25. maj 2021: Dan mladosti u Muzeju Jugoslavije - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » 25. maj 2021: Dan mladosti u Muzeju Jugoslavije\nDan mladosti u Muzeju Jugoslavije - matine (foto: Nemanja Đorđević)\n25. maj 2021: Dan mladosti u Muzeju Jugoslavije\nAh Neša 24. maj 2021. Izložbe Postavite komentar\nMuzej Jugoslavije u utorak, 25. maja 2021, priprema program koji predstavlja osvrt na nekadašnji jugoslovenski praznik Dan mladosti, iz raznih perspektiva.\nMuzej će biti otvoren od 10.00 do 21.00, a ulaz će, kao i svake godine na ovaj dan, biti slobodan.\nMJ: Stalna postavka (foto: Muzej Jugoslavije)\nPrvi je zvanični, državni, normativni, drugi je narodni, neposredan i ličan, a treći je osporavajući.\nUpravo ukrštanjem ta tri nivoa ova postavka doprinosi boljem razumevanju kompleksnosti socijalističke Jugoslavije, uloge Josipa Broza Tita u njoj, kao i nasleđa koje nam je ostalo. Autor postavke je Tatomir Toroman, dok je vizuelni identitet, grafički dizajn i prostorno rešenje radio Andreja Mirić.\nOd 16.00 počinje radionica „Kada skulpture ožive“ namenjena deci uzrasta od pet do deset godina.\nDvadeset skulptura istaknutih jugoslovenskih umetnika, koje se nalaze u muzejskom parku, „oživeće“ uz priče kustoskinja Muzeja Jugoslavije. Najmlađi posetioci će, kroz zanimljivu igru, moći da saznaju o umetnosti, istoriji i prirodi, kao i da provedu vreme u jednom nesvakidašnjem ambijentu.\nProgram se završava matine žurkom u Parku skulptura, koja počinje u 17.00. Nakon obilaska aktuelnih postavki, publika će moći da sluša jugoslovenske obrade svetskih hitova koje će miksovati crnogorski di-džej Peđa Radović.\nZa ovu priliku pripremio je razne žanrove – od šlagera, do eksperimentalne muzike i neobičnih zvukova nastalih u elektronskom studiju RTB-a. (danubeogradu.rs)\nTagovidan mladosti izlasci izložbe muzej jugoslavije proleće u beogradu za dž\nPrethodni Bez struje i bez vode u Beogradu, 24. maj 2021.\nSledeći Akcija zaštite stabala od bolesti i štetočina u Beogradu


Odluka o bližim uslovima, sadržini i načinu vođenja registra menica i ovlašćenja\n("Sl. glasnik RS", br. 56/2011, 80/2015, 76/2016, 82/2017 i 14/2020)\nOvlašćenja izdata do 30. septembra 2015. godine koja dospevaju za naplatu nakon tog datuma - mogu se evidentirati u Registru i izvršavati kroz prinudnu naplatu.\n5. Nakon što proveri da li su podaci iz zahteva za registraciju menice identični podacima na menici i da li potpis na menici odgovara potpisu lica koje je kartonom deponovanih potpisa ili na drugi način ugovoren s bankom određeno kao lice ovlašćeno da potpiše menicu - banka prijem zahteva potvrđuje njegovom overom.\nIzuzetno od st. 1. i 2. ove tačke, kad je banka poverilac, odnosno imalac menice za koju je prestao da važi osnov po kome je izdata (otplaćen kredit, prestalo jemstvo, ugašen račun i sl.) - ta banka dužna je da ovu menicu briše iz Registra i da je nakon toga vrati dužniku koji je tu menicu izdao.\nObaveza banke da odbije dostavljeni dokument koji nije overen pečatom neće se smatrati izričito ugovorenom u smislu stava 1. ove tačke kada je predviđena jedino u opštim uslovima poslovanja banke na koje upućuje ugovor zaključen s tom bankom - osim ako dužnik nije u zahtevu iz stava 1. ove tačke izričito tražio da se ova obaveza banke iz opštih uslova poslovanja primenjuje na određeni dokument koji ovo lice dostavlja banci.\n12. Menice/ovlašćenja po kojima je banka dužnik - banka dostavlja Narodnoj banci Srbije na način propisan uputstvom iz tačke 6. ove odluke.\n13. Ova odluka objavljuje se u "Službenom glasniku RS" i stupa na snagu 1. februara 2012. godine.\nMB - PIB - NAZIV DUŽNIKA/JEMCA/AVALISTE\nSerijski broj menice\nZahtev za brisanje ovlašćenja\nMB - PIB - NAZIV DUŽNIKA\novlašćenja kod banke dužnika\n(iz el. 27)\nDatum izdavanja ovlašćenja\nDatum dospeća ovlašćenja\nIznos ovlašćenja/valuta jednokratna ovlašćenja\nDatum dospeća ovlašćenja je element 19. iz Odluke (za jednokratna ovlašćenja), odnosno elementi 20. i 20d. (za višekratna ovlašćenja).\nIznos ovlašćenja je element 19a. iz Odluke (za jednokratna ovlašćenja), odnosno element 20g. (za višekratna ovlašćenja).


