Korona virus i mentalno zdravlje: Kakve sve posledice može da ostavi Kovid-19 - Ozonpress :: internet portal\n„Kao da sam zbog tog dodatnog stresa prešla prelomnu tačku, koju sam dotad uspešnije kontrolisala“, kaže Kemp, koja radi kao kopirajter i studira.\n„Osnovni simptom je plač. Najčešće se osećam kao da ću umreti a zatim se rasplačem, i to tako da me posle bole pluća i celo telo“, kaže ona.\nUz to treba dodati i snažno razočaranje zbog toga što je „nazadovala“, kao i strah da će joj trebati godine da se vrati na staro kada je reč o kontrolisanju OKP-a.\nStiven Tejlor, autor knjige Psihologija pandemije i profesor psihijatrije na Univerzitetu Britanske Kolumbije, tvrdi da se „za nesrećnu manjinu, možda 10 do 15 odsto ljudi, život neće vratiti u normalu“, i to zbog uticaja pandemije na njihovo mentalno zdravlje.\nAustralijski institut Blek dog, vodeća nezavisna organizacija za istraživanje mentalnog zdravlja, takođe je iznela zabrinutost zbog „značajne manjine koja će ostati pogođena dugotrajnom anksioznošću“.\nU Ujedinjenom Kraljevstvu, grupa vodećih stručnjaka za javno zdravlje nedavno je u časopisu Britiš medikal džornal (British Medical Journal) iznela upozorenje da će „udar pandemije na mentalno zdravlje verovatno trajati mnogo duže nego njen udar na fizičko zdravlje“.\n„Gledano kroz istoriju, negativne posledice nesreća po mentalno zdravlje utiču na više ljudi, i traju mnogo duže nego posledice po fizičko zdravlje“, objašnjava Džošua Č. Morganstin, zamenik direktora Centra za proučavanje traumatskog stresa u Merilendu, u SAD.\n„Ako istorija može bilo šta da predvidi, onda moramo da očekujemo značajan talas potreba vezanih za mentalno zdravlje koji će se zadržati dugo po okončanju širenja infekcije.“\n„Kod ljudi koji imaju genetsku predispoziciju za neki od oblika OKP-a (na primer, opsesiju prema zarazama ili kompulzivnu potrebu za čišćenjem), velike su šanse da Kovid-19 okine ili pogorša OKP“, kaže on.\n„Neki od njih će postati hronični germofobi, ako ne dobiju odgovarajuću terapiju za svoje mentalno stanje.“\nPored OKP-a, koji predstavlja otelovljenje anksioznosti, „opšta anksioznost je takođe veoma važan problem mentalnog zdravlja o kom treba voditi računa“, dodaje Juko Nipoda, psihoterapeut i portparol Saveta za psihoterapiju Ujedinjenog Kraljevstva.\n„Mnogo je onih koji u našem savremenom društvu već pate od anksioznosti, ali zbog ove smrtonosne bolesti, ljudi skloniji anksioznosti će se i dalje tako osećati i njihovo stanje bi moglo da se pogorša“, kaže ona.\n„Čak i kad pandemija Kovida prođe, neki bi mogli da ostanu suviše anksiozni, zbog straha od mutiranih sojeva.“\nHronična usamljenost koju je iznedrila društvena izolacija ili „nedostatak smisla“ života tokom pandemije predstavlja još jedan krupan problem, tvrdi Nipoda.\nNeki su se svojevoljno povukli iz spoljnog sveta, kako bi se „osećali bezbednije“ i prema rečima Nipode mogli bi se protiviti širenju društvenih interakcija u budućnosti.\n„Kada ljudi u spoljnom svetu dožive stres, može se desiti da se odvoje od tog sveta. A kada osete da su odvojeni, može im biti teško da se vrate u svet i socijalizuju.“\n„U tom slučaju, posledice po mentalno zdravlje mogle bi biti dugoročne, pošto bi se oslobodile traume“, objašnjava Nipoda.\n„Naprosto se stalno plašim da ću opet ostati bez nekoga“, kaže tridesetpetogodišnja Lindzi Higins iz Njujorka, čiji je partner 2014. godine izvršio samoubistvo.\nPosle nekoliko godina savetovanja, osetila je da je „ostavila to za sobom“, ali sada shvata da je „veoma nervozna“ kad god njen novi partner izađe iz kuće.\n„Ista je stvar i sa porodicom i prijateljima“, kaže ona.\nNipoda sugeriše da je takva situacija posebno problematična za one koji se „ne nose uspešno sa neizvesnošću“ ili s mukom prolaze kroz situacije koje ne mogu da kontrolišu.\n„Trenutno živimo u nesigurnim vremenima. Neki ljudi se plaše neizvesnosti i nepoznatog. Taj strah bi mogao da potraje.“\n„Postoji zabrinutost da bi problemi s mentalnim zdravljem mogli da se uvećaju ili da se već uvećavaju, ali moramo to bolje da proučimo“, kaže Nitja Jajaram-Lindstrom, direktorka stokholmskog projekta.\n„Takođe želimo da proniknemo u faktore koji doprinose otpornosti, što je jednako važno kao otkrivanje faktora rizika.“\n„Nadzor zdravstvenog stanja raznih delova stanovništva u cilju proučavanja aspekata rizika neophodan je kako bismo osmislili intervencije i planove za naredne talase pandemije, kao i za buduće krize javnog zdravlja“, tvrdi on.\n„Stres je kao toksin, poput olova ili radona. Kako bismo proučili njega i način na koji utiče na društvo, moramo da saznamo ko je sve izložen, kada, u kojoj meri i do kojih posledica je dovelo izlaganje stresu.“\nUprkos trenutnoj brizi zbog dugačkog „talasa“ smetnji po mentalno zdravlje uzrokovanih udarom Kovida-19, psihijatri tvrde da je važno uvideti da postoje i neki pozitivni zaključci.\nTakva dešavanja su organizovana, zaključuje Tejlor, uprkos fatalističkom raspoloženju s početka 2020. kada su „mnogi sumnjali da će se život vratiti u normalu, a neki su predviđali i mračni, dikensovski svet posle pandemije“.\nOn veruje da će se „slični događaji verovatno organizovati i drugde u svetu, kada pandemija prođe“.\nPsihoterapeut Nipoda ističe da su nepovoljne okolnosti pandemije zapravo izvršile „izuzetno pozitivan uticaj“ na mentalno zdravlje nekih ljudi, što bi, takođe, moglo biti dugotrajno.\nIako kod onih koji se previše povuku postoji rizik od društvene izolacije i usamljenosti, ona kaže da je ovo prisilno zatvaranje u domove neke navelo da u budućnosti teže boljem usklađivanju poslovnog života ili da „odrede sopstveni životni tempo“ kada je reč o socijalizovanju – tako što će pronaći „svoju zonu udobnosti u okviru granica između otvorenog i zatvorenog prostora“.\nA neki su doba fizičkog distanciranja iskoristili da raščiste svoj dom i „novodobijeni prostor u njihovim kućama pozitivno je uticao na njihov um, gotovo kao da su uspeli da raščiste komplikacije u svojoj glavi“, kaže Nipoda.\n„Jasno je da je potrebno naći sredinu između potrebe da se bude oprezan i potpunog osamljivanja, a ja za to nisam sposobna“, žali se ona.\n„Ja iracionalno ne umem da prevaziđem strah. Veoma je teško danas zaključiti kada se ponašam racionalno, a kada ne.“\n„Veoma, veoma mi je teško da se uravnotežim“, potvrđuje Amerikanka Lindzi Higins, koja pati od PTSP-a.\n„Iskreno, nisam sigurna da ću se ikad više osećati bezbedno“, kaže Lindzi.


Wizz Air - Letovi i komentari - TripAdvisor\nWizz Air - Letovi i komentari\nSedište: BUD International Airport Building 221 , Budimpešta H-1185 Mađarska 011 36 90 900 555 Veb-sajt\n10.649 komentara od TripAdvisor zajednice\n10.649 komentara iz naše zajednice\nSvi komentari Budimpešta London Tel Aviv Rim Ajndhoven Milano\nEkonomska klasa (36)\nPrikazuje se 36: srpski\nZapočnite komentar o: Wizz Air\n“Besprekorno/ Tačno / Jeftino”\nWizz Air je kompanija kojom najčešće letim pre svega zbog pristupačnih cena. Nijednom let nije kasnio niti je bilo nekih problema tokom leta. Skoro nikada nisu merili ručni prtljag (mada to zavisi od aerodroma). Imaju odličnu povezanost po celoj Evropi, a ima nekih letova i iz Beograda i Niša. Kupovina karte je veoma jednostavna i sve je lepo i jasno...\nDatum putovanja: decembar 2018.\nEvropa Ekonomska klasa Napulj - Budimpešta\nHvala korisniku JelenaH37\nTacni, korektni, udobni, sigurni, a cena karte vise nego korektna. Putovacu ponovo sa njima dok mi se ukaze prilika.\nEvropa Ekonomska klasa Beograd - London\nHvala korisniku vuckovic6\n“Udoban i jeftin let”\nLeteo sam ove godine četiri puta i svaki put je sve bilo bez greška a pritom uz veoma povoljne cene.Ponoviću kad god budem u prilici.\nEvropa Ekonomska klasa Beograd - Hanover\nHvala korisniku Bogdan J\nAvio kompanija Wizz Air obavlja letove na relaciji Niš - Malme i mislim da je najbolji izbor ako želite da putujete u tom pravcu. Cena karte je povoljna, sa svim aerodromskim taksama i ručnim prtljagom 42x32x25mm, iznosi 15 evra u jednom smeru, odnosno 30 evra povratna. Ako imate sreće možete da "uhvatite" neki popust. Let je bio udoban sa iskusnom...\nEvropa Ekonomska klasa Niš - Malme\nHvala korisniku DraganaR174\nPrvi put sam letela Wizzom i prijatno sam iznenadjena. Udobna sedista sa dovoljno prostora za noge, ljubazno osoblje i odlican let. Za svaku preporuku.\nMeđunarodni Ekonomska klasa Temišvar - Tel Aviv\nHvala korisniku Karaklija\n“Sa njima nikad više”\nNeverovatno da se ne može predati prtljag (checked-in baggage) sa puškom za podvodno ronjenje. Nisam našao do sada kompaniju koja to brani.\nEvropa Ekonomska klasa Beograd - Larnaka\n1 Hvala korisniku Branislav A\n“Jeftini letovi. Cela Evropa na dlanu!”\nWizz air je za mene super low cost avio kompanija. Ako kupite kartu 2-3 meseca unazad možete proći vrlo vrlo jeftino. Cena karte se u tom slučaju kreće 20-30 evra. Avioni su Airbus 320. Neko se žali da nema dovoljno mesta za noge. Ja sa tim nemam problema, i za let od sat i po - dva, ok je. Osoblje...\nEvropa Ekonomska klasa Beograd - Malme\nHvala korisniku Escape_Room_Vrsac\n“Za svaku preporuku!!!!”\nFenonenalan let, na vreme i u odlasku i u povratku, osoblje preljubazno. Sedista su dovoljno udobna za let od 3 sata i ima sasvim dovoljno mesta za noge (imajte u vidu da sam ja 1.80). U svakom slucaju odlican odnos cene i kvaliteta i svakom bi preporucio da putuje sa njima!\nHvala korisniku Escape699880\n“2 puta sa Wizzom”\nPrvi put sam letjela sa Wizz na letu Podgorica - Milano. Let je bio odlican i osoblje ljubazno. Vrijedi mnogo vise od novca koji se izdvoji, letjela sam sa drugim niskobudzetnim kompanijama. Takodje, sa rodjacima smo imali bukiran povratni let ove godine ali zbog smrtnog slucaja u porodici se nismo pojavili. Operater koji mi se javio je bio veoma ljubazan...\nDatum putovanja: jun 2018.\nEvropa Ekonomska klasa Podgorica - Milano\n2 Hvala korisniku SandraUSA2017\nSandraUSA2017 ima još 1 komentar o: Wizz Air\n“2 great experiences with WIZZ”\nSve je bilo ok sto se tice online rezervacije ,placanj,cekiranja ,ulaska u avion tj.pregleda stvari i ukrcavanja,sam let je bio ok jedina zamerka je sto je let kasnio vise od pola sata,pa dosta vremena se potrosi na cekanje.\nEvropa Ekonomska klasa Minhen - Beograd\nHvala korisniku AlmaB508\n“Don't fly with Wizz.”\ncosanzeana, 18. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“book priority seat to avoid trouble with finding space for your bag”\ndaringlines, 15. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Best not to use them”\ncindyborni, 11. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Take a good book with you, as you won't be able to talk to your travelling companions, unless you can shout over 16 rows of seats”\njoodStAlbansHerts, 11. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Be prepared for dreadful check-in experience”\n727caroleb, 11. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Be aware there is a charge for hand luggage and checked in bags. Check in online or you will be punished for using their service.”\nAlanB160, 9. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Get priority boarding, you'll get a lot more privileges.”\nTMiha_, 8. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“It cheap but pay more and fly with a other company”\n_hbarberien, 4. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Book early, respect the airlines regulations, and enjoy a great value!”\njdblack59, 4. jan 2019. | Pročitajte komentar\n“Best to avoid this carrier unless you want to be soaked for more money at the airport counter.”\noceanpacific6, 2. jan 2019. | Pročitajte komentar\nO avio-kompaniji Wizz Air\nWizz Air (W6) sa sedištem u Budimpešti je jeftin prevoznik i najveći avioprevoznik u Bugarskoj. Leti neprekidno do oko 100 manjih ili sekundarnih aerodroma u 35 zemlje. To uključuje mesta širom Evrope, kao i destinacije u Africi, na Srednjem Istoku i Aziji. Aviokompanija takođe ima podružnicu Wizz Air Ukraine Airlines (WU). Flota Wizz Air sastoji se u potpunosti od aviona sa sedištima ekonomske klase. Putnici mogu dodatno platiti za rezervisanje mesta i željena mesta, hranu i piće u avionu i druge pogodnosti.\nFotografije ove avio-kompanije: 1.334\nSve fotografije putnika (1334)\nPogled kroz prozor (294)\nNaša flota (45)\nPogodnosti u kabini (17)\nSalon avio-kompanije (10)


