sofisticiranim kaputima i bundicama, neobičnim krojevima suknji, vrtoglavim potpeticama, ženstvenim i autentičnim komadima. Pored „Louis Vuittona“, ponosno nosi svoje damske „Chanel“ tašnice i detalje sa logoom ove modne kuće. Karleuša vješto koketira sa modnim granicama, ali ostaje originalna.\nOpis: Jelena Karleuša\nŠto se tiče mode, jednom je priznala da želi da proba sve i tako je opisala svoj stil oblačenja. Modni kreatori i kritičare često hvale njen izbor odjevnih kombinacija. Njoj to veoma imponuje, a inspiraciju pronalazi u svjetskim muzičkim zvijezdama. Senidah je jedna od onih koja je vratila stari trend iz devedesetih, a njeni fanovi su oduševljeni kako joj stoji.\nSeverina je jedna od onih koja itekako prati modne trendove, a stil Megan Markl (Meghan Markle) oduvijek joj se sviđao. Zato je odlučila da svoj ormar popuni komadima kakve ima i vojvotkinja i ne žali para za njih. Pored toga što je skinula njen stil, Severini je veoma bitno i da se komotno osjeća u onome što nosi. Bilo da Seve volite ili ne, jedno joj se definitivno mora priznati, ona je jedna od najbolje obučenih žena na sceni. Mnogi mogu pronaći inspiraciju za sebe, jer ih ima najrazličitijih stilova, od opuštenih i lepršavih, preko smjelih i ozbiljnih do onih superseksi.\nOpis: Hana Hadžiavdagić Tabaković\nHana Hadžiavdagić Tabaković, regionalno poznato TV lice i influenserica na društvenim mrežama veoma je utjecajna što se tiče mode. Smatra se velikim perfekcionistom, što se nerijetko može vidjeti i po načinu na koji slaže svoje odjevne kombinacije koje često izazovu pravi modni bauk.\nOpis: Džejla Ramović\nDžejla Ramović, prošlogodišnja pobjednica „Zvezda Granda“ ne privlači pažnju samo glasom nego i modnim izričajem koji se mijenjao kroz godine, a kako odrasta ne može se ne primijetiti kako svojim izgledom svakodnevno plijeni pažnju, a njene modne kombinacije često ostavljaju bez daha. Jednostavnost je glavna odlika njenih kreacija, ali profinjenosti svakako ne nedostaje.\nNevjerovatna priča: Znate li kako je Duško Tošić osvojio Jelenu Karleušu?\n25.12.2020 u 17:43\nDuško Tošić sa kćerkama na odmoru iz snova\n24.12.2020 u 19:05\nJelena Karleuša Senidah Severina Hana Hadžiavdagić Tabaković Džejla Ramović


Sigurno već znate da vam je neophodna dovoljna količina sna, i to kvalitetnog, ničim uznemirenog sna, kako biste mogli normalno da funkcionišete. Da i ne spominjemo da izgledate lepše i svežije kada se naspavate. Zato, evo nekih saveta kako da se opustite pre spavanja da biste sebi obezbedili sve uslove za miran san i lepe snove.\nLoša je ideja da legnete da spavate opterećeni brigama i pod stresom. Makar vas stvarno proganjalo nešto što vam je drugarica rekla tog dana, ili zašto se vaš dečko ili devojka nisu pojavili, a ne možete ni na mobilni da ih dobijete, brigom sebi nimalo nećete pomoći, samo ćete loše spavati i imati ružne snove. Da se to ne bi desilo, pre spavanja sve negativne misli zapišite na papir, a onda taj papir izgužvajte ili pocepajte i bacite. Verujte, to je odličan način da se rasteretite.\nAko jedete pre spavanja, neka to bude neki lak obrok, kao čorba od povrća. Tanjir pun masne testenine varili biste celu noć, probudili se nadutog stomaka i spavali biste veoma loše. Možete i da popijete čašu toplog mleka, to prijatno smiruje (osim ako imate problema s varenjem mleka).\nPre spavanja možete slušati malo tihe muzike, to će vas opustiti. Ipak, pre nego što zaspite, obavezno isključite televizor, muziku, kompjuter i mobilni (ko god ima nešto da vam javi, može to da uradi i ujutru, ne mora da vas bude svojim mudrim mislima ili još jednom u nizu žalopojki). Uključeni aparati poput televizora, kompjutera ili mobilnog ometaju san.\nPre spavanja možete i da čitate, samo pazite šta čitate. Ako vas horor romani uznemiravaju, bolje je da ih ne čitate baš pre spavanja (s druge strane, ako od njih dobijate neke uvrnute, „ludačke“ snove koji su vam baš zanimljivi i to vam se dopada, samo napred!).\nPotrudite se da „provalite“ u kom položaju najlepše spavate – recimo, da li vam se dopada da zagrlite jastuk? Možda bi vam pomogla i posteljina drugačije boje (mnogima prija plava ili ljubičasta posteljina – podrazumeva se da treba da bude čista i mirisna).\nPrijatno spavanje i lepo sanjajte!