Više od 40 firmi čeka da „uđe“ u „Fijat“\nU "Fijatov" automobil "punto", koji se već osam meseci proizvodi u Kragujevcu, počela je ugradnja delova koje prave kompanije iz Srbije. Među isporučiocima delova kojih u "puntu" ima više od 1.000, prvi su svoje mesto našli "Trajal" iz Kruševca i "Promotor Irva" iz Kragujevca. Prvi prave automobilske gume, a drugi dizalice koje ulaze u komplet alata koji se isporučuje uz svako kupljeno vozilo.\nKako je za "Blic" izjavio predsednik Automobilskog klastera Srbija Igor Vijatov "na listi preduzeća koja su na korak do ulaska u grupu "Fijatovih" dobavljača delova ima više od 40 firmi iz Srbije, od kojih je 20 članica ovog klastera".\n- Najveće izglede da započnu isporuku delova za "Fijat" imaju za sada "TPV Šumadija" iz Kragujevca koja pravi zaptivače za motore, a kupila je mašine za proizvodnju manjih odrezaka od lima koji će se ugrađivati u karoseriju. Tu je i proizvođač elektromotora jednosmerne struje iz Surdulice, koji služe za rad brisača i podizanje bočnih stakala. "Tigar tehnička guma" iz Pirota je već ušao u proceduru, a uz njega i fabrika akumulatora iz Sombora kao i livnica iz Kikinde - kaže Igor Vijatov.\nPlanira se, kako saznajemo u menadžmentu "Fijat automobili Srbija", da tokom naredne godine više od 20 preduzeća iz Srbije uđe na spisak dobavljača delova za "Fijatova" vozila.\nPrema rečima Aleksandra Ljubića, predsednika UO grupe "Zastava vozila" i savetnika ministra za ekonomiju, potrebno je da se ispune mnogi uslovi da bi neko postao dobavljač "Fijata", i da bi dobio sertifikat.\n- Nisu u igri samo proizvođači delova jer "Fijat" ima potrebe i za drugim uslugama. Zato imamo već tri kompanije koje ovoj velikoj kompaniji isporučuju druge proizvode koji se koriste u industriji automobila, a nisu delovi koji se ugrađuju u automobil. Tako je sertifikat kao dobavljač dobila firma koja pravi palete od metala, na kojima se prevoze delovi. Koliko je uspešna, jasno je kada se zna da se njeni proizvodi koriste čak i u Poljskoj, gde je trenutno jedna od najmodernijih "Fijatovih" fabrika - kaže Ljubić i dodaje da Italijani ne gledaju samo kvalitet proizvoda, već i cenu, celokupnu organizaciju posla u firmi i sprovođenje zaštite na radu.\nZa ulazak domaćih kompanija na listu dobavljača su presudne dve stavke - likvidnost firme koja se proverava u periodu od nekoliko poslednjih godina, kao i poštovanje ISO standarda koji je propisan za automobilsku industriju.\nDa sve svetske kompanije ozbiljno računaju na proizvođače automobilskih delova iz Srbije, potvrđuje i to što će se u Beogradu, 26. novembra, održati konferencija dela organizacije Ujedinjenih nacija koji se bavi industrijskim razvojem, a u kojoj će učestvovati menadžeri „Fijata“ i „Folksvagena“.\nGubici pojeli kapital\nListu najvećih gubitaša srpske industrije predvode „Petrohemija” i „Zastava automobili”\nIndustrija - veliki gubici\nGubitaš, bez premca, među velikim srpskim industrijskim preduzećima je firma„Zastava automobili”. Mada neslavnu listu, skrojenu potekućem manjku 2008 (poslednjoj godini za koju su sačinjeni završni računi), predvodi pančevačka HIP „Petrohemija” sa lanjskim minusom od sto miliona evra (99,6 miliona) i mada je kragujevački proizvođač automobila prošlu godinu završio sa manjkom od 78,6 miliona evra, on je rekorder zbog „minulog rada”. Na svojim plećima nosi najveći gubitaški teret – kumulirani, godinama nagomilavani gubitak od 347,8 miliona evra.\nNa crnoj listise nalazi još jedan pančevački gubitaš– HIP „Azotara” – sa 34,8 miliona evratekućeg i 46,5 miliona evra kumuliranog gubitka. U prvoj „desetorci” su i Metanolsko-sirćetnikombinat iz Kikinde i „Zastava oružje”,koji su prošle godine podelili četvrto i peto mesto sa po 21,9 miliona evra minusa,stim što je kumulirani manjak kragujevačkihoružara (57,9 miliona evra)četiri-pet puta manji od nagomilanih gubitaka kikindske fabrike,koji su narasli na 191,9 miliona evra.\nNevolja nije mnogo manja ni u kruševačkom „14. oktobru”, šestoplasiranom na listi 110 velikih industrijskih preduzeća gubitaša,koji ima 20,2 miliona evratekućeg, odnosno ukupno 42 miliona kumuliranog gubitka.