DEČJA MANIFESTACIJA „BUĐENJE PROLEĆA“ ODRŽANA U KULTURNOM CENTRU | ZR KLIK\nZrenjanin- Dečja manifestacija “Buđenje proleća” održana je danas u velikoj sali Kulturnog centra, a Zrenjaninci su imali priliku da uživaju u bogatom kulturno-umetničkom programu u kojem su učestvovali dečiji horovi, plesne grupe i animatori.\nVoditeljski par Nikoleta i Dušan Vidaković\n„Manifestacija „Buđenje proleća“ održava u našem gradu održava osmi put. Ove godine predstavljaju se horovi, pevači, igrači, kulturo umetnička društva…“, rekla je Nikoleta Vidaković koordinator dečjeg programa Kulturnog centra Zrenjanina.\nManifestaciju „Buđenje proleća“ organizaovali su Gradska uprava, Kulturni centar i Turistička organizacija grada Zrenjanina.


Ruska ikona Aleksandra Nevskog u subotu stiže u Banjaluku - Glas Srpske\nSrna 16.09.2021 15:15\nBEOGRAD - Ruska delegacija darovaće u subotu, 18. septembra ikonu svetog Aleksandra Nevskog rusko-srpskom hramu u izgradnji u Banjaluci, rečeno je danas na forumu u Beogradu posvećenom 800 godina od rođenja ovog ruskog vladara i svetitelja.\nIkona je osveštana u Sretenjskom manastiru u Moskvi, a rusko-srpskom hramu u izgradnji u Banjaluci, posvećenom ruskom caru Nikolaju Drugom Romanovu, darovaće delegacija koju predvodi otac Ignjatije.\nIkonu je oslikala umjetnica iz Moskve Ana Iljina, koja kaže da je njeno djelo izrađeno u stilu 12. vijeka i škole iz vremena u kojem je živio Aleksandar Nevski.\n"Kao prototip sam uzela crkvu u staroj ladogi, koja je bila porodični hram knezove porodice. Dok sam stvarala ovu ikonu, mislila sam na srpsku zemlju. Na ikoni sam naglasila ruku sa mačem kako bi taj mač branio vašu zemlju", rekla je Iljina.\nForum povodom 800. godišnjice od rođenja Aleksandra Nevskog okupio je u Beogradu slikare, ikonopisce i restauratore iz Rusije i balkanskih zemalja.\nUmjetnici će promovisati svoje radove i predstaviti karakteristike škola oslikavanja u svojim zemljama, a svi radovi koji nastanu tokom foruma biće predati Akademiji Srpske pravoslavne crkve /SPC/ za umjetnost i konzervaciju.\nUčesnike foruma pozdravili su starješina podvorja Ruske pravoslavne crkve u Beogradu protojerej Vitalij Tarasjev, direktor Ruskog doma Jevgenij Baranov i direktor Akademije SPC za umjetnost i konzervaciju Darko Stojanović.\nUmjetnicima i zvanicama obratila se i profesor Državnog instituta za međunarodne odnose u Moskvi Narmin Širalijeva, predstavnik Rossotrudničestva, agencije pri Ministarstvu inostranih poslova Rusije, koja je organizator ove manifestacije.\nNa otvaranju skupa o liku i djelu kneza Aleksandra Nevskog i njegovom ogromnom značaju u istoriji Rusije i pravoslavlja govorio je otac Ignjatije, koji je istakao da se ime svetog kneza slavi i na Balkanu, gdje on uživa veliko poštovanje.\nO tome, kako je istakao otac Ignjatije, svjedoče i brojni hramovi nazvani po Aleksandru Nevskom, uključujući i crkvu u Beogradu, kao i hram koji su u Ugljeviku 1996. godine podigli ruski pripadnici SFOR-a.\nPored umjetničkih radionica, tokom foruma organizovana je dvodnevna tribina o slikanju, ikonopisanju i crkvenoj umjetnosti.


Suosnivač Twitter-a se povlači iz upravnog odbora nakon 12 godina | PC Press\nSuosnivač Twitter-a se povlači iz upravnog odbora nakon 12 godina\n25. februar 2019. Marijana Pečić\nSuosnivač Twitter-a i bivši CEO, Evan Vilijams, povukao se iz upravnog odbora ove društvene mreže. Evan nije dao drugo objašnjenje, osim da to čini da bi mogao da se fokusira na neke druge stvari.\nVilijams trenutno radi kao CEO blog platforme Medium, koja nastavlja da razvija svoj program pretplate. Sajt je privukao neke korisnike sa zvučnim i poznatim imenom, kao što je Jeff Bezos, koji je optužio National Enquirer za ucenu i iznudu u postu upravo na ovoj platformi.\nTwitter je osnovao Vilijams 2007. godine zajedno sa Džekom Dorsijm i Bizom Stounom, nakon što je društvena mreža izašla iz drugih projekata na kojima je grupa zajedno radila u podcasting kompaniji Odeo. Evan je bio mnogo više uključen u kompaniju, pogotovo kada je preuzeo CEO ulogu od kolege suosnivača Džeka Dorsija, od 2008. do 2010. godine. Kako The Information prenosi, Vilijams je pomogao da se Dorsi svrgne sa položaja, za koga Recorde kaže da je bio „loš rukovodilac“ u to vreme. Dik Kostolo ga je zamenio 2010. godine, dok je Dorsi ponovo preuzeo dužnost CEO-a u 2015. godini. U 2017. godini prodao je 30% svojih akcija u kompaniji.\nI’m going to ride off into the sunset (or…down Market Street), so I can focus on some other things. I will always be rooting for the team (and, if someone lets me in, come by for lunch).\nAko i dalje postoje razmirice između Vilijamsa i Dorsija, nijedna strana ih nije iznela u javnost. Vilijams se javno zahvalio Dorsiju i Stounu, još jednom osnivaču Twitter-a, a Dorsi je ljubazno odgovorio.\nPročitajte i: Twitter: Prevaranti nude lažne kriptovalute\nTagovi: Evan Williams, Twitter\n← Valvoline kupio kruševački FAM\nIntel namerava da ponudi 5G infrastrukturu i van sektora mobilnih telefona →


Najavljen impičment Bajdena zbog korupcije odmah nakon inauguracije! - mediji.net\nNajavljen impičment Bajdena zbog korupcije odmah nakon inauguracije!\n- Želela bih da najavim u ime američkog naroda, moramo biti sigurni da se naši lideri...\nU saopstenju se dodaje da je tajvansko ratno vazduhoplovstvo ispalilo rakete da nadgledaju upad.


LEGEND CARP-390 | Formax Store\nŠifra artikla: 01060\nIzaberi... 5 6 4 7 8 9 3 2 10 1\nDvodelni štap za lov šarana izrađen od high modulus karbona. Poseduje dvostopalne SiC provodnike, spigot joint spoj (trn) između delova, posebno dizajniran i oblikovan (ergonomski) navojni držač mašinice i donji deo rukohvata izrađen od EVA materijala.\nNaziv robe: LEGEND CARP-390\nIzvoznik: WEIHAI CONTEC IMPORT AND EXPORT