Cijene đubriva skočile, biće skuplja i sjetva - Pan radio\nCijene đubriva skočile, biće skuplja i sjetva\nsreda, 10 februar 2021 11:27\nPoljoprivredni proizvođači u RS našli su se u još jednom velikom problemu jer su cijene vještačkog đubriva ove godine 20 do 30 odsto više nego lani, te kako ističu upitno je koliko će zasijati poljoprivrednih površina.\nStojan Marinković, predsjednik Saveza poljoprivrednih proizvođača RS, potvrdio je da je cijena đubriva ove godine viša nego godinu dana ranije.\n"Kako se to već godinama unazad dešava, kad god su ratarski usjevi na nekoj rentabilnoj cijeni, odmah se to iduće sezone poravna kroz hemiju, đubriva, a ove godine i sjemena su poskupjela, prije svega kukuruza i soje, tako da na kraju kad se sve sabere seljaku ne ostane ništa. Samo prividno izgleda da je to bila dobra godina", kazao je Marinković.\nOn dodaje da, po ovome, sve što "dobiju na mostu - daju na ćupriji".\n"Trenutno tona đubriva košta 750 KM, prošle je godine bilo oko 600 KM, mada različiti su distributeri pa je samim tim i različita cijena", kazao je Marinković za "Nezavisne".\nPrema njegovim riječima, poljoprivrednike ove godine očekuje znatno skuplja proljećna sjetva nego ranijih godina.\n"Visoke su cijene inputa. Mi smo skeptični i mogu da kažem da strahujemo da će 2021. godina biti mnogo nepovoljnija po agrarni sektor", kazao je Marinković.\nOn napominje i da Savjet ministara BiH u ponedjeljak nije podržao u cijelosti odluku o neophodnosti uvođenja zaštitnih mjera, što dodatno pokazuje da smo zemlja apsurda.\n"Naši političari koji predstavljaju svoj narod ne gledaju situaciju u potpunosti i nisu spremni da pomognu vlastitom narodu", smatra Marinković.\nDodao je da će više cijene sjemena, ali i đubriva, ove godine uticati na to da poljoprivrednici traže alternativu, kako po pitanju kultura, tako i po pitanju sjetvenih površina.\n"Sigurno je da će poljoprivrednici tražiti način kako proći jeftinije i jasno je da ćemo imati strategiju svako na svom domaćinstvu", kazao je Marinković i dodao da je sve to loš signal za dalji opstanak sela i bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom.\nSavo Bakajlić, predsjednik Regionalnog udruženja poljoprivrednika Semberije i Majevice, ističe da se na pragu proljećne sjetve poljoprivredni proizvođači nalaze u teškoj situaciji.\n"U velikom smo problemu zato što cijena repromaterijala raste i ne znamo kada će se zaustaviti", ističe Bakajlić.\nDodaje da će mnogi poljoprivrednici razmisliti da li da siju i kako...\n"A posebno u ovakvoj situaciji, gdje država ima maćehinski odnos prema nama", kazao je Bakajlić.\nDa su više cijene đubriva još jedan udar na poljoprivrednike smatra i Branko Mastalo, predsjednik Udruženja povrtara RS, koji kaže da će se poljoprivrednici sigurno teže odlučivati da zasiju veće površine.\nIz jedne poljoprivredne apoteke iz Banjaluke ističu da je cijena đubriva skočila 20 do 30 odsto više nego godinu dana ranije, ali, kako kažu, može se očekivati da će cijene i dalje rasti.\nJagma za novim stanovima uprkos koroni, kvadrat…\nPovrće posijano na semberskim njivama uništio mraz: Niske temperature nanijele štetu i…\nCijene hrane u svijetu rastu već 10 mjeseci zaredom\nPetričević: Postoji interes za ulaganje u energetski sektor Srpske\nBanke šokirale Vol Strit\nRibnjak "Saničani" otplivao u stečaj\nPoljoprivrednici traže od Savjeta ministara da zaštiti domaću proizvodnju\nUgostiteljima će biti isplaćeni porezi i doprinosi, formira se radna grupa\nProjekti Srpske i Srbije vrijedni 1,7 milijardi maraka\nZapljene nikad veće, šverca nikad više - gubi li država bitku?\nPandemija umanjila žeđ za stranom vodom\nPet miliona KM za povećanje plata radnika u Srpskoj\nKupovna moć građana “kroji” plan otkupa\n21. 04. 2021. u 03:42


Brus Dikinson snima film o Sarajevu: Bili su to najintenzivniji dani mog života… | Headliner\nHome»Film»Brus Dikinson snima film o Sarajevu: Bili su to najintenzivniji dani mog života…\nBrus Dikinson snima film o Sarajevu: Bili su to najintenzivniji dani mog života…\nHeadliner.rs / 04/05/2021 /\t0\t/\t251\nBrus Dikinson/Photo: YouTube orintscreen\nFrontmen čuvene grupe Iron Maiden Brus Dikinson i britanski reditelj Saša Gervasi (“My Dinner with Hervé”, “November Criminals”, “Hitchcock”) pišu scenario za igrani film o nastupu benda u kome je Brus Dikinson svirao u Sarajevu 1994. godine.\nNaziv benda je bio Skunkworks, a Dikinson ga je osnovao godinu dana nakon što je napustio Iron Maiden, pokušavajući da napavi solo karijeru.\nKoncert u Sarajevu održan je pod okriljem Ujedinjenih nacija dok je grad još bio pod opsadom i u središtu ratnog haosa. O ovom poduhvatu reditelj Tarik Hodžić snimio je 2016. godine dokumentarac “Scream for Me Sarajevo”.\nGodine 2019. Dikinson je postao i počasni građanin Sarajeva.\n– Nekoliko neverovatnih dana koje sam proveo u Sarajevu sa svojim solo bendom pred Božić 1994. godine bili su neki od najintenzivnijih u mom životu – seća se pevač. – Stvaranje priče kako bi se na ekran izneli emocije, ludilo, tragedija i trijumf nije lak zadatak. Ovaj film je zapravo posvećen priči mojih sarajevskih prijatelja, a ne mojoj.\nTags:Bruce DickinsonBrus DikinsonfilmIron MaidenSarajevoSkunkworks\nBend Vrulja video singlom "Jesenska" najavio prvi studijski album


PRIJAVA ZA 60 EVRA POČINJE 28. APRILA I TRAJE DO 15. MAJA: Ovako se prijavljujete 2\t35\nJelena Bojic Obradovic\t 22.10.2019. 20:46h\nTako će lekari od novembra imati 10 odsto veće plate, a medicinske sestre i tehničari 15 odsto. Nakon tog povećanja, medicinske sestre će imati iste ili veće plate nego što su imali lekari 2009. ili 2010. godine. - U 2009. i 2010. godini plata medicinskim sestrama na klinici bila je 29.137 dinara, a na intenzivnoj nezi 30.159 dinara, dok će 2019, nakon ovog povećanja, biti preko 50.000 dinara, rekao je nedavno ministar Lončar. On je podsetio da je to najveće povećanje plate medicinskim sestrama, kao i da je to drugo povećanje ove godine, zbog čega trenutno nema nijednog zahteva za odlazak u inostranstvo. Lončar je podsetio i da je ovo treći put za manje od tri godine da se povećava plata medicinskim sestrama i medicinskom osoblju, navodeći da je prvo bilo 10, zatim 12 i sada 15 odsto.\nTakođe, klinički centri Srbije ubrzano se modernizuju. Tako su grubi radovi na novoj kuli Kliničkog centra Srbije završeni pre roka. - Ponosan sam na te radnike, rade sa entuzijazmom i elanom za nove uslove rada u Kliničkom centru za zaposlene, ali imaju na umu i da 40 procenata svih obolelih u Srbiji prođe kroz Klinički centar, što je godišnje milion ljudi, rekao je Lončar. Predstoji rekonstrukcija postojeće kule, da se uradi fasada na obe zgrade, unutrašnji radovi, postavljanje instalacija, opremanje. Završetak radova na zgradi predviđen je za avgust 2021. godine, a Lončar je naglasio da se radi o objektu na preko 130.000 kvadratnih metara. On je ocenio da će rekonstruisani KC Srbije biti ponos Srbije i drastično promeniti sliku zdravstva. - Kada bude gotovo, tu će biti preko 1.000 novih postelja, plus operacione sale, intenzivne nege, a tu će se raditi celokupna dijagnostika, najmodernija u Srbiji, a mislim i u regionu, rekao je ministar.\nLončar je naglasio da do 2013. odnosno 2014. godine zdravstveni sistem Srbije nije uopšte bio na evropskoj listi, "jer nije mogao da bude ni poslednji", a da smo sada na toj listi ispred 12 zemalja. Osim Kliničkog centra Srbije, urađen je i KC Niš, a ove godine počeće da se radi i KC u Novom Sadu. Radiće se i KC u Kragujevcu, a do kraja godine i Infektivna klinika u Beogradu, gde se radi i Tiršova 2. Među urađenim rekonstrukcijama, ne treba zaboraviti ni bolnicu "Dragiša Mišović", fasadu na klinici u Tiršovoj i Institut za onkologiju, za koji su nabavljeni najsavremeniji aparati kao što su gama i iks nož. Napredak u srpskom zdravstvu registrovali su i međunarodni faktori. Tako je Nacionalni regulatorni autoritet Republike Srbije, koga čine Ministarstvo zdravlja, Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije i Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut”, nedavno dobio potvrdu od strane Svetske zdravstvene organizacije da se može svrstati u 50 najboljih zemalja na svetu. Uspešno je okončan dugotrajan proces detaljne provere svih parametara, čak 285 indikatora u devet oblasti, kojima pomenute institucije potvrđuju kvalitet, efikasnost i bezbednost lekova u prometu u našoj zemlji. Srbija je tako postala prva zemlja u regionu koja je uspela da ostvari ovakvo postignuće, a globalno stala rame uz rame sa najrazvijenijim državama sveta u pogledu regulative lekova i vakcina u odnosu na 195 članica Ujedinjenih nacija.\nLONČAR POSETIO ZDRAVSTVENE USTANOVE U KRUŠEVCU I OKOLINI: Cilj nam je da obiđemo sve domove zdravlja u Srbiji\nTakođe, ministar Lončar sastao se nedavno u sedištu Svetske zdravstvene organizacije u Kopenhagenu sa novoizabranim direktorom ove organizacije za Evropu, dr Hansom Klugeom. Tom prilikom, novi direktor SZO za Evropu ponudio je Srbiji da ima svog predstavnika u bordu direktora ove organizacije. To će biti prvi put da Srbija i naš zdravstveni sistem dobiju ovako visoko pozicionirano mesto u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji.\nzdravstvonapredakZlatibor Lončarministar zdravlja