\nZa razliku od pobrojanih firmi, u čiji krug ulaze i jagodinski „Kablovi” (sa 13,3, odnosno 61,4 miliona evra gubitaka), a koje uz pomoć države prolaze kroz čistilište zvano restukturisanje, subotički ATB „Sever” ni privatizacija nije uspela da izvuče iz gubitaških voda. Prošlogodišnji gubitak tefirme je 15,4 miliona evra,a ukupni, nagomilan prethodnihgodina je 64,2 miliona.U gubicima je i privatizovano „Vranje” koje je prošlu godinu završilo sa 12,3 miliona evra, podigavši svoj kumulirani gubitak na 57 miliona i „Kolubara metal” iz Vreoca sa 11,7 miliona evra tekućeg i 14,5 miliona kumuliranog gubitka.\nPrvih desetsa liste 110velikih industrijskih preduzeća koja su poslovala nerentabilno u 2009. godini, zajedno su u 2008. uknjižila 329,8 miliona evra manjakai krivci su za više od polovine (51,4 odsto) ukupnog gubitka svih velikih firmi srpske industrije koje su negativno poslovale. Oni knjiže i 41,2 procenta kumuliranih gubitaka 110 velikih industrijskih gubitaša (milijardu od ukupno 2,4 milijarde evra).\n– Broj velikih industrijskih gubitaša od 2002. godine smanjen je za 132 preduzeća (sa 242 na 110), broj zaposlenih u gubitašima je prepolovljen (sa 157.106 na 73.348). Međutim, gubitak koji su iskazala ta nerentabilna preduzeća ima dominantni uticaj na visinu gubitka industrije i u 2002 (65,9 odsto) i u 2008. godini (51,3 procenta).U 2008. godini 110 velikih industrijskih gubitaša iskazalo je gubitak od 641,6 miliona evra, odnosno 279,8 miliona više nego 242 velika gubitaša 2002. godine. Kumulirani gubitak povećan je sa 1,4 milijarde evra u 2002. na 2,4 milijarde u 2008. godini.\nVisoki kumulirani gubici uticali su na smanjenje vrednosti kapitala. Bez kapitala posluju ukupno 42 industrijska preduzeća, čiji gubici premašuju njihov kapital za 850,8 miliona evra. Primera radi, kapital„Zastava automobila”, 14. oktobra, DIV-a i „Severa” potpuno se istopio i njihov gubitak veći je od vrednosti njihovog kapitala za 398,2 miliona evra.\nOsnovni generatori nerentabilnog poslovanja industrije jesu velika preduzeća u procesu restrukturisanja (36), stečaja ili likvidacije, ali i privatizovana privredna društva (46), kod kojih još nisu ispoljeni pozitivni efekti promene vlasničke strukture kapitala. Da privatizacija sama po sebi ne predstavlja rešenje dugoročnih razvojnih problema, pokazuje i nerentabilno poslovanje velikih industrijskih preduzeća privatizovanih nakon sprovedenog procesa restrukturisanja. Bez obzira na smanjenje broja zaposlenih i priliv svežeg kapitala (ugovorene investicije 74,8 milijardi evra), ova preduzeća ne samo da nisu uspela da u 2008. godini izađu iz zone gubitka, već svoju poslovnu aktivnost zasnivaju na pozajmljenim sredstvima uz visoke kumulirane gubitke, navodi se u analizi Republičkog zavoda za razvoj pod nazivom „Veliki industrijski gubitaši 2008”.\nKoliko će efekti mera koje država ove godine preduzima na restrukturisanju velikih gubitaša, kako bi ih oslobodila dela dugova i viška zaposlenih, popraviti sliku u završnim računima za 2009. ostaje da se vidi.\nOd dobitaša do gubitaša\nNa listi 110 velikih industrijskih preduzeća gubitaša uglavnom su stari znanci: osim deset pobrojanih, tu su i RTB „Bor”, „Zastava kamioni”, IMT, IMR, „21. maj” Rakovica, IKL, „Novkabel”, „Magnohrom”, „Krušik”, „Jumko”, „Hipol” i...\nMeđutim, ima i novajlija. Među gubitašima na najnovijoj listi našli su se i „Nestle ajs krim”, fabrika „Umka”, „Holding Bane” iz Sombora, „Polet” iz Bečeja, „Big bul”, „Trajal”, leskovačko „Zdravlje”, „Potisje” iz Kanjiže, „Rumaguma”, „Fruvita” i „BN bos”. Neki od njih su do prošle godine bili na listama sto najuspešnijih kompanija, a kikindska „Livnica” čak i šampion. Na sam vrh liste po ostvarenojneto dobiti popela se sredinom ove decenije. One godine kada ju je uoči privatizacije, njen bivši direktor, a tada ministar privrede, „očistio” od dugovanja državi. Ali tako „štelovan” uspeh bio je kratkog daha.\nNekoliko godina zaredom na listi gubitaša je i subotički „Freš end ko”. Od privatne firme u usponu i jednog od najpoznatijih proizvođača bezalkoholnih pića u zemlji, postao je jedan o najvećih gubitaša sa kumuliranim gubitkom koji je dostigao 69,2 miliona evra.