Jovanović: Pokret Ekološki ustanak izlazi na izbore na svim nivoima\nVesti Autor:Beta, Danas, FoNet11. nov. 202119:01 > 21:3184 komentara\n20. jun. 2021 180\n11. sep. 2021 126\n04. sep. 2021 10\n„Potpuno smo svesni da je da je ovo u šta ulazimo prljavije od rakitskog blata, šuta na Revi i toksičnije od koncetrovane sumporne kiseline Rio Tinta. Doneli smo tu odluku sa jednim osnovnim motivom, a to je da otklonimo uzrok najvećeg zagađenja u Srbiji, a to je režim Aleksandra Vučića. Zato izlazimo na izbore“, izjavio je Jovanović Ćuta za list Danas.\nUoči predstavljanja pokreta Ekološki ustanak u Beogradu, on je kazao da je program Pokreta pre svega baziran na ekološkoj platformi odbrane životne sredine, prirode i ljudi.\nPrema njegovim rečima, Pokret želi da spreči da Beograd ostane bez vode na Makišu, Rio Tinto, ali i „da strana kompanija, (ministarka rudarstva i energetike) Zorana Mihajlović i Aleksandar Vučić raseljavaju ljude koji nas hrane“.\nPodrška ZZS i Otvorene građanske platforme Akcija\nStranka Zajedno za Srbiju i Otvorena građanska platforma Akcija saopštili su da pružaju punu podršku i pozdravljaju odluku prijatelja iz Ekološkog ustanka da zeleni aktivizam pretoče u politčku borbu.\nSmatramo da je ovakav čin iskrenih i dokazanih ekoloških aktivista neophodan u borbi za zdravu i čistu životnu sredinu i za izlazak građana iz političke apatije, jer se samo na taj način može promeniti sistem i svim građanima Srbije obezbediti normalan i pristojan život, navodi se u saopštenju.\nIstiče se da će se zajedno boriti za Srbiju u Evropi, a ne za Srbiju deponiju Evrope, za poštovanje zakona, očuvanje životne sredine i obezbeđivanje elementarnog ljudskog prava na život dostojan čoveka.\nPodsetimo, list Danas piše da se očekuje da Jovanović Ćuta nastupi na listi sa Ne davimo Beograd i liderom stranke Zajedno za Srbiju Nebojšom Zelenovićem, a dodaje da bi Zelenović mogao biti i predsednički kandidat te kolone, koja ima podršku poslanika evropskih Zelenih.\naleksandar jovanović ćutaekološki ustanakizbori


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Sport > Kosarka > Trijumf Partizana za finale fajnal-fora i Evroligu\n26.04.2013 05:43 #1\nLAKTAŠI - Košarkaši Partizana plasirali su se u finale završnog turnira regionalne Jadranske lige pošto su večeras u Laktašima, u drugoj polufinalnoj utakmici, savladali ekipu Igokee sa 63:57 (17:15, 6:10, 18:15, 22:17).\nŠampion Srbije je ovim trijumfom, pored finala regionalnog takmičenja, obezbedio i plasman u Evroligi sledeće sezone. Pored toga, ekipa Partizana zakazala je za subotu i novi duel sa “večitim rivalom” Crvenom zvezdom, koja je prethodno savladala Radnički iz Kragujevca.\nPitanje pobednika rešio je, četiri minuta pre kraja, Dragan Milosavljević koji je vezao dve “trojke” i doneo Partizanu veliko vođstvo od 58:45. Do kraja meča crno-beli su veoma dobrom odbranom sačuvali pobedu i doneli radost svojim navijačima.\nUtakmicu je obeležio i incident među navijačima Partizana sredinom poslednje četvrtine. Tada je došlo do međusobnog sukoba pristalica crno-belih, intervenisala je policija, a duel je nastavljen posle nekoliko minuta prekida. Prvo poluvreme obeležio je izuzetno mali broj poena, uslovljen, što dobrim odbranama, što promašajima i greškama na obe strane.


Predstavnici umirovljenika Dubrovačko - Neretvanske županije posjetili Fojnicu\nHazim Čukle - Petak, 14.12.2012, 21:25\nDruženje u Fojnici\nDesetak godina traje kako menadžment RRC „Fojnica“ iz Fojnice ima dobre odnose i plodnu saradnju sa Maticom umirovljenika Republike Hvatske. Plod te dobre saradnje je potpis ugovora po kojem svake godine u Fojnicu organizirano u grupama od početka mjeseca oktobra do kraja mjeseca aprila dolazi veliki broj umirovljenika iz Hrvatske na desetodnevni odmor i rehabilitaciju. Saradnja je nastavljena i ove godine. Krajem kalendarske godine predstavnici županijskih udruga posjećuju Fojnicu i obnavljaju tu saradnju.\nTako je i nedavno u Fojnicu stigla grupa od dvadesetak predstavnika umirovljenika gradova Dubrovačko - Neretvanske županije u Hrvatskoj na čelu sa predsjednikom Matice umirovljenika ove županije Ivanom Šunjićem. Za vrijeme trodnevnog boravka u Fojnici gosti iz Hrvatske su posjetili Rekreacijski centar „Brusnica“, knjižnicu i muzej Franjevačkog samostana u Fojnici, stari dio grada Fojnice itd.\nJedno od svojih druženja sa menadžmentom RRC „Fojnica“ iz Fojnice su imali u etno prostoru restorana „Central“ gdje su uživali u fojničkoj kuhinji.\nPredsjednik Matice umirovljenika ove županije iz Hrvatske Ivan Šunjić je tom prilikom za Fojnica online kazao: „Došli smo u Fojnicu da tradicionalno obnovimo dogovore za 2013. godinu, kao što to radimo svake godine, da se naši odnosi još bolje obnove i realiziraju posjetama naših umirovljenika Fojnici tokom godine.\nKontinuirano se broj posjeta naših umirovljenika povećava sa novim ljudima, koji nakon toga prezentuju blagodeti banjskog liječilišta u Fojnici našim građanima u županiji. Tako i pored recesije od 5-10 autobusa samo iz naše Županije u tom periodu posjeti Fojnicu. Zadovoljni su prijemom i ambijentom i svime što se događa tokom njihovog boravka u Fojnici. Posebno se osjeti pomaci na kvaliteti medicinske terapije, naši umirovljenici odlaze kući zadovoljni i sretni, nadamo se da će to u buduće bit još bolje.".\nFotografije: Predstavnici umirovljenika Dubrovačko - Neretvanske županije posjetili Fojnicu (30.11.2012)


Ne postoji obaveza suda da održi ročište radi izjašnjenja o prijedlogu tužitelja za određivanje - Pravo Bosna i Hercegovina\nNe postoji obaveza suda da održi ročište radi izjašnjenja o prijedlogu tužitelja za određivanje\n#1276 by AntunHun\nNe postoji obaveza suda da održi ročište radi izjašnjenja o prijedlogu tužitelja za određivanje privremene mjere osiguranja\nČlan 16. stav 2. Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom\nNE RADI SE O MANDATORNOM POSTUPKU SUDA U SMISLU ČLANA 16. STAV 2. ZAKONA O ODUZIMANJU NEZAKONITO STEČENE IMOVINE KRIVIČNIM DJELOM, AKO RJEŠENJEM ODREDI PRIVREMENU MJERU OSIGURANJA ODUZIMANJA IMOVINSKE KORISTI PRIBAVLJENE KRIVIČNIM DJELOM PRIJE NEGO ŠTO JE OSUMNJIČENIMA I NJIHOVIM BRANITELJIMA OMOGUĆIO DA SE IZJASNE O PRIJEDLOGU TUŽITELJA ZA ODREĐIVANJE MJERE OSIGURANJA JER NAVEDENA ZAKONSKA ODREDBA OSTAVLJA NA DISKRECIONU OCJENU SUDU DA LI ĆE ILI NEĆE ODREDITI PRIVREMENU MJERU PRIJE NEGO ŠTO POMENUTIM OSOBAMA OMOGUĆI IZJAŠNJENJE O TOM PRIJEDLOGU.\n„Branitelj optuženog žalbom prvenstveno ukazuje da je prvostepeni sud donio pobijano rješenje, a da prethodno osumnjičenom i njegovom branitelju nije dao priliku da se izjasne o osnovanosti prijedloga tužitelja i da s tim u vezi iznesu svoje argumente. Smatra da je pogrešno primijenjena odredba člana 16. stav 2. Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom, jer je njome propisana samo mogućnost da se osiguranje privremenom mjerom može odrediti i prije nego što se osumnjičeni izjasni o prijedlogu, tj. da se ne radi o mandatornom postupanju. Po stavu iz žalbe, na taj način su povrijeđene odredbe člana 6. stav\n2. i člana 15. ZKP FBiH i učinjena bitna povreda odredaba krivičnog postupka iz člana 312. stav 2. istog zakona. S tim u vezi poziva se i na rješenje Kantonalnog suda u Sarajevu broj 09 0 K 021547 15 Kv 7 od 23.10.2015. godine, te citira tekst za koji tvrdi da je naveden u tom rješenju.\nNisu osnovani ovakvi žalbeni prigovori.\nPrije svega, valja podsjetiti da se u konkretnom slučaju radi o postupku osiguranja oduzimanja imovinske koristi koji se provodi u skladu sa odredbama Zakona o oduzimanju\nnezakonito stečene imovine krivičnim djelom6, koji je lex specialis u odnosu na druge zakone, pa i u odnosu na ZKP FBiH, što jasno proizilazi iz odredbe člana 1. stav 3. tog zakona. Nadalje, taj je zakon jasan i u pogledu pitanja koje se u žalbi branitelja ističe, jer član 16. stav 2. propisuje da se osiguranje iz stava 1. te odredbe (misli se na osiguranja privremenom mjerom), može odrediti i prije nego što je osumnjičenom, optuženom ili povezanom licu omogućeno da se izjasni o prijedlogu tužitelja za određivanje mjera osiguranja. Tačni su žalbeni navodi da se ne radi o mandatornom postupanju jer pomenuta odredba ostavlja na diskrecionu ocjenu sudu koji vodi postupak da li će ili neće odrediti privremenu mjeru prije nego što se naprijed navedenim osobama omogući izjašnjenje o tom prijedlogu, ali žalbom se ni na koji način ne ukazuje zbog čega je u konkretnom slučaju prvostepeni sud pogriješio u primjeni ovog svog diskrecijskog prava. Naime, ukoliko je postupanje suda u okviru zakonske odredbe, a ono to u konkretnom slučaju jeste, onda je za osporavanje pravilnosti takvog postupanja, neophodno konkretno ukazati u čemu se sastoje propusti suda koji su eventualno doveli do donošenja pogrešne odluke. Također, ukoliko je zakonodavac pri donošenju ovakvog lex specialis, imao u vidu da će se njime derogirati pojedine odredbe drugih zakona, a jeste – jer to proizilazi iz već pomenute odredbe člana 1. stav 3. tog zakona, onda je jasno da se i standardi uspostavljeni drugim zakonima, posmatraju u kontekstu cilja i svrhe lex specialis. Pored toga valja ukazati da, bez obzira na ovako postavljenu zakonsku odredbu (član 16. stav 2. Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom), protivniku osiguranja nije uskraćena mogućnost očitovanja, odnosno, iznošenja kontraargumenata protiv sudske odluke, jer se to može učiniti korištenjem prava na žalbu u smislu člana 17. stav 6. pomenutog zakona“.\n(Rješenje Vrhovnog suda Federacije Bosne i Hercegovine, broj: 09 0 K 026779 16 Kž 2 od