Rešenje o izdavanju integrisane dozvole za operatera TITAN CEMENTARA KOSJERIĆ d.o.o. | Ministarstvo zaštite životne sredine\nObaveštava se zainteresovana javnost da je ovaj organ izdao Rešenje o izdavanju integrisane dozvole za operatera TITAN CEMENTARA KOSJERIĆ d.o.o., broj 351-01-00372/2018-03, u Kosjeriću, Ulica Živojina Mišića bb, za rad celokupnog postrojenja i obavljanje aktivnosti proizvodnje cementa na lokaciji katastarskih parcela br.: 1547, 1051/3, 1051/8, 1546, 1038, 1035, 1519/3, 1123/2, 1122/2, 1045, 1046, 1047, 1048, 1052/3, 1052/1 i 589/6, sve KO Galovići, opština Kosjerić.\nstudija reciklaža zahtevi rešenje životna sredina obaveštenja tretman otpada Drina EU Ministar procena uticaja Trivan otpad klimatske promene Studija o proceni uticaja


Pisma iz Velikog rata – istorija koju su pisali obični ljudi\nAko ne budemo učili našu istoriju, učićemo tuđu\nO bitnim tačkama bitaka u toku ratova, čitali smo iz raznih izvora. O tome kako su tekli tokovi borbe pisano je dvoznačno. Međutim, šta znamo o običnim vojnicima? Koje su ih misli opsedale u besanim trenucima, i kakvi su ih demoni posećivali onda, kada nisu bili sigurni da li će se vratiti iz rata živi. Pitajući se za koga i zbog čega polažu život na kocku, da li je Srbija zaista vredna, pokušavali su da nađu smisao čitavoj situaciji. Mi ne smemo baciti u zaborav nijedan pisani trag koji je ostao iza obične pešadije, koja je žrtvovala sebe da bismo danas hodali ovom zemljom.\nU nastavku pročitajte dva pisma iz knjige Srpska pisma iz svetskog rata 1914-1918:\nM. K. Piše iz Galicije u selo Slatina, pošta Andrijevica, Crnogora:\nTurka na Striju, 8. jula 1917. po novom.\nDragi Vukmane i Stanisava, zdravo! Danas sam dobijo slobodan dan da vam se opširno javim sa ovim pismom, da vas upitam o vašem zdravlju i stanju, kako mi vi živite, i da bi vas upoznao sa moim zdravljem i stanjem. Istina, ja sam još zdravo i živ. Ali vrlo bedan, jadan, tužan, jednom reči, potpuno demoralisan, ne samo ja, već svi oni koi su sa mnom i okolo mene, pateći razne muke koje nije dosad nikaki narod patijo od kako istorije pamte. Dakle to nije da se pati samo jedno, glad ili druge slične tome stvari, već apsolutno sve ono što čovek ne može ni da zamisli, niti da opiše, mogao bi u jednom primeru da si viši i pametni, za sve razumeti. Zamisli samo sine, evo prođe ova na zdravlje tuža godina kako sam odnosno kako smo stupili pod bajunet i bodljikavim žicama, pateći nadčovečne muke. Mnogi su pali kao žertva od njihova Varvarizma. Ovo, i ovako postupanje sa jadnim Srbim a, treba da nam služi kao lekcija, svakom Srbinu, naročito onom koi je bio u njihove varvarske kandže, naročito nama Crnogorcima koi nememo zaštite.\nNa adresu: Leca Živin, Cincinati Ohijo, Amerika piše zarobljenik Radivoj Živin iz Rusije, varoš Sotin:\nPisano pismo u nedelju zajutra 5. 18. juna 1916.\nEvo ti mi mili oče moj, Lalo, pozdrav od Tvog jedinoga sina Radivoja. Sad te oče moj pozdravljam iz Rusije, zemlje pravoslavne. Zarobljen sam, i još na putu, kad se smestim, ja ću ti oma poslati drugo pismo, i molim te oče, kad ovo pismo primiš, da odma kući pišeš za mene, da se ne brinu. Nisam fala Bogu, ranjen. U nevolji bejh, ali me Gospod pogleda. Na dovsku subotu u podne su nas zarobili, valda ste čuli i vi … Nemoj se oče od sad više brinuti za mene. Kako mi Bog od sad da; samo kad sam odavde izišao. Al i je mlogo ostalo. Sad pozdravljam moga komšiju Čika Đoku i pozdravljam Đuru i Dušana, i pozdravljam sve Crnjane i svu braću Srbadiju … Sad zbogom oče, do viđenja. Može biti, pa će dati Bog, pa ćemo se viditi. Samo kad sam sa ove strane, dalje od ada plačevnoga. I opet zbogom. (p. t. Proskurov, Pod. 8. juna 1916.)\nSrpska pisma iz Velikog rata sabrana su u knjizi Vladislava Pandurovića. Više o knjizi pogledajte ovde.