\nNelogični PDV. – Privatizacija javnih preduzeća jača tržište kapitala\nSrpsko tržište kapitala je još nedovoljno likvidno i duboko, transparentnost kompanija investitore ne lišava briga, a neke kompanije sve češće napuštaju berzu, izjavila je juče direktorka Beogradske berze Gordana Dostanić u beogradskom hotelu „Kontinental” na početku osme međunarodne konferencije Beogradske berze.\nOna je ocenila da je opredelivši se za važeći model privatizacije, država propustila priliku za stvaranje snažnog domaćeg tržišta kapitala. Ali, te propuste ona bi mogla da ispravi u postupku dalje vlasničke transformacije, pre svega sadašnjih javnih preduzeća.\nPored domaćih i stručnjaka iz regiona, na ovom dvodnevnom skupu učestvuju eksperti za berzansko poslovanje i finansijska tržišta iz Svetske banke, Komisije za hartije od vrednosti SAD, Evropske klimatske berze, Bečke berze, Rajfajzen centrobanke iz Beča, Hipo-Alpe Adrija banke iz Klagenfurta, Rojtersa, Evropske komisije...\nŠef delegacije Evropske komisije u Srbiji Vensan Dežer naglasio je da je Komisija u svom najnovijem izveštaju o napretku Srbije u pridruživanju EU konstatovala negativne trendove na berzi, kao i neophodnost da vlada sprovede neophodne reforme zakona koji se odnose na rad finansijskog sektora. Po njegovom uverenju, Berza je dosad bila u funkciji promene vlasništva i koncentracije kapitala, umesto da postane instrument razvoja ekonomije zemlje, na kojoj bi se najjeftiniji kapital prikupljao u procesu inicijalne javne ponude.\nVršilac dužnosti direktora misije USAID Džim Stajn ukazao je na to da je za snažniji razvoj tržišta kapitala u Srbiji potrebno ojačati Komisiju za hartije od vrednosti, poboljšati ponudu i asortiman dužničkih hartija od vrednosti i smanjiti transakcione troškove.\n„Vlada mora da sprovede regulatorne reforme, ukine barijere i poboljša konkurentnost Srbije, što bi bio snažan i nedvosmislen signal da je otvorena za investitore i za integraciju u EU”, naglasio je Stajn.\nProfesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Đorđe Đukić ocenio je da u narednoj godini neće doći do značajnijeg pojeftinjenja novca, odnosno do velikog pada kamatnih stopa. Po njegovim rečima, sve analize pokazuju da su, bez obzira na kretanje euribora, kao i na smanjivanje referentne kamatne stope Narodne banke, kamate banaka i dalje visoke. To je posledica kontinuiranog povećanja kreditnog rizika i sve većeg zaduživanja i stvaranja dužničkog lanca među pravnim i povezanim licima. Po njegovom uverenju, postoji opasnost po održivost spoljnog duga Srbije, jer je potreban godišnji rast BDP-a od pet odsto kako bi se dug na vreme servisirao i vraćao.\nVodeći ekonomista Svetske banke u grupi za nezavisne ocene Dušan Vujović ocenio je da treba očekivati državni intervencionizam u Srbiji i u narednoj godini, ali je naglasio da bi vlada trebalo da bude oprezna posežući za administrativnim merama kako ne bi izazvala socijalne probleme u zemlji. Ekonomska kriza treba da bude iskorišćena za preispitivanje nekih opšteprihvaćenih fiskalnih mehanizama, smatra Vujović, koji je upozorio na to da se tek sada u najrazvijenijim zemljama na Zapadu otkriva da neki vidovi potrošnje utiču na fiskalnu ekspanziju.\nGovoreći o intervencionizmu, Vujović je naveo da država pokazuje ambicije u sferi kapitalnih investicija, ali bi trebalo da realno proceni validnost projekata, kako se ne bi stvarale „političke fabrike”.\n„Ne započinjati ono što ne može da se završi”, poruka je ovog uglednog ekonomiste.\nOn je upozorio i na pojačanu aktivnost države u fiskalnoj politici, pri čemu bi administracija trebalo da vodi računa da ne izazove socijalne probleme koji bi usporili razvoj.\nKao primer nelogičnosti u oporezivanju koje je u Srbiji na snazi, on je naveo sistem naplate poreza na dodatu vrednost (PDV) na fakturisanu a ne na naplaćenu robu, pri čemu izgovor za ovakve namete ne može da bude to što država nema para za pokriće deficita.\nU 2010. rast BDP-a Srbije 1,5 odsto\nBeograd -- Premijer Srbije Mirko Cvetković kaže da se u 2010. godini može očekivati rast BDP-a od 1,5 odsto, poboljšanje životnog standarda gradjana i nastavak reformi.\n"Da bismo to ostvarili postigli smo dogovor sa MMF-om i radi se na budžetu za 2010. godinu koji će ubrzo biti razmatran na Vladi Srbije", kazao je Cvetković. u uvodnom izlaganju na predstavljanju "Bele knjige" Saveta stranih investitora.