Ciklidi i sve o ciklidima - Sajt ljubitelja ciklida! - Forum: ''green terror'' razlika u polovima\nCiklidi i sve o ciklidima - Sajt ljubitelja ciklida! » AMERIČKI CIKLIDI » Mrest\n''green terror'' razlika u polovima\nObjavljeno 03/10/2014 08:46\nImam dva gold saum-a (lazni green terror), uzeo sam ih kad su imali 7 i 9cm i kod mene su skoro dve godine sada imaju 21 i 25cm, ja sam ih kupio kao muzijaka i zenku ali do sada nisu bacali ikru a ni ja se nisam nesto trudio da ih izmrestim.Prvo su bili u akvarijumu od 250l ali posto su ga prerasli i muzijak je postao dosta agresivan a zenka zbog svoje velicine nije mogla da se sakrije, po nekad sam morao i da ih pregradjujem, napravio sam im novi od 500l i ubacio im par ''persei-a''. Kada napisem agresivnost mislim na to da muzijak krene prema zenki da bi se udvarao a ova ne zainteresovana pocne da bezi i onda nastane kratka jurnjava, po nekad je izgledalo kao u crtacu ''pe pele tvor''. Tako je bilo u manjem akvarijumu, ali od kako su premesteni u veci sa novim drustvom agresivnost se svela na minimum i polako prestaje jer je zenka postala zainteresovana i pocelo je medjusobno udvaranje, to traje vec dvadesetak dana ali mresta jos nema. Voda ide direkt sa cesme u akvarijum i do sad sam mislio da je to glavni razlog zasto nema mresta.\nJedno vece gledam kako se udvaraju i primetim da se kod zenke pojavljuje grba na celu, pogledam stare slike muzijaka i vidim da je i on imao takvu grbu pre godinu dana.\nPosto sam imao slicnu situaciju sa kribenzisima sada sumnjam da imam dva muzijaka,kod kribova jedan je bio dominantniji krupniji bolje napredovao lepse obojen a da ovaj drugi nije mogao normalno da se razvija jer je bio ''zlostavljan'' ali se vremenom sustigli sa izgledom, mozda je isad ista situacija ili je problem u tvrdoci vode i temperaturi.\novo je slika riba pre godinu dana\nslika muzijaka pre godinu dana\ni muzijak sada\nimam i snimak udvaranja okacicu ovih dana\nObjavljeno 19/10/2014 13:59\nOvo su po zasebnim slikama definitivno muzjaci oba,iako se na prvoj cini kao da su par.Ja nisam cuo da neko ima zenku preko 15cm,drugo zapazanje su i gornje i donje peraje imaju previse izdužen "špic",što je karakteristika mužjaka.\nispravio/la miloss dana 19/10/2014 14:46\nObjavljeno 17/11/2014 19:46\nsa velikim zakasnjenjem, zbog tehnickih problema\ni posto smo utvrdili da su u akvarijumu dva muzijaka jednog smo menjali za zenku, hvala milosu\nObjavljeno 17/11/2014 20:03\nBas lepo...deluje da ce biti dobar par\nObjavljeno 19/11/2014 09:51\njos se vidi da je uplasena nije joj lako nova porodica krupni momci !!\nObjavljeno 16/03/2015 15:46\nima li sta od tih malaca terora???\nObjavljeno 11/09/2015 08:42\nnisu se uparili, zenka je bila mnogo agresivna i jos su pearsei imali mrest pa je muzijak bio bas ugrozen ali posto mi je omiljena riba ostao je u akvarijumu dok sam ove tri zamenio, sada imam tri mlada para terora i za sad se jedan izmrestio\nVreme učitavanja: 0.23 sekundi\n10,445,007 Jedinstvene posete


Kontrola i kvalitet vode, uvoz-izvoz, plastična ili staklena ambalaža | Info | Društvo\n19. September, 23:11\nVoda - prednost koju BiH (ne) zna iskoristiti 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n02.02.2018. / 14:49\nNakon najava da bi Evropska unija mogla da promijeni legislativu o kontroli kvaliteta vode raspitali smo se kakvo je stanje kod nas i da li će se eventualni novi propisi odraziti i na BiH.\nEvropska unija planira da obnovi pravila o kontroli kvaliteta vode, zbog mogućih novih opasnosti po zdravlje i radi smanjenja količine plastičnog otpada, podstičući građane da se odreknu korišćenja flaširane vode.\nProfesor Prirodno-matematičkog fakulteta u Banjaluci Čedomir Crnogorac za Mondo ističe da navedeno predstavlja nove zahvate Evropske unije za što većim sticanjem profita.\n"Radi se o već unaprijed pripremljenom planu koji ima za cilj nametanje pravila igre. Nakon toga slijedi kupovina njihove ambalaže i prihvatanja standarda EU. Tragično je i to što moramo uvoziti vodu u ogromnim količinama kao da smo Saudijska Arabija, a bogati smo pitkom vodom. Mislim da je u pitanju jedan veliki finansijski interes", rekao nam je Crnogorac.\nProfesor upozorava da se u Evropi osim promjene pravilnika o kvalitetu vode radi i na drugom - pogubnijem projektu.\n"Voda više neće biti pravo, nego potreba što znači da će se morati plaćati tj. kupovati. To je mnogo ozbiljnije pitanje, a mi nemamo nikakvu strategiju da se odbranimo", kaže on.\n"Uvoze se lošije vode po svom kvalitetu - prema karakteristikama ph-vrijednosti, tvrdoće, a i određeni metali često su prisutni", tvrdi Crnogorac.\nOn upozorava da vode u plastičnoj ambalaži mijenjaju svoja svojstva ako su izložene temperaturi iznad 25 stepeni.\n"Zbog toga treba biti posebno oprezan jer mogu postati opasne za potrošače pošto se tada mijenja njihov mikrobiološki sastav i nakon toga nisu za upotrebu", kaže Crnogorac.\nSagovornik Mondo portala kaže da poslije Norveške, Švajcarske, Austrije i Francuske nema zemlje koja ima kvalitetnije vode od Bosne i Hercegovine.\n"Međutim činjenica je da mi naše izvorske vode i gornje tokove ne koristimo pa čak ih i zloupotrebljavamo. Na primjer, voda iz vodovoda se pakuje i deklariše kao da je izvorska. Nedostaju strožije kontrole, analize, kao i informacije građanima šta mogu i u kojoj mjeri konzumirati", rekao je Crnogorac i istakao da je pri resornim ministarstvima potrebno osnovati koordinacionalno tijelo koje bi se bavilo navedenom problematikom.\nIva Miljević iz Centra za životnu sredinu kaže da je BiH jedna od rijetkih zemalja bogata vodom u kojoj izvorišta nisu zagađena u tolikoj mjeri, za razliku od nekih drugih država koje pored tog imaju i problem sa nestašicom "plavog zlata".\n"Iako smo bogati pitkom vodom, velike količine se uvoze. Zbog nerazvijene svijesti građana lakše je kupiti flaširanu nego uzeti staklenu i nositi svoju vodu ili bilo koji napitak. Na taj način bili bismo sigurniji šta pijemo za razliku od plastične ambalaže koja može biti toksična za tečnost", rekla nam je Miljevićeva.\nMože li se zaraditi od reciklaže?\nOna sumnja da će se nova pravila EU o kvalitetu vode odraziti i na nas.\n"To je nešto što još trebamo da vidimo. Naše zakonodavstvo pomalo se pokušava prilagoditi evropskom i najveći problem je neusklađenost zakona i regulativa BiH koje se tiču upravljanjem otpada. To je prva prepreka, kao i što se slabo radi na edukaciji stanovništva na podsticanju razdvajanja, što manje i ponovne upotrebe otpada", pojasnila je Miljevićeva.\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH je za 11 mjeseci prošle godine uvezla 152,5 miliona litara vode u vrijednosti od 133,07 miliona KM. Isti podaci pokazuju da je izvoz vode domaćih proizvođača iznosio 45,8 miliona KM. Samo mineralne i gazirane vode bez zaslađivača BiH uvezeno je u vrijednosti od 20 miliona KM, što je za skoro pet puta više od vrijednosti iste izvezene vode.\nNajviše nezaslađene vode BiH je uvezla iz susjedne Hrvatske, i to 19,6 miliona litara u vrijednosti od 9,1 milion KM, dok je u istu zemlju izvezla tri puta manju količinu. Pored Hrvatske, BiH je tokom godine najviše uvozila vodu iz Srbije i Slovenije.\nProcjene stručnjaka govore da će do 2050. godine globalna potražnja za pitkom vodom porasti više od 40 odsto, dok će se za desetak godina u svijetu biti prava borba zbog nedostatka pitke vode. Da li će BiH svoju prednost iskoristiti ostaje da se vidi.\nŠta je vaš izbor?\nVoda u plastičnoj ambalaži\nVoda u staklenoj ambalaži\nvoda EU zakon plastika životna sredina priroda kvalitet ekologija BiH Republika Srpska\n02.02.2018. / 20:13\nImamo prirodni izvor gdje oko 100 mjestana koriste vodu za pice.Međutim posle rata su se nastanila lica iz planinskih predjela.Ti ljudi blizu naseg bazena iznose iz vanjskih wc-a fekalije i bacaju drob od zivotnja.Islo se u inspekciju i nista.Ko ce da zastiti takve izvore vode kad inspekcija ne reaguje iako se zna ko to cini.


Fun&Fit Company | Delta DMD\nPočetna > O nama > Naša proizvodnja > Fun&Fit Company\n(Besplatan poziv)Pošaljite e-mail\nFabrika The Fun&Fit Company\nFabrika The Fun&Fit Company iz Zemuna bavi se proizvodnjom zdrave hrane – musli i cerealija i u tom segmentu predstavlja neprikosnovenog lidera na domaćem tržištu i jedan je od lidera u oblasti apetisana. Do 2016. godine kompanija je poslovala pod imenom Florida bel. Nastala 1990. godine od 2007. posluje u sistemu Delte.\nKompanija godišnje proizvede robe u količini od 5.000 tona, upakovane u 190 proizvoda, koji se izrađuju od 55 sirovina. Sirovina se uvozi sa svih kontinenata, sem Australije.\nAsortiman The Fun&Fit Company obuhvata četiri robne grupe:\napetisani (kikiriki, lešnik, badem, indijski orah...),\nmusli i cerealije (tropic, classic, digestive, hrskavi...),\nosnovne životne namirnice (pirinač, pšenica belija, sočivo...) i\nsušeno voće (suvo grožđe, smokva, urma, kajsija...).\nFabrika poseduje standard kvaliteta ISO 22000 koji omogućuje izvoz na tržišta Evropske unije i Rusije.\nProizvodi The Fun&Fit Company svrstani su u tri linije:Jumbo (apetisani), Fun&Fit (musli i cerealije) i abc (osnovne životne namirnice, sušeno voće, začini, supe u kesici, čajevi, slatki deserti, sirće).


OŠ "Preljina" uspešno završila projekat ekološke učionice u Rakovi | EpicentarPress\nPronađeno beživotno telo nestale starice\nIvanjica: Povređen muškarac, u rukama mu eksplodirao šedit\nFoto: OŠ Preljina\nOŠ "Preljina" uspešno završila projekat ekološke učionice u Rakovi\nDatum: 30.10.2019. 21:27\nOsnovna škola "Preljina" uspešno nastavlja realizaciju ekoloških projektnih aktivnosti, ne samo u matičnoj školi već i u izdvojenim odeljenjima u Rakovi.\nEdukacija građana, a posebno dece i mladih o značaju čuvanja i zaštite životne sredine, podsticanje aktivizma i volontiranja mladih, uređenje prostora za kvalitetnije obrazovanje učenika u ovom kraju je veoma je važna.\n"Zato težimo da iniciramo i damo podršku u organizovanju obrazovnih programa za mlade i da obezbedimo adekvatan prostor", poručuju iz OŠ "Preljina".\nPostavljanjem Zelene – ekološke učionice, u školskom dvorištu izdvoljenog odeljenja u Rakovi, obezbedili smo prostor za razne edukativne radionice. Pomenut prostor ne bi bio samo koristan za učenike osnovne škole već i za lokalno stanovništvo.\nProjekat finansira Ministarstavao omladine i sporta u saradnji sa udruženjem Mladih istraživača Srbije i programa "Šta nam teško".\nKoordinator projekta, Jana Čolović i edukator Neda Šutić, ističu da je ovaj kraj je bogat prirodnim lepotama, a mi smo dužni da organizujemo edukativna ekološka predavanja i podignemo svest mladih o značaju očuvanja životne sredine.\nUčenici Osnovne škole Preljina takođe su uključeni u volontersku akciju postavljanja Zelene – ekološke učionice.\nNakon završetka radova, planirano je da se nastave projektne aktivnosti u matičnoj školi. Uređenje i sadnja sadnica u školskom dvorištu matične škole, dodatno će promovisati ekološke aktivnosti OŠ "Preljina".\nNastavnici i učenici, ljubitelji prirode, imaju u planu da organizuju niz aktivnosti na ovom prostoru.