Mirzad Mehanović Archives | ZA SREBRENICU\nDebi iz snova mladića rođenog u Srebrenici\nMirzad Mehanović, brat bivšeg fudbalera SLobode, Mirhada, imao je debi iz snova u češkom Zlinu. U posljednjim trenucima prijelaznog roka Mehanović je iz Jabloneca prešao u Zlin, koji će igrati u grupnoj fazi Evropske lige, a da će za ovaj…\nRođeni Srebreničanin za 10 minuta zabio dva gola slavnom klubu\nU toku je utakmica češke 1. lige između Jabloneca i Sparte Prag. Nakon prvog poluvremena domaći vode sa 2:0, a u razmaku od 10 minuta dva gola je postigao Mirzad Mehanović. Ovaj rođeni Srebreničanin je postigao dva zaista prelijepa gola,…


ISTRAŽIVANJE Od terora do srčanog udara\nU ovom stoljeću Nijemce su mučili strah od ekonomskog pada, terorizma, ali i od - Donalda Trampa, pokazalo je istraživanje najvećih osiguravajućih društava\nPiše: Avaz.ba 10.09.2019 | 14:04\nISTRAŽIVANJE Čega se boje Nijemci\nDobra ekonomska situacija znači i manje strahova, kažu istraživači\nTeror i Tramp\nU ovom stoljeću Nijemce su mučili strah od ekonomskog pada, terorizma ali i od - Donalda Trampa. Sve je to saznalo R+V osiguranje, jedno od najvećih osiguravajućih društava u Njemačkoj. Ono još od 1992. ispituje Nijemce o njihovim strahovima. Uostalom, osiguravajuća društva i žive od opasnosti i strahova.\nTramp je u vrhu liste njemačkih strahova\n- Iznenadio zbog toga što ipak postoje hitni problemi koje treba riješiti poput klimatskih promjena. Ali, vidimo da u godinama kada je strah zapravo bio vrlo velik na kraju dođe do opuštanja i to se dogodilo ove godine - kaže ona i dodaje: - Osim toga, dobra ekonomska situacija posljednjih godina imala je pozitivan učinak. Strah od nezaposlenosti, na primjer, nizak je kao i uvijek.\n- Vrlo malo ljudi zapravo ima osobna, neugodna iskustva s izbjeglicama, koja bi ih mogla uplašiti - kaže Ulrih Vagner (Ulrich Wagner), profesor socijalne psihologije na Sveučilištu u Marburgu. Uz to, broj novih izbjeglica od 2016. godine neprestano opada. - Debate u politici i medijima o ovoj temi pokreću takve strahove - kaže Vagner za DW.\nProtesti za i protiv migranata nisu riješili dileme\n- To se nije promijenilo od 1992. godine - kažu iz R+V.\nMeđutim, vidljiva je još jedna razlika: "Na istoku zemlje strahovi su i do deset posto veći nego na zapadu." To je valjda i objašnjenje zašto desno-populistička stranka Alternativa za Njemačku na istoku može prikupiti puno glasova. Posljednji primjer su izbori u njemačkim saveznim pokrajinama Brandenburgu i Saskoj.\n- Paradoks je da manje ljudi migrantskog podrijetla i izbjeglica živi u istočnoj Njemačkoj nego na zapadu Njemačke, a strahovi su tamo veći. Ljudi u istočnoj Njemačkoj jednostavno imaju manje mogućnosti za stjecanje iskustva s izbjeglicama - kaže Vagner.\nNijemci se plaše i automobilskih nesreća\n09.09.2019 u 14:01\nStravična saobraćajna nesreća: Fudbaler izgorio u automobilu\n06.09.2019 u 11:21\nNjemačka Istraživanje Strah German Angst


POČEO MEĐUNARODNI SAJAM TURIZMA U NOVOM SADU - KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura\nPOČEO MEĐUNARODNI SAJAM TURIZMA U NOVOM SADU\nNa Novosadskom sajmu je otvoren 41. Međunarodni sajam turizma, na kojem se predstavilo više od 150 izlagača iz naše zemlje i regiona.\nMeđunarodne sajmove lova, ribolova, sporta, hortikulture, ekologije, turizma, opreme za ugostiteljstvo i hrane i pića na Novosadskom sajmu otvorio je ministar zaštite životne sredine i prostornog planiranja u Vladi Republike Srbije dr Oliver Dulić. On je izjavio da je nemoguće zamisliti razvoj oblasti turizma i uslužnih delatnosti u Srbiji bez brige o životnoj sredini i prostoru u kojem živimo.\n„Mi smo za poslednjih godinu dana pokušali da naš prostor i životnu sredinu učinimo bolje organizovanim i više dostupnim za građane i mnogo bolje očuvanim i zaštićenim. Donošenjem zakona i podzakonskih akata koje spremamo ovih dana namera nam je da ceo sistem zaštite životne sredine učinimo mnogo organiozovanijim i dostupnijim svima koji hoće da ulažu u ovu oblast“, rekao je Dulić prilikom otvaranja međunarodnih sajmova Lorist i Turizam.\nDodao je da je namera Vlade Srbije i resornog ministarstva „da sve delove Srbije učini onoliko lepim i čistim koliko kultura življenja, običaji i navike mogu u ovom trenutku da učine“. Dulić je najavio da će sledeće godine na Sajmu fokus biti na uprvaljanju otpadom, industriji reciklaže i dobrim rezultatima ekoloških taksi, jer je jedino na taj način moguće učiniti Srbiju lepšom zemljom.\nU okviru manifestacije koja će trajati do nedelje, svoje najatraktivnije ponude predstavilo je više od 40 banja i ski-centara Srbije, Region zapadne Srbije, BiH, izlagači iz Republike Srpske, Mađarske, Crne Gore i Turske.Turističku ponudu pokrajine promovisaće Turistička organizacija Vojvodine, Grad Novi sad, Turističko-informativni centar i pokrajinska Privredna komora, a posebno atraktivna biće promocija versko-pokloničkog turizma, kroz nastupe pet velikih verskih konfesija u Srbiji. Prvog dana sajma turizma predstavljen je „Master centar“, jedan od najmodernijih kongresnih centara u jugoistočnoj Evropi, a posetioci su prisustvovali i prezentaciji „Rakija festa“, svojevrsnoj reprizi manifestacije koja je nedavno održana u Beogradu.\nNa programu Sajma lova i ribolova „Lorist“, koji je otvoren u utorak, prikazana je bogata ponuda opreme i pribora najznačajnijih svetskh proizvođača, a posetioci mogu da uživaju i u sajamskim programima sporta, hortikulture i ekologije.\nNa posebnom ostrvu predstaviće se „Kraljevske banje Srbije“, kao deo naših aktivnosti na promociji potencijalno novog brenda srpskog turizma i istoimene publikacije u izdanju „Turističkog sveta“. Promocija „Kraljevskih banja Srbije“ bila je za 7. oktobra od 12 sati.\n„Na ovom Sajmu biće predstavljeni i novi medicinski programi koji su u primeni u našim banjama i klimatskim centrima, a predstavljaju korak dalje u procesu prevencije, lečenja i rehabilitacije, kao i novi relaksacioni programi. Specijalizovane programe, osmišljene momente boravka, dobar smeštaj i drugo predstaviće se Sokobanja , Vrnjačka Banja, Banja Kanjiža, Niška, Ivanjica, Ribarska, Prolom i Lukovska Banja, Banja „Junaković“, Banja Rusanda, Bukovička, Brestovačka, Atomska banja iz Gornje Trepče, Vrdnik, Selters – Mladenovac, Bujanovačka, Sijarinska i Vranjska“, dodaje se u saopštenju.\nGeneralni direktor Novosadskog sajma Goran Vasić pozdravio je sve goste predstojećih sajamskih manifestacija i poželeo dobar nastup svim izlagačima na, kako je rekao, najvažnijoj jesenjoj sajamskoj priredbi na Novosadskom sajmu.\nNa sajmovima Lorist i Turizam učestvuje oko 300 izlagača i zemlje i inostranstva. Sajam turizma traje do 10. oktobra, sajmovi Lorist dan duže.\nPrevPrethodnaNEFERTITI PREMEŠTENA U BERLINSKI NOVI MUZEJ\nSledećaНОВИ ЦИКЛУС „ЗАВИЧАЈНОГ ПОЈМОВНИКА“ У ДЕЧЈОЈ НЕДЕЉИ У КЊАЖЕВАЧКОМ МУЗЕЈУNext