\nPrema njegovim rečima, konsolidovani deficit budžeta je četiri odsto, a na nivou republičkog budžeta iznosiće 104 milijarde dinara odnosno 3,5 odsto.\nPremijer je napomenuo da će do kraja ove godine deficit budžeta biti manji od četiri odsto BDP, koliko je planirano na početku budžetske godine.\nOn je precizirao da će pad BDP do kraja ove godine iznositi manje od tri odsto, što je bolji rezultat od očekivanog pada od 4,5 odsto, i naveo podatak da se, na primer, u Rumuniji očekuje pad BDP od oko 8,6 odsto, u Hrvatskoj 5,2 odsto, Madjarskoj 6,7 odsto, Češkoj 4,3 odsto, Slovačkoj 4,7 odsto, a da je u pribaltičkim zemljama pad još veći.\n"Nismo zadovoljni padom od tri odsto, ali u poredjenju s drugima možemo reći da su mere dale rezultate", kaže on.\nPremijer je posebno ukazao na nesumnjive efekte mera Vlade Srbije, u ciliju oblažaavnje negativnih efekata svetske krize, navodeći da Srbija u 2009. godini već ima vraćeno poverenje u bankarski sistem relativno nisku inflaciju i stabilan kurs dinara, zajhvaljujući i deviznim rezervama, koje u sada oko 9,7 milijardi evra.\nU realnom sektoru, Vlada Srbije subvencionirala je kamate na kredite da bi preduzeća došla do jeftinijih kredita za likvidnost i na taj način je povećana domaha tražnja, bez čega nema oporavka privrede, podsetio je Cvetković.\nVlada je subvencionisala kupovinu opreme, trajnih potrošnih dobara i stanova, uz podsticanje zapošljavanja i dodatni socijalni program kako bi se poboljšao materijalni položaj zaposlenih, čak i u privatizovanim preduzećima.\nCvetković je naveo da će vlada naredne godine preduzeti tri koraka, a to su povećanje efikasnosti u javnom sektoru, reforma u javnim preduzećima i razvoj infrastrukture, naročito Koridora 10.\nPrema njegovoj oceni, u naredne godine može se očekivati poboljšanje životnog standarda gradjana, rast proizvodnje,\nPredstavnicima stranih investitora premijer Cvetković je poručio da se Vlada na srednji rok opredelila za reformu javnog sektora i da je ušla u reformu javnih preduzeća, posebno onih koja najslabije posluju, kao što su Železnice Srbije ili Jat ervejz.\nOn je izrazio nadu da će "Bela knjiga" Vladi Srbije dati dodatne ideje u kom pravcu treba raditi.\nVeliki deficit u razmeni sa Turskom\nBeograd -- U 2008. godini ostvaren je obim robne razmene Srbije i Turske od 476,7 miliona dolara, dok je deficit na srpskoj strani iznosio 386,5 miliona dolara.\nPrema podacima Privredne komore Srbije, vrednost izvoza iz Srbije u Tursku za sedam meseci ove godine je 21,3 miliona dolara, a uvoza 157,5 miliona dolara.\nPotpredsednica Privredne komore Srbije (PKS) Vidosava Džagić kaže da robna razmena u poslednjih osam godina beleži konstantan porast, ali uz veliki deficit na srpskoj strani.\nOna je pozvala turske privrednike da ulažu u Srbiji jer potencijali dve zemlje do sada nisu adekvatno iskorišćeni. Potpredsednica PKS je kazala i da se početkom 2010. očekuje primena Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Turskom, što će unaprediti saradnju dve zemlje.\n"Privrednicima iz Turske nudimo benefite u plasmanu svojih roba na tržišta sa kojima imamo potpisane sporazume o slobodnoj trgovini, kao i sa zemljama Cefta regiona", istakla je ona i dodala da strani investitori u Srbiji imaju povlastice koje uživaju i nacionalne kompanije.\nKako je naglasila Džagićeva, Vlada Srbije investitorima koji u Srbiji ulože preko 200 miliona evra i zaposle hiljadu radnika, daje finansijsku pomoć od 25 odsto od ukupne investicije.\n"Srbija i Turska mogu da unaprede saradnju u oblasti automobilske, prehrambene, tekstilne industrije, turizmu, kao i preradi drveta i proizvodnji nameštaja", rekla je Džagićeva.\nOd budžeta zavisi aranžman sa MMF\nInflacija u 2009. godini 7,5 odsto\nBeograd -- Godišnja inflacija u Srbiji iznosiće oko 7,5 odsto, a u poslednjem tromesečju rast cena će biti oko 1,2 odsto zbog poskupljenja poljoprivrednih proizvoda.\nPredstavljajući novembarskog Izveštaja o inflaciji viceguverner Narodne banke Srbije Bojan Marković ocenio je da najveći rizik za ostvarivanje projektovane inflacije predstavlja poskupljenje naftnih derivata i mogućnost ranijeg poskupljenja cigareta, planiranog za početak naredne godine.