BMW Serija 7 dobija nove dizel motore u Evropi - Auto Republika\nOčito je da dizel ponuda kod velikih automobila i dalje nema alternativu, te je BMW rešio da osveži familiju dizel agregata kod Serije 7.\nGlavna novina jeste postavljanje blago hibridnog sistema od 48 V, odnosno integracija starter-generatora. Nemački proizvođač ističe da će mikrohibrid omogućiti uštedu od 0,4 do 0,6 litara goriva na pređenih 100 km. Osim toga, ovaj sistem omogućava dodatni boost od 11 ks prilikom preticanja i naglih ubrzanja.\nModeli 730d i 730d xDrive sada koriste trolitarski redni šestocilindraš koji razvija 21 ks i 30 Nm više nego ranije, te je vozaču sada na raspolaganju 286 ks i 650 Nm. Prevedeno u performanse, ova dva automobila u stanju su da obave sprint do 100 km/h za 5,9 i 5,6 sekundi.\nI kod modela 740d xDrive je takođe došlo do uvećanja snage za 20 ks i povećavanj obrtnog momenta za 20 Nm. Agregat sada razvija 340 ks i 700 Nm, što je dovoljno za odlično ubrzanje do „stotke“ za ravno 5 sekundi.\nNavedeni motori su sada i čistiji. BMW navodi da je kod dizel pogonskih jedinica postavio novi filtracioni sistem kada je reč o izduvima. To omogućava da ova familija agregata bez problema prođe najnovije evropske norme u vezi sa emisijom štetnih gasova.\nNemački proizvođač istakao je i da će Serija 7 dobiti nove mogućnosti za personalizaciju vozila, kako u eksterijeru tako i u kabini.\ntags: bmw BMW Serija 7 dizel dizel motori\nprevious Predstavljen restilizovani Mercedes-AMG E63! (GALERIJA)\nnext Kriza na evropskom tržištu novih automobila i dalje je u jeku\nnaravno dizel. zna svabo sta je auto. a ne amer krs sa 5,7 litara i 350 konja koji pije benzin i truje planetu a ide ko raga\nDabome, dok V8 truje planetu, I6 dizel izbacuje bezopasne mehurice pare iz auspuha … 😉\nkoliko co2 izbaci amer benzin krs a kolko dizel a ako je dobar benzinac sto ne idu volvo kamioni na njih ili oni amercki krsevi kamioni bez ergonomije kako se zvahu wite i sl\nKoliko izbaci, ajde prosvetli nas?\nsta ti mislis kolko ti si iso u amer skole ti si mozak\nto jes kolko truje amerčko vozilo koje ti stalno propagiras ljude zivotinje i planetu uopste i dokad cese to desavati\nPa ajde prosvetli nas sa brojevima pa da vidimo koliko CO2 izbaci 5.7 benzinac, a koliko 3.0 dizel, pa cemo porediti. 😉\nti pamentica nauci nas\nTi si gore krenuo sa pricom koliku CO2 emisiju imaju i jedan i drugi … Sto neces da nam kazes koliku CO2 emisiju ima oba?\nevo date naucim da amerikaski bljuje 2 do 3 puta vise co2 a isto tolko trosi goriva\nTi u Americi mozes da kupis nov Volvo kamion sa Cat-im ili Cumminsovim motorom koji se isto ugradjuju u Peterbilte,Kenwurthe …ako neces Volvoe D motore.\nPre neki dan sam naleteo na ovaj kanal na youtube, pao si mi ti odmah na pamet … Neki Bugar ili sta je vec, voznja kamiona po Skandinaviji, ima fantasticne video\nma ja pitam amerikanca imali volvo ili silcan truk na benzin i ako nema cudo nema al on filozofira ko obicno\nZato sto dizel manje trosi i sto ima veci obrtni moment . Da bi o necemu govorio prvo moras da znas razliku izmenje Dizela,Benzina,I Gasa\nMože li personalizacija eksterijera da obuhvati svođenje maske hladnjaka na neku elegantniju meru?\nMocan je ovo motor kako god okrenes!\nKupeoliki Volkswagen ID.5 GTX u pripremama za debi\n07/08/2021 - 08:28\nTesla Model 3 vs Alfa Romeo Giulia QV vs BMW M3 vs Mercedes-AMG C63 (VIDEO)


Republika / DARKO LAZIĆ U SUZAMA ZBOG OČEVOG ZAPALJENOG GROBA: Otkrio ko su počinioci gnusnog dela, prvo mislio da je slučajnost, a onda je usledio ŠOK?!\nsreda, 5. 5. 2021.| 09:06\nDarko očajan zbog očevog groba!\nDarko Lazić kuka a sav glas zbog očevog groba..\nGrob oca Darka Lazića Milana Lazića izgoreo je u požaru. U to se uverila i ekipa Kurira, koja jeposetila rodno mesto pevača, selo Brestač, gde je to glavna tema.\nDarko je zbog toga danima u agoniji.\n- Lazić misli da su grob zapalili ljudi kojima duguje novac. Znali su šta će da ga povredi i udarili su na ono što mu je najviše sveto. Prolazi kroz pakao, nikome ne bih poželeo te muke. Očigledno je da njegova porodica nema sreće i da ih samo prate problemi - zaključuje dobro obavešten izvor, a prenosi Kurir.\nST/V. LUKIĆ, instagram.com/leakis\nEstrada Otac Pevač Zabava Darko Lazić Preminuo Poznate ličnosti Gorbnica Estradne ličnosti


hitler – DAVID\nI Hitler je referendumom ušao na nacionalnu političku scenu\nAutor: dr. sc. Tvrtko Jakovina, Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta u ZagrebuDatum objave:\nPovjesničar Tvrtko Jakovina u kolumni za tportal objašnjava povijesni kontekst Hitlerova dolaska na vlast u Njemačkoj te ističe slučaj referenduma koji ga je na velika vrata uveo na tadašnju nacionalnu političku scenu\n‘Hitler je s nepogrešivom sigurnošću izražavao nijemu paniku masa suočenih s nevidljivim neprijateljem dajući toj bezimenoj apstrakciji – ime. Bio je čisti dio duše moderne mase, neometan osobnim kvalitetama.’ On mase nije osvajao, piše britanski povjesničar Burleigh, Hitler ih je ‘oslikao i predstavljao’.\nNastavi čitati “I Hitler je referendumom ušao na nacionalnu političku scenu” →\nUredništvo\tRazno\tKomentiraj 25 studenoga, 2013 5 Minutes


UNS :: Akcija UNS-a i Kurira za izradu statua herojima :: Budimo složni, odužimo se herojima albanske golgote\nNaslovna | Aktuelno | Akcija UNS-a i Kurira za izradu statua herojima | Budimo složni, odužimo se herojima albanske golgote\nBudimo složni, odužimo se herojima albanske golgote\nNa stotu godišnjicu stradanja srpske vojske, države i izbeglica, koje su preko vrleti Albanije do Krfa i dalje u konačnu pobedu predvodili stari kralj Petar Karađorđević i njegov sin, regent Aleksandar, krajnje je vreme da se odužimo svim tim herojima i završimo im mauzoleja na ostrvu Vidu izradom dve bronzane statue srpskih vojnika, koje treba da čuvaju kosti stradalnika i kazuju o žrtvi i podvigu Srba. UNS, kao organizator, sakuplja sredstva, a Kurir je glavni medij ski partner.\n- Podržavam i pozdravljam svaku akciju koja se bavi obeležavanjem našeg prisustva na ostrvima Vido i Krf. Podržavam sve što će pomoći da ne zaboravimo vreme stradanja i vreme u lcojem su naša vojska i narod našli utočiste na tim bratskim ostrvima - rekao je patrijarh Irinej.\n- Imajući u vidu istorijsku važnost, ali i ulogu mojih predaka u Prvom svetskom ratu i prelasku preko Albanije, moja porodica i ja snažno podržavamo ovu inicijativu. Moja supruga princeza Katarina i ja prijatno smo iznenađeni projektom Kurira i vašom svešću o značaju ove akcije za Srbiju i njenu istoriju. Za nas ona nema samo istorijski nego i lični značaj i tokom kampanje ćete moći da računate na podršku porodice Karađorđević - rekao je prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević.\nI oni su podržali akciju Kurira i UNS\nLjubiša Diković načelnik Generalštaba\nŠiriti priču o podvigu\n• U potpunosti podržavamvašuinicijativu da se izradi obeležje koje će širiti priču o hrabrosti i velikom podvigu naših predaka na koje se svi ugledamo.\nDr Vladimir Kostić predsednik SANU\nZa spomenike nije kasno\n• S velikim poštovanjem prema ovoj inicijativi, iskreno i bezuslovno vas podržavam. Za neke spomenike nikad nije kasno da budu podignuti.\nMatija Bećković pesnik\n• Podržavam akciju. Ne bismo pogrešili ni kad bismo izgradili spomenik Nikolaju Krasnovu, kome nisu samo to srušili, nego su mu srušili i Njegoševu kapelu.\nMirjana Karanović glumica i rediteljka\nTo moram da podržim\n• Akciju za završetak mauzoleja na Vidu apsolutno podržavam, moram da je podržim jer su neki dali živote za ideju, za ono u šta su verovali.To je jedna od važnih stvari i moram da je podržim.\nSergej Trifunović glumac\n• Apsolutno podržavam ovu vašu akciju za završetak mauzoleja na ostrvu Vido. I novac ću uplatiti za izradu bronzanih statua srpskih vojnika.\nMoramo da se sećamo\n• Podržavam akciju za prikupljanje sredstava za završetak mauzoleja iz jednostavnog razloga-ako se ne sećamo svih onih koji su nam doneli slobodu, tu slobodu i ne zaslužujemo.\n5.000 junaka najmanje počiva na dnu Jonskog mora, u „plavojgrobnici"\nKurir će jednom nedeljno objavljivati sve donacije (ime donatora i iznos) na svom sajtu, kao i sve isplate, što će preuzimati sa sajta UNS, koji će, kao organizator projekta, redovno objavljivati sve uplate i isplate na www.uns.rs.\nRačuni za uplatu donacija otvoreni su u UniCredit banci, i to:\nUdruženje novinara Srbije, Resavska 28 Beograd\nGredeći stalno napred, kralj Petar je manje gledao u stranu, u provaliju i uz put postradale. Od pogleda u provalije hvatale su ga vrtoglavice i nesvestice, a od pogleda na postradale sumor i groznica. I tu ni doktorov kinin nije pomagao. Videći ili znajući da nadolazi stari kralj Petar, narod je uz put ili sklanjao ili zaklanjao leševe postradalih - napisao je Milovan Vitezović u knjizi „Čarape kralja Petra", u kojoj opisuje povlačenje.