Južna Republika – Rasprodaja Niske privrede\nPlaniraju se brojne investicije, kako bi se prilagodili proizvodni procesi poslovanja Niške mlekare Imlekovim standardima, a sve u okviru planova kompanije iz Beograda da unapredi i proširi poslovanje na jugu Srbije, izjavio je generalni direktor Imleka Ilija Šetka.\nNišku mlekaru otkupila je kompanija Imlek a promenu vlasnika su neke od maloprodaja niškog proizvođača dočekale praznih rafova i zatvorene. Prema pisanju medija, radnici su u strahu dočekali pregovore sa Imlekom čije je okončanje najpre bilo najavljeno za sredu, dok je direktor Mlekare ranije izjavio da promenu vlasnika ne treba gledati kao u nešto strašno.\nNiška mlekara jedna je od najvećih u Srbiji a Imlek je, kao regionalni lider u mlečnoj industriji koji raspolaže najsavremenijom opremom za obradu i skadištenje mleka i mlečnih proizvoda, postao stoprocentni vlasnik koji planira da poveća proizvodne procese u Nišu.\nKupovinom Niške mlekare Imlek će ojačati svoju poziciju na tržištu južne Srbije, a nakon preuzimanja planirane su i brojne investicije, kako bi se prilagodili proizvodni procesi poslovanja mlekare iz Niša Imlekovim standardima.\nJoš se, međutim, ne zna šta će biti sa radnicima i koja će politika tu biti primenjena.\nBy |oktobar 30th, 2015|Categories: VESTI||Komentari su isključeni na Rasprodaja Niske privrede


Italijanski Dizajn | | BravaCasa Magazin italijanski dizajn – BravaCasa Magazin\nDizajn kuhinje sa neobičnim preokretom\nČak i za vlasnike koji sebe ne smatraju veštim u kuhinji, ili one koji vole da kuvaju ali nemaju težnje da postanu vrhunski kuvari, dobro organizovana i dizajnirana kuhinja je…\nOvo su kuhinje koje će svakog ljubitelja i svaku ljubiteljku boja i šarenila obradovati. Ove kuhinje uveseliće vas još i neobičnim rasporedom koji je pre svega – funkcionalan. Dizajn kuhinje…\nKade, umivaonici, ogledala i tuševi… Svi ovi elementi dolaze u različitim oblicima, veličinama, materijalima i finišima, tako da i sam njihov dizajn ponekad može da bude iznenađenje. Ultra moderan italijanski…\nLuksuzni dizajn kuhinja\nLuksuzne kuhinje koje vam danas predstavljamo su neverovatno prostrane i opremljene dizajnerskim nameštajem i dekoracijom koja je potpisana od strane dizajnera. Luksuzni dizajn kuhinja was last modified: June 9th, 2014…\nOve zanimljive kuhinje definitivno oslikavaju moto njihovih tvoraca jer pokazuju „poseban afinitet prema razvoju dela koja će podsticati na razmišljanje i ponovno premišljanje o načinu na koji pripremamo, kuvamo i…


Pretraga - SMEŠTAJ NA TARI - Vikendice, apartmani, brvnare, planinske kuće, hoteli...\nMašine kolibe se nalaze u mirnom delu Kaluđerskih Bara na Tari. Pogledajte lokaciju na…\tVIŠE...\nKuća na Tari, Čuvarkuća, nalazi se na Kaluđerskim Barama na 150m od prodavnica, dečijeg…\tVIŠE...\nApartman OMORIKA se nalazi u turističkom centru Tare, u mestu Kaluđerske Bare. Novoigrađeni apartmanski…\tVIŠE...\nApartmani Bojana se nalaze u strogom centru planine Tare kod nove pošte na Kaludjerskim…\tVIŠE...\nVikendica Krlić se nalazi na Sekuliću na Tari (5km od Mitrovca ), u centru…\tVIŠE...\nSpav MS se nalazi na starom mestu u novom izdanju, na jezeru Perućac u…\tVIŠE...\nSplavovi za odmor\nProvedite nezaboravan odmor na vodi. Splavovi na jezeru Perućac su udaljeni 500 metara od…\tVIŠE...\nBrvnara 23 se nalazi u centru Tare, u mestu Kaluđerske Bare, udaljena 150 metara…\tVIŠE...\nPlaninska kuća „Jelkica“ je nov objekat za smeštaj u Nacionalnom parku Tara, u mestu…\tVIŠE...\nVikendica Marković se nalazi na Kaluđerskim Barama, 150 metara udaljena od Hotela Omorika. Pogledajte…\tVIŠE...