\nMarković je istakao da ključni dezinflatorni faktor na srednji rok predstavlja niska domaća tražnja, pošto je investiciona aktivnost države i privrede niska, dok su zarade u javnom sektoru i penzije zamrznute.\nKurs dinara je stabilan i pored smanjenja referentne kamatne stope i povećanja dinarske likvidnosti, čemu su doprineli i uspešni pregovori sa MMF-om, a zabeležen je i blagi oporavak ekonomske aktivnosti, naveo je viceguverner.\nUzimajući u obzir sve faktore, u narednom periodu je verovatnije smanjenje referentne kamatne stope nego njeno zadržavanje na sadašnjem nivou od deset odsto, naglasio je Marković.\nRizici koji bi mogli da zaustave ublažavanje monetarne politike mogli bi da budu brži oporavak domaće tražnje od očekivanog, viši rast cena od očekivanog, bilo zbog politike države ili visokog rasta svetskih cena nafte, kao i zaustavljanje pada inflatornih očekivanja, rekao je on.\nMarković je napomenuo da je u trećem tromesečju, prvi put posle godinu dana, ostvaren rast bruto domaćeg proizvoda od 4,1 odsto na godišnjem nivou, na šta je uticao rast industrijske proizvodnje zbog obnavljanja proizvodnje u "Ju Es stilu", a očekuje se da će u četvrtom tromesečju rast biti oko jedan odsto, čemu će doprineti sektor saobraćaja i preradjivačka industrija.\nPad BDP-a u ovoj godini sada se procenjuje na oko 2,8 odsto, što je niže u odnosu na prethodne projekcije, istakao je viceguverner.\nPrema njegovim rečima, nastavljeno je smanjenje platnobilansne neravnoteže, pre svega zbog pada spoljnotrgovinskog deficita, tako da bi njegovo učešće u BDP-u u ovoj godini trebalo da bude 7,2 odsto, a u 2010. godini oko osam odsto.\nMarković je napomenuo i da su plasmani banaka i dalje prvenstveno usmereni u hartije od vrednosti, a plasmani privredi i stanovništvu beleže skromno povećanje.\nŠtednja gradjana vraća se u bankarski sistem i samo u prvih 13 dana novembra povećana je za 333 miliona evra, a od početka godine porasla je za 926 miliona evra, tako da se uskoro očekuje njeno vraćanje na nivo pre krize.\nPropao biznis u Boru - američki "Sajmon plasma energy" odustao od izgradnje najmodernije elektrane\nAmerička kompanija "Sajmon plasma energy", iz Vašingtona, koja je u Boru trebalo da izgradi najmoderniju elektranu, vrednu oko 1,2 mlrd USD, definitivno je odustala od tog posla.\nOvo je, u četvrtak (19. novembar 2009. godine), na konfenciji za novinare, izjavio Branislav Rankić (SRS), predsednik opštine Bor, uz napomenu da je do toga, kako su ga obavestili predstavnici američke kompanije, došlo zbog svetske ekonomske krize.\nPrilikom obelodanjivanja namere o početku izgradnje elektrane, 12. novembra pretprošle godine, rečeno je da će, nakon izgradnje tih kapaciteta, u prvoj fazi tu posao dobiti 2.500, a kasnije - 4.000 radnika. Njihove prosečne plate, po predočenom biznis-planu američke kompanije, trebalo je da iznose oko 500 USD. Zastupnici "Sajmon plasma energy", tada su naglasili i da će ta kompanija koristiti najmoderniju "peps tehnologiju", čiji je kreator Sajmon Bernar, vlasnik američke firme.\n- U roku od godinu dana biće izgrađeno 30 plazma postrojenja i elektrana, u kojim će se, po najmodernijoj tehnologiji, proizvoditi električna energija po cenama daleko nižim od standardnih načina dobijanja struje - istakao je predstavnik američke firme. - Uz to, obavezali smo se i da uklonimo sav komunali otpad sa teritorije opštine Bor.\nSajmon Bernar je učestvovao na prvom, propalom tenderu za privatizaciju RTB "Bor", ali je njegova ponuda u startu bila odbačena kao nekompletna. Pri tom, vlasnik američke kompanije nije tada želeo da odgovori na pitanja Tenderske komisije čime se njegova firma bavi, rekavši da je u pitanju "poslovna tajna".\nOTP banka "Pevecu" uzima tržni centar u Beogradu\nOTP banka je hrvatskoj komapniji "Pevec", koja je u teškim finansijskim teškoćama, oduzela trgovački centar u Beogradu, objavio je zagrebački "Večernji list".\nObjavljen tender za drugog operatera fiksne telefonije\nRepublička agencija za telekomunikacije (Ratel) objavila je danas (20. novembar 2009. godine) tender za drugog operatera fiksne telefonije u Srbiji.\nKako se navodi u oglasu objavljenom u listu "Politika", pravo učešća na tenderu imaju telekomunikacione kompanije koje imaju više od milion pretplatnika telekomunikacionih usluga i koje su u 2008. godini imale prihod veći od 200 mil EUR.