Koronavirus u regionu:U Hrvatskoj preminulo 39, u Srbiji 21 osoba — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n18. Januara. 2021. Region\nKoronavirus u regionu:U Hrvatskoj preminulo 39, u Srbiji 21 osoba\nU Sloveniji su u zadnja 24 sata uz smanjen opseg testiranja potvrđene samo 293 nove zaraze korona virusom, gotovo dvostruko manje nego dan ranije, što po ocjenama epidemiologa govori da se epidemija ipak smiruje, prenose u ponedjeljak slovenski mediji. I stanje u bolnicama stabilno je te više nema velikog rasta opterećenosti kapaciteta, ali je i dalje relativno visok udio preminulih među zaraženima.\nU Hrvatskoj se do ovog vikenda vakcinisalo oko 46.000 građana, a kod njih 80 zabilježene su uglavnom blaže nuspojave, izjavila je Alemka Markotić, direktorica Klinike za infektivne bolesti „Dr. Fran Mihaljević“. Napomenula je i da je zabilježena jedna teža nuspojava, da se radilo o alergijskoj reakciji koju se liječnici spremno dočekali i „riješili kako treba“, prenijela je Hina. Novih 174 osoba zaraženih korona virusom i 39 umrlih broji Hrvatska u zadnja 24 sata, priopćio je u ponedjeljak Nacionalni stožer civilne zaštite. U tom vremenu na COVID-19 testirano je 2.369 osoba, prenijela je Hina.\nImunolog Srđa Janković izjavio je danas da za sada u Srbiji nema opuštanja mjera, jer je trenutna epidemiloška situacija samo prvi nagovještaj da situacija ide na bolje. “Nije trenutak da se priča o ublažavanju mjera, važno je da i dalje poštujemo mjere koje su na snazi”, kazao je za Radio-televiziju Srbije Janković, koji je i član Kriznog štaba Srbije za borbu protiv koronavirusa. Upitan o razlici između starog i novog soja koronavirusa, Janković je rekao da je razlika samo u stepenu prenošenja virusa. U posljednja 24 sata u Srbiji je od posljedica koronavirusa preminula 21 osoba, potvrđeno je 1.578 novih slučajeva, a testirano je 9.040 ljudi. Kako se navodi na zvaničnom sajtu covid19.rs, u bolnicama se od koronavirusa liječi 5.214 osoba, a respiratore koriste 182 osobe.\nPremijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev saopštio je danas da je Srbija makedonskim građanima ponudila najmanje 8.000 vakcina fajzera i da se pregovara i o drugim vakcinama. “U direktnoj komunikaciji sa srpskim predsjednikom Aleksandrom Vučićem sam se dogovorio da od njihove nabavke dobijemo 8.000 (fajzer) vakcina protiv Covida 19. Oni su prihvatili da nam pomognu, a detalje ćemo utvrditi tokom dana. Bilo je riječi i o drugim vakcinama, za koje treba da se provjere kaluzule da li mogu to da naprave”, rekao je Zaev.


Lagan i hidratantan\nProizvod je iznimno lagan te se lako nanosi na kožu. Imam malo osjetljiviju kožu pa mi se je na početku znalo pojaviti crvenilo koje bi kasnije nestalo. Sve u svemu proizvod je OK.\nd Od Katya (Poslano 18.3.2021.)\nOcjenjujete proizvod: Clear Oil-Free Moisturizer


Amfilohije: Zakon ne zaslužuje da se nađe u Skupštini\n"Sve što tražimo za sebe tražimo i za druge"\n"Ovako opasan, nedobronamjeran i zlonamjerno pripremljen zakon ne zaslužuje da se o njemu diskutuje i raspravlja u crnogorskoj skupštini dok ne dobije saglasnost svih tradicionalnih crkava i vjerskih zajednica u Crnoj Gori, u skladu sa mišljenjem Venecijanske komisije i sa najvišim međunarodnim standardima”, kazao je Amfilohije\n3964 pregleda\t82 komentar(a)\nOpasan, nedobronamjeran i zlonamjerno pripremljen Predlog zakona o slobodi vjeroispovijesti ne zaslužuje da se o njemu diskutuje u crnogorskoj skupštini dok ne dobije saglasnost svih tradicionalnih crkava i vjerskih zajednica u Crnoj Gori, ocijenio je mitropolit crnogorsko - primorski Amfilohije.\nOn je kazao da Pravoslavna crkva uporno drži vrata otvorena za stručan, transparentan i sveobuhvatan dijalog zasnovan na pozitivnom iskustvu savremenih, sekularnih država u Evropi i svijetu, čuvajući princip jednakosti i ravnopravnosti.\n"Sve što tražimo za sebe tražimo i za druge", rekao je Amfilohije za list Dan.\nOn smatra da je, zbog brojnih nedostataka zakona, jedino ispravno rješenje za sve kojima je stalo do budućnosti, mira, stabilnosti i međureligijskog sklada i bratskog suživota u Crnoj Gori da se povuče iz procedure.\n"Ovako opasan, nedobronamjeran i zlonamjerno pripremljen zakon ne zaslužuje da se o njemu diskutuje i raspravlja u crnogorskoj skupštini dok ne dobije saglasnost svih tradicionalnih crkava i vjerskih zajednica u Crnoj Gori, u skladu sa mišljenjem Venecijanske komisije i sa najvišim međunarodnim standardima”, kazao je Amfilohije.\nOn je dodao da moderna i savremena država ima ulogu i obavezu da garantuje mir, vladavinu prava, da štiti imovinu svih, da jemči pravednost među ljudima i da svi građani u takvoj državi imaju osjećanje prosperiteta i sigurnosti.\n“Kod nas se događa drugačije: državna vlast, koja treba da garantuje mir, upravo svojim činjenjem proizvodi konflikt. Čini se da je iz te potrebe da se građani drže u stalnoj napetosti nastao i ovaj zakon", rekao je Amfilohije.\nOn smatra da u pripremi zakona nije ispoštovan nijedan evropski, demokratski princip i da je donesen je bez neophodnog dijaloga.\n"Zemlje Evropske unije, kojoj teži Crna Gora, imaju pisane obaveze u Amsterdamskom ugovoru i u drugim aktima da sa crkvama i vjerskim zajednicama vode javni, transparentni i suštinski dijalog o svim pitanjima od javnog društvenog interesa, a kamoli o pitanju vjerskog zakonodavstva, što je bila i osnovna preporuka VK", rekao je Amfilohije.\nPredlog zakona o slobodi vjeroispovijestiAmfilohije\n29.11. 17:01 h\t90083\n29.11. 15:53 h\t75003\n29.11. 15:46 h\t58795\n29.11. 08:00 h\t48893\n29.11. 12:37 h\t48101


Radivoje Trbić, direktor IDDEEA: Savjet ministara ne želi izgradnju zgrade - Opcija\nRadivoje Trbić, direktor IDDEEA: Savjet ministara ne želi izgradnju zgrade\nSarajevo – U Savjetu ministara BiH nema volje da bude izgrađena zgrada u kojoj bi bilo sjedište Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA), rekao je juče vršilac dužnosti direktora te agencije Radivoje Trbić.\nOn je pojasnio da aludira na neke predstavnike iz FBiH, s obzirom na to da je u jednom od ranijih revizorskih izvještaja bilo primjedbi da je potrebno sagledati mogućnost prenosa vlasništva zemljišta na BiH.\nMislim da je u tome problem. Savjet ministara mora da donese odluku o projektnom finansiranju, a na nju čekamo od 2015. godine. Objekat bi trebalo da bude građen na zemljištu bivše vojne neperspektivne imovine, tačnije kasarne u Trapistima kod Banjaluke. To zemljište je dodijeljeno Vladi RS i sada je u njenom vlasništvu, a ona sa IDDEEA ima ugovor o građenju objekta.\nObjekat bi trebalo da bude u vlasništvu IDDEEA, a zemljište u vlasništvu Vlade RS. Zemljište bi trebalo da uredi IDDEEA, a zakup koji će trajati 99 godina neće plaćati, pojasnio je Trbić na sjednici Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamenta BiH.\nTrbić kaže da je vrijednost izgradnje i opremanja objekta 22,5 miliona KM.\n“Građevinska dozvola ističe 10. oktobra i ako odmah ne bude raspisan tender za izgradnju, koji dugo traje, može doći do situacije da ne bude izabran izvođač do tog roka, a onda kad istekne građevinska dozvola, mora se ići u ponovnu proceduru”, istakao je Trbić, podsjetivši da IDDEEA trenutno radi u privatnom prostoru i da uslovi nisu adekvatni sa više aspekata.


Merkel: Ankara se udaljava od vladavine prava\nErdoan i Merkel, arhiv\nNjemačka kancelarka Angela Merkel upozorila je danas da se Turska udaljava od vladavine prava i najavila da će na sastanku u oktobru apelovati na partnere u EU da razmotre suspenziju ili okončanje pristupnih pregovora sa Ankarom.\n"Turska se udaljava od puta vladavine prava velikom brzinom", izjavila je ona, dodajući da će njena Vlada učiniti sve da obezbijedi oslobađanje Nijemaca privedenih u Turskoj.\nPrema njenim riječima, razvoj situacije poziva na preispitivanje odnosa Njemačke i EU sa Turskom.\n"Mi ćemo, takođe, razmotriti buduće odnose sa Turskom, uključujući pitanje suspenzije ili okončanja pristupnih pregovora, ja ću predložiti da se to pitanje postavi na sastanku EU u oktobru", rekla je ona.\nMerkel je istakla da će tražiti odlučan stav po tom pitanju.\n"Ali, moramo da koordinišemo i sarađujemo sa našim partnerima", napomenula je Merkel, dodajući da će naštetiti EU ako zemlje članice budu ušle u argumentaciju zbog turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdoana.\n"To bi dramatično oslabilo poziciju Evrope", istakla je ona.