Leontina Prajs — Википедија\n(преусмерено са Leontyne Price)\nMeri Violet Leontina Prajs (rođena 10. februar 1927) američka je sopraniskinja. Rođena i odrasla u Lorelu u Misisipiju, ona je stekla međunarodno priznanje tokom 1950-ih i 1960-ih, i bila je prva Afroamerikanka koja je postala vodeći izvođač u Metropolitenskoj operi, i jedna od najpopularnijih američkih klasičnih pevačica svoje generacije.\nLeontina Prajs 1994. godine\nMeri Violet Leontina Prajs\n(1927-02-10)10. februar 1927.\nRazmatrajući njenu oproštajnu opernu operu u Metu 1985. godine, kao Aida, jedan kritičar opisao je njen glas kao „vibrantan”, „uzvišen” i „vredniji od bisera”. Časopis Tajm pisao je o njenom glasu: „bogat, gibak i sjajan, on je na svom vrhuncu sposan da se bez napora uspne od dimnog meca do čistog sopranskog zlata od perfektno obuhvaćenog visokog C-a.”\nOna je kao liriko spinto (italijanski za „potisnuta lirika”) sopran smatrana posebno pogodnom za uloge u operama Đuzepe Verdija, Đakoma Pučinija, i Volfganga Amadeusa Mocarta. Nakon povlačenja iz opere, nastavila je da se pojavljuje na recitalima i orkestralnim koncertima do 1997.\nMeđu njenim mnogim nagradama i priznanjima su Predsednička medalja za slobodu (1964), medalja Spingarn (1965), nagrada Kenedijevog centra (1980), Nacionalna medalja za umetnost (1985), brojne počasne diplome i 19 Gremi nagrada za operske i pesmanske recitale, i pune opere, kao i nagrada za životno delo. Oktobra 2008. godine bila je jedna od prvih dobitnica operskih počasti od strane Nacionalne zadužbine za umetnost. Godine 2019. Leontina Prajs je dobila počasno zvanje doktorata iz Bostonske konzervatorija kod Berklija.\nLeontina Prajs je rođena u Lorelu u Misisipiju. Njen otac Džejms radio je u pilani, a njena majka Kati bila je babica, koja je pevala u crkvenom horu. Oni su dobili dete nakon 13 godina braka, te je Leontina postala fokus intenzivnog ponosa i ljubavi. Ona je dobila igračku klavir u svojoj trećoj godini života, i uskoro je počela sa časovima klavira sa lokalnim učiteljicom, gospođom H.V. Makinis. Kada je bila u vrtiću, njeni roditelji su založili porodični fonograf kao predujam za uspravni klavir. Sa 14 godina bila je na školskom putovanju kako bi čula Marijan Anderson kako peva u Džeksonu, iskustvo za koje je kasnije rekla da je bilo inspiraciono. U svojoj autobiografiji iz 2011. godine, Moj život, kako ga ja vidim, Dajon Vorvik napominje da je Prajs njena rođaka po majci.\nPrajs 1951. godine\nU svojim tinejdžerskim godinama, Leontina je pratila „drugi hor” u metodističkoj crkvi Sent Pola, pevala i svirala klavir za hor u crnačkoj zanatskoj srednjoj školi Ouk Park u Lorelu, ansamblu koji je osvajao nagrade pod vodstvom njene učiteljice klavira, gospođe Makinis. Ona je zarađivala dodatni novac pevajući za sahrane i građanske funkcije.\nU međuvremenu, u osmoj godini, počela je da posećuje dom Aleksandra i Elizabete Čišolm, bogate bele porodice za koju je Leontinina tetka radila kao pralja. Leontina je postala omiljena prijateljica njihovih starijih ćerki, a gospođa Čišolm je ohrabrivala Leontinino sviranje klavira i pevanje, a ponekad su je angažirali da zabavlja goste. Nakon izbijanja Drugog svetskog rata, Leontina je honorarno radila u domaćinstvu Čišolmsovih kao sluškinja i dadilja njihove najmlađe ćerke. Kada nije radila, bilo joj je dozvoljeno da svira klavir, da sluša muziku na radiju i gramofonu. Njen prvi javni koncert bio je kratak program u Kolambusu u Misisipiju, na aerodromu 1943, kad je imala 16 godina. Tom prilikom je pevala i svirala klavir.\nS namerom da se posveti učiteljskoj karijeri, Prajs se upisala u program muzičkog obrazovanja na crnačkom Vilberfors koledžu u Vilberforsu u Ohaju. U svojoj prvoj godini studija, Prajs se pridružila grupi Delta Sigma Teta, sestrinstvu koje joj je kasnije pomoglo da priredi i održi nekoliko prvih recitala u velikim gradovima. Njen uspeh u Gli klubu doveo je do solo nastupa u kapeli, učešća u master nastavi i trećeg mesta na vokalnom takmičenju šest država. U njenoj juniorskoj godini, Škola muzike i obrazovanja se odvojila od Vilberforsa i bila je reorganizovana je kao Centralni državni univerzitet, na kome je diplomirala 1948. godine. Predsednik Centralnog državnog univerziteta Čarls Vesli omogućio je Leontini da peva na fakultetskim i političkim okupljanjima, i podstakao ju je da razmotri više studije glasa. Godine 1948, slavni bas pevač Pol Robeson održao je dobrotvorni koncert u Dejtonu, Ohajo, pri čemu je prihod bio namenjen troškovima njene obuke na konzervatorijumu. (Ona je pevala u tom programu.)\nČišolmsovi su sada postali njen profesionalni šampion. Tokom leta 1948 i 1949, Leontina je održala nekoliko recitala u Lorelu, Grinvilu i Meridijanu. Gospođa Čišolm se takođe složila da snosi deo Leontininih troškova kada je u jesen 1948, Prajs upisala Džuilijard školu u Njujork Sitiju. Ona je auditovala i osvojila stipendiju, i primljena je u studio Florens Pejg Kimbol, koja je ostala njen glavni učitelj glasa.\nU jesen 1950. Leontina je ušla u Džuilijardsku opersku radionicu i pevala je male uloge u radioničkim predstavama Čarobne flaute i Đani Skiki. Tog leta, ona se upisala u operski program u muzičkom centru Berkšir u Tanglvudu, i pevala svoju prvu glavnu ulogu, Ariadne u Štrausovoj Ariadni u Naksosu (druga glumačka postavka). Početkom 1952. godine pevala je ljubavnicu Ford u Džuilijardovoj produkciji Verdijevog Falstafa. Njen uspeh doveo je do njenih prvih profesionalnih angažmana. Virdžil Tomson, koji je prisustvovao izvođenju Falstafa, angažovao ju je u oživljavanju njegove crnačke opere „Četiri svetaca u tri čina”. Nakon dve nedelje na Brodveju, produkcija je otišla u Pariz. U međuvremenu, Leontina je bila na audiciji i izabrana za jednu od nekoliko uloga Bese u novoj produkciji Džordža Geršvina „Porgi i Bes” u režiji Roberta Brina.\nNa kraju pariske turneje Svetaca, Leontina je odletela za Dalas i, nakon noćnog odmora, otpevala prvu predstavu novog Porgija na Državnom sajmu u Teksasu, 9. juna 1952, za šta je dobila izuzetno dobre kritike. Produkcija je bila na turneji u Čikagu, Pitsburgu i Vašingtonu, pre odlaska u Evropu (Beč, Berlin, London i Pariz), pod pokroviteljstvom američkog Stejt departmenta.\n^ „Price, Mary Violet Leontyne”. Encyclopedia of African-American Culture and History. Encyclopedia.com. Приступљено 21. 2. 2011.\n^ Garland, Phyl (jun 1985). „Leontyne Price: Getting Out At the Top. A prima donna assoluta says goodbye to the opera, will continue as concert singer”. Ebony Magazine. Приступљено 21. 2. 2011.\n↑ 4,0 4,1 Walsh, Michael; Newman, Nancy (14. 1. 1985). „Music: What Price Glory, Leontyne!”. Time Magazine. Приступљено 21. 2. 2011.\n^ Henahan, Donal (4. 1. 1985). „Opera: Leontyne Price's Final Stage Performance”. The New York Times. Приступљено 2. 2. 2011.\n^ "Spingarn Medal winners: 1915 to today" Архивирано 2010-07-07 на сајту Wayback Machine, NAACP. Retrieved September 18, 2012.\n↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 Driscoll, F. Paul. „Leontyne Price”. Opera News. Приступљено 1. 10. 2019.\n^ Warwick, Dionne; David Freeman Wooley (22. 11. 2011). My Life, as I See It: An Autobiography. Simon and Schuster. стр. 93. ISBN 978-1-4391-7135-6.\nLaBlanc, Michael L. LaBlanc (1992). Contemporary Black biography. profiles from the international Black community\n. Detroit, Mich.: Gale Research Inc. ISBN 9781414435299.\nLuciano Pavarotti with William Wright, Pavarotti, My Own Story (Doubleday). 1981. ISBN 978-0-385-15340-9.\nWard Plowden, Martha (2002). Famous Firsts of Black Women (2nd изд.). Gretna, La.: Pelican Pub. Co. ISBN 9781565541979.\nBlier, Stephen (oktobar 1996). „Time After Time”\n. Opera News. 61 (4).\nJackson, Robert (jul 1985). „Collard Greens and Caviar”. Opera News. 48 (1).\nMyers, Eric (mart 2006). „Reunion: Justino Diaz”\n. Opera News. 70 (9).\nPerkins, David (5. 10. 1986). „The Garbo of Opera”. News and Observer. Raleigh, North Carolina.\n„Leontyne Price, Ill, To Rest for Month”\n. The New York Times. 23. 12. 1961.\n„The Nation: Where Atlanta's 'Big Mules' Relax”\n. Time. 10. 1. 1977. »on 1964 Don Giovanni controversy«\nLeontina Prajs na Vikimedijinoj ostavi.\nLeontina Prajs na sajtu IMDb (jezik: engleski)\nLeontina Prajs на сајту Internet Broadway Database\n„Time Magazine, Milestones, May 21, 1973”. Time. 21. 5. 1973. Приступљено 5. 12. 2013.\nRockwell, John (19. 2. 1979). „Opera: Met's 'Ariadne' Finally Comes to Stage”. The New York Times. Приступљено 5. 12. 2013.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Leontina_Prajs&oldid=22842807”\nПоследња измена на дан 24. јануар 2020. у 02:55 ч.\nОва страница је последњи пут уређена на датум 24. јануар 2020. у 02:55 ч.