\nNajpovoljnija ponuda biće izabrana na osnovu iznosa ponuđenog za licencu za fiksnu telefoniju, a ako budu podnete najmanje dve kvalifikovane ponude, održaće se aukcija na kojoj će početna cena biće najviši ponuđeni iznos za licencu.\nUslov za učešće na tedneru je uplata depozita ili dostavljanje bankarske garancije od 10 mil EUR, a prijave za tendersku dokumentaciju moći će da se podnesu od 30. novembra do 4. decembra, uz uplatu 25.000 dinara i 500 EUR.\nRok za dostavljanje ponuda je 12. januar 2010. godine u 12.00, a ponude će biti otvorene u prostorijama "Ratela" u Beogradu u 12.30.\nPobednik tendera biće izabran do 10. februara, a licenca che biti izdata u roku od osam dana od uplate celokupne naknade u budžet Srbije.\nLicenca se izdaje na 10 godina uz mogućnost produženja za narednih 10 godina u skladu za propisima, navodi se u oglasu.\nAko pobednik na tenderu nema sedište na teritoriji Srbije, dužan je da u Srbiji osnuje kompaniju u kojoj će biti jedini vlasnik i na koju će biti preneta licenca.\n"Hemofarm" gradi "svet zdravlja" - za dva meseca izvezeno 50.780kg opasnog farmaceutskog otpada\nKompanija "Hemofarm", koja se aktivno zalaže za zaštitu životne sredine, samo tokom poslednja dva meseca, u Austriju je izvezla 50.780 kg opasnog farmaceutskog otpada. Uz to, posle inspektovanja, pregleda dokumentacije sistema, obilaska nekoliko lokacija, uvida u obavljene monitoringe (merenja emisija i zagađujućih materija u otpadnim i atmosferskim vodama), te izveštaja o internim proverama i izvršenim obukama novouposlenih, ocenjivači sertifikacione kuće SGS su zaključili da je upravljanje zaštitom životne sredine "Hemofarma" potpuno usklađeno sa standardima ISO 14001;2004.\n- Kao što je poznato, s obzirom na to da u Srbiji još nema postrojenja za uništavanje opasnog otpada sa dozvolom Ministarstva za zaštitu životne sredine Republike Srbije, otpad nastao u proizvodnji, razvoju, kontroli, održavanju i magacinima, "Hemofarm" godinama izvozi u Austriju. O prikupljenim, kao i izvezenim količinama opasnog otpada redovno se izveštava Ministarstvo zaštite životne sredine. Redovnim izvozom omogućuje se nesmetano preuzimanje opasnog otpada i bezbedno lagerovanje, a smanjenjem lagera smanjuje se i rizik od mogućeg akcidenta, primera radi za slučaj požara, poplave, zemljotresa i sl. - objasnio je Petar Dabić, šef Odeljenja zaštite životne sredine "Hemofarma".\nOn je podsetio da je vršački koncern tokom 2008. izvezao više od 60.000 kg opasnog farmnaceutskog otpada, na reciklažu predao više od 3.000 kg elektronskog otpada i saharoze a prikupio 770 tona sekundarnih sirovina.\nUz izvoz farmaceutskog otpada, "Hemofarm" daje doprinos očuvanju i unapređenju životne sredine i kontinuiranom edukacijom uposlenih te je, uz svakodnevnu permanentniu obuku, prošle godine na Intranet postavljena ekološka stranica dostupna za sve radnike lidera na domaćem farmaceutskom tržištu i najvećeg izvoznika lekova iz Srbije.\n"Na čvrstim temeljima, afirmišući zdrave vrednosti, "Hemofarm" gradi "svet zdravlja", ostvaruje stalni proces unapređenja zaštite životne sredine dajući doprinos očuvanju prirode i njenih resursa.\nStoga nije iznenađenje ni nedavno priznanje koje je "Hemofarm" dobio od međunarodne konsultantsko-revizorske kompanije "Deloitte" - certifikat "Green Frog Award" za godišnji izveštaj o očuvanju okoline koji je potvrda posebnih ostvarenja u oblasti komunikacije o životnoj okolini", navedeno je u saopštenju kompanije.\nSerbia Sells 2.0 Bln Dinars (21.2 Mln Euro) in 6-mo T-bills, Yields Fall\nBELGRADE (Serbia), November 20 (SeeNews) – Serbia’s Finance Ministry said it has sold its entire offer of 2.0 billion dinars ($31.5 million/21.2 million euro) of six-month Treasury bills at an average interest rate of 10.9%, down from 11% in last week’s auction.\nThe average accepted price in Thursday's auction was equal to 95% of par, the ministry said in a statement posted on its website late on Thursday.\nThe ministry sold 200,000 T-bills with a nominal value of 10,000 dinars each. The government securities will mature on May 20, 2010.\nIn the previous auction of six-month T-bills held on November 12 the ministry also sold its entire offer of 2.0 billion dinars worth of government securities.