31. ODLAZIM, jer mi se sve smučilo!!!\n32. Mrtve ptice padale sa neba, a u morima pomor riba i rakova\n33. Masovno uništavanje drveća u Srbiji!\n34. Novo otkriće: Psi oponašaju svoje vlasnike\n35. Pogledajte film Earthlings na srpskom\n36. Ekserima hranili pingvine\n37. Golfska struja više ne postoji!\n38. Kako žive životinje u Srbiji\n... se kažnjavaju. Grubost je posledica nedostatka empatije, odnosno saosećanja prema svim živim bićima kod naših ljudi. Ona kaže da stepen empatije prema drugim živim bićima nije uvek direktno u vezi ...\n39. Turisti uskraćeni za vegetarijansku ponudu\n41. Apel za poljoprivrednike\n... i drugog rastinja, zabranjuje se oblaganje otvorenih kanala, jezera i akumulacija plastičnim i drugim materijalima jer se divlje životinje koje upadnu ili uđu u vodu u njoj i udave jer ne mogu izaći ...\n42. Prijatelji životinja, Hrvatska\n43. Hranili pingvine ekserima i hlebom\n44. Kuću ne napušta samo pas Beli\n45. Luksuzni specijalitet sa aromom sadizma\n46. Poremećene osobe ubijaju životinje\n... kažu za „Blic nedelje“ stučnjaci iz oblasti psihologije. Za samo nekoliko dana u Beogradu su jednom psu odsečene šape, a drugi je ubijen nožem u pobela dana pred drugim ljudima. Psihoterapeut ...\n47. Psi – život na lancu ili u boksu?\n... pasa treba sve okolnosti uzeti u obzir. Naravno, uvek je bolje da je pas kastriran jer tada nema neželjenog potomstva, mirniji je, manje luta i manje je agresivan – prema drugim psima i prema ljudima. ...\n48. Ovo nije seča platana – ovo je zločin!\n... stare kedrove smatrali svetim drvećem božanskih i proročkih moći, stari Sloveni i Grci, Šveđani i Litvanci obožavali su gajeve sa hrastovim i drugim velikim lisnatim drvećem. Stari zakoni nekih evropski ...\n49. Hajka na banatsku lisicu\n50. Primer nezakonitog reagovanja državnih institucija na prijave građana o zlostavljanju i ubijanju životinja


Ko su Rusini? - Page 6 - Istorija i religija - Forum B92\nPosted 07 November 2012 - 16:00\nonoj budali namcoru da odgovorim,ako njemu paprika viri iz dupeta,nama ne.mi smo gospoda i ne vredjaj nepismeni.\nRegistrovao si se i otvorio si temu staru 3 godine da nesto odgovoris namcoru?\nNego, kad smo vec o pismenosti:\n- Na pocetku recenice se koriste velika slova.\n- Iza znakova interpunkcije (tacka, zarez) ide razmak.\nO vredjanju ce ti verovatno moderatori dati "par instrukcija".\nPosted 14 October 2013 - 23:09\nRusini su narod koji potice iz istocne evrope.Nikada nisu imali svoje drzave i dan danas su manjina u drzavama u kojima borave.Formalno unikate koji su pravoslavsci ali prihvataju papu.Posto sam i ja rusin znam da je veliki broj rusina ovde dosao kada je crvena armija liberalizovala srbiju.Veliki broj njih je ovde ostao da zivi.Postoje organizacije rusina u drzavama kao sto su SAD i slicne.\nEdited by NemamKomentar, 14 October 2013 - 23:10.\nPosted 15 October 2013 - 20:54\nMeni se cini da posle dolaska Crvene Armije u Srbiji (i sire) tog "liberalizma" nije ostalo ni u tragovima.\nEdited by tomas.hokenberi, 15 October 2013 - 20:54.\nPosted 16 October 2013 - 03:25\nNa stranu sto je Crvena Armija u Srbiji bila u Srbiji neka tri meseca, za vreme oslobodjenja Beograda, kada je veci deo Srbije vec bio oslobodjen.\nPosted 17 October 2013 - 01:15\nZar nije topik naučna fantastika na nekom drugom podforumu?\nPosted 02 December 2014 - 23:02\nPozdrav Kolbas (izgleda da sam kasno pronasao ovaj forum ili nikada nije kasno ),\nJako intersentna tema, posto sam i sam pripadnik Rusinske manjine, a dosta me je interseovalo odakle dolazimo i kao smo nastal, od koga smo se otcepili itd. Stime sto me je po malo i sramo sto sam Rusinski zaboravio , citanje mi ide, ali razgovor, djene-djene (nula bodova). Ovim putem hocu da ti se zahvalim i tebi i ostalm, normalnim, ucesnicima na ovom forumu za otvorenu temu!\nImam jedno pitanje: Da li se po prezimenu, moze utvrditi odakle su se moji (Buljčik) doselili, tj. iz kog regiona?\nPo prici moga pokojnog dede, moji su izbacivli OV iz prezimena kada su se naseljavali, na ovaj region! Da li je to tacno? Jos mi je interesantno da je moj otac tvrdio vasu pricu i porekol (Slovacka itd), a deda mi je, ako me pamcene sluzi, uvek ukazivao da smo mi doseljeni iz tadasnjeg SSSR tj Zapadne Ukraine! mozda sam uvrteo to u glavu, ne znam!\nPozdravljam ovaj topik nisam znao do sad da je otvoren, jako mi je drago što je ova tema ovako lepo i sadržajno napisana...jako su mi se dopali postovi Kolbasa, Analize i Gilindua, (posebno njihova rasprava koja je baš interesantna, s tim da mi je Gilindu ubedljiv, posebno oko Hercegovaca ;D) Dakle, zanima me ova tema jer sam o Rusinima sve što znam potiče iz osnovne škole u doba SFRJ, da su etnička manjina...i da nemaju sopstvenu državu, tj. da su bili zastupljeni i u kod nas u Vojvodini. Sve ovo što sam pročitao je za mene entografski, antropološki, sociološki, demografski i lingvistički vrlo zanimljivo ...Isto i ono što je Analiza pisao o morfološkim tipovima stanovništva na području Evrope, nisam upoznat s time pa me zanima da pročitam nešto više...Interesuju me sva ta mešanja, metanastazička kretanja i etnogeneze, u toku redovnih studija nisam dublje zalazio u te teme sada sticajem okolnosti okušavam da se bavim istraživanjima akulturacije manjinskih grupa na područjima Baltika...Mislim da Kolbasov topik\nzaslužuje dugoročnije čitanje...i svakako samo što dalje od intoksikacije politikanstvom. Bravo\nDa i pitanje za Kolbasa, ova zastava u profilu je li ona obeležje Rusinske populacije?\nEdited by Janne240, 04 December 2014 - 22:08.\nPosted 05 December 2014 - 20:35\nPozdrav svima...Pre svega hvala Kolbasu na veoma korisnim i zanimljivim informacijama! Meni puno znace... od skoro sam pocela da istrazujem po internetu o Rusinima, posto drugacije nemam nacina da se informisem..slobodno mogu reci da sve sto na tu temu znam je da sam ja rusinka i to je to.... Moj deda je umro mlad, moj otac je tada imao petnaest godina..Tako da ni on sam ne zna puno toga da bi mogao meni bilo sta da objasni i prenese.Takodje i mene interesuje da li se po prezimenu moze utvrditi iz kog regiona poticemo? Moje prezime je Mitrov.\nPosted 06 December 2014 - 00:00\nI ja sam delom Rusin. Moji su poreklom iz Sighetu Marmației u Rumuniji, mestu na granici sa Ukrajinom. Prezime je Prodan... Ako neko zna nešto više bio bih mu zahvalan...\nPosted 08 December 2014 - 06:54\nTvoje prezime mi deluje nekako kao da bi moglo imati koren gotovo na bilo kojoj strani slavenskog sveta...to prezime sam dosta čuo i prisutno je kod panonskih Rusina, ali mi ne pada na pamet da li je iko iz mog ex mesta imao isto, znam da ima neki novinar/dopisnik rusinskih medija iz Šida sa imenom Benjamin (ili Venjamin) Buljčik, ako si entuzijasta probaj da ga iskopaš/kontaktiraš preko neke društvene mreže možda ti se odazove i odgovori na pitanja...\nOva zastava nema veze sa Rusinima, to je zastava kanadske Provincije (u smislu oblasti) Saskatchewan koja je moj novi dom...vojvodjanski Rusini su usvojili zastavu koja ima simbol Karparskog medveda i heraldičko značenje koje nas svrstava u korpus istočnih Slovena, a pošto se iz onih prošlih postova može zaključiti da naginjem mišljenju koje smatra da smo mi originalno poreklom malo zapadnije (okolina mesta Trebišov recimo), za mene ona ne predstavlja neki važan simbol lično, ali je činjenica da su je Rusini u Srbiji usvojili kao zvaničnu\nSorry, tu sam tanak...imaš ovde spisak sajtova pa vidi ima li neki koji bi ti pomogao http://vesti.ruthenp.../veb-sajti.html\nPosted 08 December 2014 - 07:04\nMitrov se kod nas javlja kao ono drugo (za upotrebu u užoj zajednici) prezime, skoro sam siguran da je derivat od muškog imena Mitro, pa se tako neko negde nekad identifikovao kao onaj koji je od Mitra (o te loze/linije)...kod nas je bila jedna prodica (verovatno su još tamo) Mitra, ali su se pisali kao Kiš, mislim...predpostavljam da je to njihovo ime imalo opisani razvojni put\nPosted 08 December 2014 - 07:17\nSamo da obavestim pučanstvo da su se moji interesi malo pomerili za ovih nekoliko godina te sam u dobrome batalio neko dublje interesovanje za pomenutu problematiku, nekako sam skrasio u tome što mislim da jesam, a život ovde mi omogućava da uživam u životu na način na koji se to tamo nije moglo...pošto ovde ljudi nisu opterećeni etnosom kao recimo u Istočnoj Evropi ili Balkanu, postalo mi je mnogo zanimljivije da se interesujem za druge kulture i narode, a ovde razume se, nema čega nema...naravno, ako nekome mogu da odgovorim, nema problema, samo da se zna da sve govorim iz ugla teškog amatera, a ne naučnika\nPosted 10 December 2014 - 20:51\nHval puno Kolbas,\nPokusacu da malo procakam, ako uspem ista da sazna podelicu to sa vama.


Čarmak: Revanš onima koji su nam na prevaru oteli pobjedu - Vijesti.me\nPORUKA NOSIOCA LISTE PRAVE CRNE GORE U BARU\nOn je pozvao Barane da "ne nasijedaju na prevare" i da se u nedjelju sjete da je na prošlim izborima vlast režima u Baru produžena za samo jedan "i to prevarom oduzeti" opozicioni mandat Edit\nBožidar Čarmak (Foto: Prava Crna Gora)\nVijesti online 25. maj 2018, 18:36 ažurirano 30. januar 2019, 20:47\nBarani će nakon 27. maja imati nova lica u gradskim institucijama, a Prava Crna Gora će biti dio nove opozicione vlasti u Baru, jedinom primorskom gradu u kojem smjene vlasti nije bilo preko dvije decenije, zahvaljujući apatiji, nesposobnosti, ali i prevarama, poručio je nosilac izborne liste Prave Crne Gore u Baru, Božidar Čarmak.\nOn je pozvao Barane da "ne nasijedaju na prevare" i da se u nedjelju sjete da je na prošlim izborima vlast režima u Baru produžena za samo jedan "i to prevarom oduzeti" opozicioni mandat.\n"Glasajte za svoj grad, glasajte za nova lica, za ljude koji se ne povlače u borbi koja nam je svima važna. Mnogi su nas podržali: pjevači, glumci, diplomate, naši iseljenici, ali naročito sugrađani na i to na svakom koraku. Predizborna obećanja traju koliko i kampanja za izbore, ni jedan dan duže! Zato birajte ljude. Sjetite se da su ovi izbori prilika za revanš lokalnom režimu, za revanš prevarantima koji su nam iz ruku oteli opozicionu pobjedu prošli put! Neka svako glasa, pa da onda vidimo rezultat", poručio je Čarmak.\nOn je kazao da je Prava Crna Gora ključni igrač u ovoj "revanš utakmici".\n"Mi se ne plašimo svoje uloge i pobjede koja je moguća ako svi u njoj učestvujemo i ako joj svi otvorimo vrata. Prava Crna Gora će biti dio nove opozicione vlasti u Baru, jedinog Primorskog grada u kojoj smjene vlasti nije bilo preko 20 godina, zahvaljujući apatiji, nesposobnosti, ali i prevarama! U ovoj revanš utakmici Prava Crna Gora je ključni igrač. Zahvaljujem se svom hrabrom i odličnom timu i svojim sugrađanima koji su nas bodrili u ovoj kampanji. Zato glasajte za pobjedu Bara, za konačnu pobjedu Barana i Baranki, a ne za prevaru! U nedjelju izađite za pobjedu, za pravi Bar, za ljude, za broj 2!" poručio je Čarmak.