DNEVNI HOROSKOP: HOROSKOP ZA 25.novembar 2021. - PRess Serbia | PR PRess team\nOvo je vaš dnevni horoskop za 25.novembar 2021.godine\nPOSAO: Uspeli ste da rešite problene na polju posla. Zadovoljni ste jer ste na neki način dokazali da možete da budete sam svoj heroj!\nLJUBAV: Moguće je da vam se dopada osoba koju srećete u svom bliskom okruženju.\nPOSAO: Moguće je ste veoma zauzeti i da imate veliki broj obaveza. Često vam se dešava da ne dižete glavu od posla.\nLJUBAV: Ukoliko ste sami, dolazi vam prilika za novu ljubav. Sledeći partner u vaš život ulazi neočekivano.\nPOSAO: Iako ste se nadali promenama na polju posla, u narednoj fazi vam sudbina donosi period stagnacije.\nLJUBAV: Ukoliko ste u vezi, možete da računate na priliku da sa voljenom osobom neke stvari konačno razjasnite.\nPOSAO: Danas ćete biti prilično dekocentrisani. Nije vam povoljan dan za posao i nemojte da očekujete previše.\nLJUBAV: Usamljenost vam ne prija. Maštate o velikoj ljubavi kao i o početku veze ili braka.\nPOSAO: Konačno dolazi do pozitivnih promena na polju posla kod vas. Imate veliki osećaj olakšanja.\nLJUBAV: Ukoliko ste u vezi, sa voljenom osobom planirate promene koje će biti obostrano značajne.\nPOSAO: Moguće je da će vam se ukazati prilika da ostvarite neku dodatnu zaradu kroz veći poslovni angažman.\nLJUBAV: Trenutno ste u vezi koja zadovoljava vaše potrebe. Nemate u planu bilo kakve emotivne promene sada.\nPOSAO: Moguće je da ćete dobiti podršku za ostvarenje poslovnih planova. Očekuje vas povoljan period za karijeru.\nLJUBAV: Možete da očekujete jako lep dan sa voljenom osobom. Jedno drugome pokazujete svoja najdublja osećanja.\nPOSAO: Zadovoljni ste okolnostima na poslovnom polju. Ovo je period u kojem treba da izrazite zahvalnost za sve što ste postigli.\nLJUBAV: Dopada vam se jedna pozitivna osoba ali imate neku blokadu kada treba da joj priđete.\nPOSAO: Možete da očekujete dobar dan na poslu. Uspešno ćete završiti sve poslovne zadatke i obaveze.\nLJUBAV: Možete da se nadate iskrenoj ljubavi i podršci od strane voljene osobe. Osećate da ste jedno za drugo na duže staze.\nPOSAO: Očekuje vas period u kojem ćete biti skloni neočekivanim reakcijama u komunikaciji sa saradnicima.\nLJUBAV: Osećate veliku dozu ljubavi i privrženosti ka vašem partneru. Srećni ste u vašem braku.\nPOSAO: Možete da se nadate dobrim preokretima na ovom polju. Povoljan je period i za unapređenje poslovnih veština.\nLJUBAV: Očekuje vas prilika za flert sa osobom koju posmatrate već neko vreme. Spremni ste da se malo više pokrenete.\nPOSAO: Dolazite do važnih promena na poslovnom polju. Ako budete bili brzi u donošenju odluka, uvatićete neku dobru priliku!\nLJUBAV: Vaše emocije prema voljenoj osobi su duboke i iskrene. Spremni ste da joj pokažete šta ona budi u vama.


Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 | ePonuda.com\nPuma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 cene\nPuma Puma Donji Deo Puma Evostripe 589426-44\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Muški donji delovi trenerki cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Puma Muški donji delovi trenerki, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44. Pre kupovine, podatke za Puma muški donji deo trenerke EVOSTRIPE 589426-44 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Rukometni Zmajevi su samo incident u kaljuži države koja sport smatra bezvrijednim – Sport Centar Rukometni Zmajevi su samo incident u kaljuži države koja sport smatra bezvrijednim – Sport Centar\nRukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine izgubila je prve dvije utakmice na Evropskom prvenstvu, od Portugala i Norveške. To je bilo i očekivano, a ono što nas čini ponosnim jeste da su na terenu izgledali kao selekcija koja ima glavu i rep i koja je potpuno zasluženo stigla na smotru najboljih evropskih selekcija.\nOno u čemu su sigurno prvi jeste činjenica da su reprezentacija u koju je ubjedljivo najmanje uloženo i tu nam ne mogu parirati ni Burundi iliti naprimjer Zelenortska Ostrva, odnosno bilo koja država na svijetu.\nPrije odlaska na Euru čitali smo kako se zahvaljujemo na sadaci koju nam je dao Hrvatski rukometni savez pa nam platio učešće na pripremnom turniru. Nekakav novac od nekakve institucije su dobili, al’ nije im isplaćen već će biti nekad.\nU raspadnutom Savezu gdje se već godinama ne zna ni ko pije ni ko plaća, rukometaši su bili bukvalno prepušteni sami sebi i sve ovo što su učinili, a učinili su više nego bilo koja nacionalna selekcija (plasman na Svjetsko i Evropsko prvenstvo), ustvari je samo incident, potpuna nelogičnost. Kao da su recimo neka raja se skupila i odlučila “E hajmo sad na Euro”, i onda sami, bodreći jedni druge, bez ikakve podrške, to i naprave.\nDa se razumijemo, nije Rukometni savez kriv, jer naša nakaradna politika samo je preslikana u državne sportske saveze. Kao što nam je država potpuno nefunkcionalna, tako su i savezi, jer su organizirani po istom principu. Tri nekakva tabora, svi se pitaju, a niko ne obavezuje, ispunjena raznoraznim likovima koji obično puno veze sa sportom nemaju.\nApsurdnost naše svakodnevnice jeste da recimo možemo ovako iskazati. Da se pojavi neki sponzor i kaže – spremni smo uložiti milijardu eura u vaš Savez i reprezentaciju, to će ići na glasanje i onda neka trećina može reći „Mi na to ne pristajemo“. Zašto. Zato. Ne pristajemo. Ne moraju ni objašnjavati, samo ne pristanu.\nI kako očekivati da u takvoj budalastoj organizaciji može biti nekog napretka, osim ovog incidentnog, kada se sportisti i njihovi treneri izdignu iz tog mulja, stisnu zube i naprave neki dobar rezultat.\nMožda samo Nogometni savez BiH ima neke predispozicije za uspjeh, jer tamo je toliko novca da se članovi ova tri tora sasvim dobro mogu „namiriti“. UEFA nagrađuje za plasman na Euro sa 9,25 miliona eura, konstantno pomažu raznim projektima, novcem, izgradnjom terena.\nZato i imamo situaciju da naša fudbalska vlada jednoglasno donosi odluke, recimo prvo da izabere selektora, pa onda jednoglasno da istog tog smijeni. Jednoglasno. Na tom bi im pozavidio i drug Tito, jer ni kod njega nije sve bilo jednoglasno. Razlog je jednostavan, sa toliko novca lako je zadovoljiti sve tri aždaje, svakom po nešto, tebi selektor mlade, tebi kadetske, tebi ovaj teren, tebi onaj projekat, tebi sudije, tebi komisije, i svi ponešto dobiju, i svi su jednoglasni.\nS ostalim sportovima, gdje je puno puno manje novca, i od evropskih saveza, ali i od sponzora, možemo gledati samo sramoćenje i realnost u kojoj najuspješnija nacionalna selekcija države nema novca da obavi pripreme za Euro.\nSve bi se, naravno, moglo riješiti vrlo lako i efikasno, dovoljno je samo prepisati na koji način se finansiraju Savezi kod država u regionu, da ne govorimo o onim još razvijenijim. Da se u zakon uvede da svaki budžet, od državnog, preko federacije i RS, pa do jantona, mora odvajati toliko i toliko procenata za sport. Pa onda sve to lijepo raspodijeliti onome ko najviše zaslužuje.\nKada uzmete pregled bilo kojeg spiska pomoći možete samo plakati ili smijati se, tu ima svega, a jedini kriterij je valjda ko je kolko dobar s nekim ministrom koji trenutno odlučuje.\nDruštveno odgovornih osoba, koje moraju biti osovina svake vlasti, ima toliko da se mogu na prste prebrojati. Državni i entiteski ministri krčme novac koji nisu zaradili, i opet ga krčme onako kako ne treba. Situacija u kojoj jedna selekcija kakva je rukometna nema osnovne uslove znak je da ta država jednostavno besprizorna. Takve stvari se ne smiju čak ni moći dogoditi.\nDa postoji i minimum sistema i brige za sportom, koji je puno veći ambasador nego sve karikature koje nam vladaju, ne bi pričali ni o stvarima kao što je to da li neko želi ili ne želi da igra za BiH.\nMa, da je naš sport organiziran kako treba, niko ne bi bježao, ma kako se zvao i koje nacije bio. Pitajte reprezentativce Francuske u bilo kojem sportu što li ne igraju za države iz kojih vuku korijene, 80 posto ih nisu francuskog porijekla.\nLjudi su jednostavno u super organiziranom sistemu u kojem se njihov kvalitet može maksimalno iskazati. Biti dio takvog sistema prerasta bilo kakav patriotizam, koji je ovdje dodatno potrošen i iskorišten samo za buđenje najnižih strasti.\nRukometnim Zmajevima naklon do poda, ponosni smo na njih i znamo koliko su prepušteni sami sebi. Ako ništa, bar mi, obični ljudi, cijenimo svaki njihov napor i još nam je veći i draži jer znamo da iza njega ne stoji nikakav interes već samo ljubav.\nHiljade navijača dočekalo hrvatske rukometaše, Červar poručio: Dobili smo državu, ali imamo sve manje djece\nJunak finala Evropskog prvenstva: Golman Perez de Vargas otkrio šta su Hrvati morali bolje raditi\nBravo Zlaja majstore\nKako očekivati da sport razumiju ljudi koji nikada nisu u djetinjstvu sa rajom poigrali fudbala na ulici na male i koji su minderaši i spletkaroši od kada su iz matere izašli. Gnjide najveće zbog kojih nam ode sve normalno iz države a ostadoše poltroni i ulizice. Nema nade sa ovakvim za sport u ovoj državi.