PROKLETSTVO JUNAKA SERIJE BEVERLI HILS: Bolesti, bakrot, razvodi i depresija ih POKORILI! (FOTO) - Gledaj Odmah - Tvoja doza filmova i serija\nProšlo je skoro 30 godina otkako je prikazana prva epizoda "Beverli hils 90210", koju mediji neretko nazivaju "ukletom serijom", pošto su sudbine glavnih glumaca u ovom ostvarenju turbulentne, tužne, pa i bizarne.\nFenomen "prokletstva" već godinama prati ovu seriju, a nakon nesreće koju je doživeo Peri (Dilan Mekej) i pošto je morao da otkaže snimanje serije "Riverdejl", sumnje su još veće, posebno ako se uzme u obzir da su ovom glumcu tokom rutinskog pregleda otkrivene izrasline povezane s rakom debelog creva.\nNakon izlečenja, Luk se angažovao u podizanju svesti o važnosti redovnih medicinskih pregleda.\nSa zlom sudbinom susrela se i Dženi Gart, koja je glumila Keli.\nOna se godinama borila s depresijom, a uzrok tome su tri propala braka. Glumica nakon popularne serije nije ostvarila značajniju ulogu. Dženi se od poslednjeg supruga, s kojim ima troje dece, razvela posle 13 godina braka, a nakon toga je 2014. godine napisala memoare u kojima je pričala o svojim problemima.\nNjena koleginica Tori Speling, poznatija kao Dona, inače ćerka čuvenog producenta Arona Spelinga, prepoznatljiva je po tome što je preterala s plastičnim operacijama.\nOna je dugo u turbulentnom braku s Dinom Mekdermotom, koji ju je prevario s mnogo mlađom devojkom. Problematični brak Tori je doveo do nervnog sloma i finansijskog kraha, pa su ona i Dino odlučili da svoje bračne probleme pretoče u rijaliti šou. Za nekad perspektivnu glumicu i majku petoro dece nakon "Beverli hilsa" kao da ništa na poslovnom planu nije išlo onako kako je zamislila.\nŠanen Doerti, poznatija kao Brenda, imala je dobre angažmane nakon serije, a najomiljenija je postala kad je igrala u "Čarima".\nIpak, 2015. glumica je otkrila da ima rak dojke a na društvenim mrežama je sa fanovima delila kako se oseća. Šanen je podnela tužbu protiv bivšeg menadžera Stivena Blata jer tvrdi da rak ima zbog toga što on nije vodio računa o njenom zdravstvenom osiguranju. Ona je za svoju dijagnozu saznala kad je otišla kod doktora nakon pauze pošto nije imala osiguranje. Kako su joj lekari otkrili, ona se baš u tom razdoblju razbolela pa je rešila da tuži Stivena.\nMeđutim, onda je njen muž Kurt Isvarijenko podneo tužbu protiv pomenutog menadžera jer tvrdi da je, pošto je zanemario Šanenino zdravlje, uništio njegov seksualni život s njom!\nNjenog brata blizanca Brandona u seriji je glumio Džejson Presli, a ni on nije imao sreće u karijeri nakon "Beverli hilsa".\nOn se posvetio nekim drugim interesovanjima, između ostalog auto-trkama, i doživeo je nesreću. Tokom jedne trke Džejson je izleteo sa staze i tako se jako zabio u zid da je dobio teške povrede i bio klinički mrtav 45 sekundi.\nNakon mukotrpnog oporavka Presli je izašao iz tog sveta, a adrenalinsku zabavu je potražio negde drugde. Džejson je proveo i nekoliko dana u zatvoru zbog vožnje u pijanom stanju.\nIjan Ziring, koji je u seriji igrao Stiva Sandersa, nije imao zdravstvenih problema, ali ga je prokletstvo "Beverli hilsa" pratilo jer nije mogao da nađe posao.\nOn je trebalo da bude voditelj emisije "The Price Is Right", ali je posao dobio Dru Keri. Nekoliko godina kasnije njegova karijera je otišla u pomalo čudnom smeru - nastupao je kao striper u Las Vegasu. Ijan je otac dvoje dece sa suprugom Erin Kristin Ludvig, s kojom je u braku od 2010. godine. To je njegov drugi brak. Prvi put je bio oženjen Plejboj zečicom Niki Šiler. Karijeru je osvežio ulogom u filmu "Sharknado".\nBrajan Ostin Grin, koji je u "Beverli hilsu" igrao Dejvida Silvera, pojavljivao se u serijama "Smolvil", "Očajne domaćice", "Terminator: The Sarah Connor Chronicles" i u seriji Čarlija Šina "Anger Management".\nNajpoznatiji je možda po svojoj turbulentnoj vezi s glumicom Megan Foks, s kojom ima troje dece. Par je 2016. godine podneo papire za razvod, ali kad su saznali da čekaju treće dete, nastavili su da žive zajedno. Ipak, nisu odustali od razvoda.\nZanimljivosti iz sveta serija | 30/Mar/2019\nLUK PERI PREMINUO U 52. GODINI: Zvezda serije Beverli Hils nije mogla da se oporavi od MOŽDANOG UDARA, pa umro u bolnici\nPoslednji postovao spagagz u Info centar


[ Pregleda: 346246 | Odgovora: 253 ] > FB > Twit\nRe: Seme ves i sudo masina 20.02.2009. u 12:36 - pre 138 meseci\nIma li neko šemu gdje se šta spaja na programator T85 not Uk.To je jedino sto sam našao na programatoru.\nRe: Seme ves i sudo masina 21.02.2009. u 10:19 - pre 138 meseci\nNije to oznaka, slikaj ga iz vise polozaja ako mozes da se vide brojevi na kontaktima. Slikaj i masinu plus tablicu, neko ce da prepozna.\nRe: Seme ves i sudo masina 21.02.2009. u 13:15 - pre 138 meseci\nEvo slike programatora prednje i zadnje strane mašine i oznaka na programatoru.\nIMG_0080.JPG - 91.98k\nIMG_0085.JPG - 109.47k\nIMG_0086.JPG - 152.02k\nIMG_0091.JPG - 152.46k\nRe: Seme ves i sudo masina 21.02.2009. u 16:02 - pre 138 meseci\nImam skinutu instalaciju, slikacu je pa cu da je okacim pa ako ti koristi?\nRe: Seme ves i sudo masina 22.02.2009. u 08:54 - pre 138 meseci\nKoristit će sigurno.Hvala unaprijed.\nČlan broj: 214186\nRe: Seme ves i sudo masina 26.02.2009. u 19:29 - pre 138 meseci\nGde da nadjem koliko obrtaja ima masina za pranje vesa Elin model sls 60 zt? Na njoj nigde ne pise, a uputstvo sam davno izgubila.\nHocu da kupim masinu za susenje, ali mi rekose da masina za pranje mora da ima preko 800 obrtaja.\nRe: Seme ves i sudo masina 26.02.2009. u 20:21 - pre 138 meseci\nNije obavezno da ima 800 obrtaja (bilo je ranije sa starim susarama) jer sadasnje susare (i one od pre vise od 5 godina) imaju senzor vlaznosti vesa tj rade dok se ves potpuno ne osusi.Ako ves masina ima malo obrtaja na centrifugi (600 ili 800),ves ce se susiti malo duze i to je sve.\nRe: Seme ves i sudo masina 26.02.2009. u 20:26 - pre 138 meseci\nPotrebna mi je sema ploce ves masine Indesit WIA 102.Pomogla bi i slika ploce ako nema seme.\nRe: Seme ves i sudo masina 27.02.2009. u 13:30 - pre 138 meseci\nNovu hocu da kupim, Whirlpool, ima senzor vlaznosti, ali prodavac mi rece za obrtaje.\nHvala puno, da se ne mucim da trazim ako nema veze.\nRe: Seme ves i sudo masina 27.03.2009. u 14:30 - pre 137 meseci\nJa još čekam šemu ha ha.\nRe: Seme ves i sudo masina 30.03.2009. u 08:30 - pre 137 meseci\nImam novu plocu, hoces sliku sa obe strane?\npomocnik majstora,elektro sojic,gorenje\nČlan broj: 218156\nsema za ves masine (novije) 31.03.2009. u 20:51 - pre 137 meseci\nmolio bih vas za pomoc!!!trebaju mi seme ves masina ali novijih po mogucstvu,ili neki link gde mogu da poskidam te seme!!!hvala unapred\nP.S.admin neka ukine ovu temu ako je jos jedna u gomili\nRe: Seme ves i sudo masina 03.04.2009. u 19:56 - pre 137 meseci\nTo bi bilo super.Pomoći će sigurno.\nČlan broj: 219496\nRe: Seme ves i sudo masina 13.04.2009. u 22:10 - pre 136 meseci\nDa li neko moze da mi da semu vezivanja programatora masine za ves beko WBX 6004 xc. Programator je EC4808.01c.\nRe: Seme ves i sudo masina 15.04.2009. u 10:38 - pre 136 meseci\n[Ovu poruku je menjao bakara dana 15.04.2009. u 21:11 GMT+1]\nIndesit WIA 102 EX(01).jpg - 389.42k\nIndesit WIA 102 EX(00).jpg - 372.09k\nČlan broj: 220368\npotrebna sema za ves masinu FAVORIT PREDTIGE DUO 22.04.2009. u 09:01 - pre 136 meseci\nHitno mi je potrebna sema za ves masinu FAVORIV PRESTIGE DUO\nČlan broj: 218577\nPotrebna sema modula ves masine Eurotech ew1470 22.04.2009. u 10:01 - pre 136 meseci\nZanima me da li moze negde da se kupi ceo modul za masinu ew1470\npregoreli su mi neki delovi ali ne mogu da se procitaju koji su, pa mi je hitno potrebna sema\nili ceo modul da se kupi negde ako moze... ako neko zna nek mi posalje na mail : [email protected]\nRe: Potrebna sema modula ves masine Eurotech ew1470 23.04.2009. u 22:25 - pre 136 meseci\nAko se neko nejavi da pomogne stavi sliku od toga modula pokušat ću ti pomoći.Pozdrav Zdravko\nRe: Seme ves i sudo masina 24.04.2009. u 08:22 - pre 136 meseci\nEvo ja sam nasao sliku modula koji je isti kao moj, pa cu ga prikaciti\npicture.php.jpg - 33.8k\ndipl.ing. NIS Naftagas\nČlan broj: 221359\nMeni treba pomoc sa ovom mashinom 02.05.2009. u 17:19 - pre 136 meseci\nKako da ocistim na istoj mashini deo za uzimanje prashka i omekshivacha?\nU delu fioke, skroz desno, ostaje voda i nikakvim mehanichkim sredstvima nisam uspeo da je otpushim!!!