\nThe next auctions of three-month, 12-month and six-month T-bills will be held on November 24, November 15, and November 26 respectively.\n(1 euro = 94.4514 dinars)\nSerbia To Attract $2.0 Bln in FDI This Year\nBELGRADE (Serbia), November 20 (SeeNews) – Serbia will attract around $2.0 billion (1.35 billion euro) in foreign direct investment (FDI) this year, slightly down from about $2.1 billion in 2008, Economy Minister Mladjan Dinkic said on Friday.\n“Since September of this year, foreign investors’ interest in Serbia has been on the rise,” Dinkic told a news conference.\nThe food, automotive and textile industries will account for the bulk of FDI inflows in 2009, Dinkic added.\nFDI halved on the year to 900 million euro in the first seven months of 2009, the latest data from the central bank, NBS, showed.\nThe figure includes the 400 million euro Gazprom paid in February for a 51% stake in Serbia’s oil monopoly NIS.\nThe only other potential source of major FDI proceeds that Serbia was counting on by the end of this year was the sale of its largest drug maker, Galenika, local media quoted Dinkic as saying earlier.\nThe government in Belgrade planned to offer Galenika for sale in September with a call price of 200 million euro, government officials said earlier.\nSerbia's FDI peaked in 2006 when the Balkan country attracted $4.39 billion and then fell to some $2.0 billion the next year.


Muzika i ples Banjaluka.com Strana 2\nAnsambl “Libertango” još jednom je dokazao da je miljenik banjalučke publike, koncertom održanim u “Art dvorištu” Banskog dvora Kulturnog centra. Za njihov nastup u četvrtak uveče tražila se stolica više, a ovaj kamerni ansambl, nastao 2003. godine u Banjaluci, od\n23. 08. 2017. | 14:39\nOsnovna baletska škola ”Prva baletska škola” iz Banjaluke upisuje IV generaciju učenika na odsjeku klasičan balet. Sve djevojčice i dječaci do 15 godina starosti su dobrodošli. Upis i prijemni ispit će se vršiti u prostorijama Škole u ulici Jovana Dučića\n22. 08. 2017. | 14:53\nKada se pomene Marija Šestić, većina ljudi pomisli na njeno predstavljanje BiH na Eurosongu, prije deset godina u Helsinkiju, sa pjesmom „Rijeka bez imena“, ali ova mlada umjetnica danas češće pjeva džez numere i sevdalinke. Na dječjim festivalima širom BiH\n21. 08. 2017. | 16:24\nPogledajte kroz fotogaleriju kakva je atmosfera bila na Brodolomu koji se održao na Staroj Adi u Banjaluci. Izvor: Blmojgrad/Igor Požgaj\n21. 08. 2017. | 09:57\nKoncert članova Međunarodne radionice kamerne muzike “Colluvio” iz Austrije održan je u koncertnoj dvorani Banskog dvora Kulturnog centra u Banjaluci. Učesnici ovog projekta, devet talentovanih i uspješnih mladih muzičara iz Srbije, Crne Gore, Hrvatske i Ukrajine, sastali su se početkom\nMuzika izražava ono što se ne može reći, a o čemu je nemoguće ćutati. Ovako je muziku doživljavao slavni pisac Viktor Igo, a da muzika izaziva zaista posebne emocije, uvjerili su se svi koji su došli na koncert banjalučkog ansambla\nBend Pajperov smijeh iz Banjaluke osvojio je glavnu nagradu, snimanje u studiju Pavaroti centra, na muzičkom takmičenju ”Na putu za jug” održanom od 10. do 12. avgusta u Mostaru. Treća po redu mostarska gitarijada u dvije takmičarske večeri predstavila je\nNajveći regionalni festival elektronske muzike “Nektar freš vejv”, koji je trajao tri dana na tvrđavi Kastel u Banjaluci, oduševio je sve posjetioce koji već sada sa nestrpljenjem čekaju novo izdanje festivala. Druge festivalske večeri, u petak, zvijezde večeri bili su\nViolinistkinje Tijana Drinić, Lidija Bojinović i Nada Šarković i Marina Denović, učestvovale su na “Musica Riva” festivalu u Italiji.


Постизборна ЛГБТ инклузија - Stormfront\nПРЕНОСИМО: Слободан АНТОНИЋ - Постизборна ЛГБТ инклузија\n"Наиме, управо ових дана у српским обдаништима, основним и средњим школама, на мала врата уводи се „сексуално образовање“ праћено подстрекивањем деце на хомосексуалне односе."\n"Реч је о допису из Министарства просвете којим су директори образовних установа обавештени да је неопходно да се, колико одмах, у садржаје предмета као што су Српски (матерњи) језик, Свет око нас, Природа и друштво, Физичко васпитање, Грађанско васпитање, Биологија, Cоциологија, Устав и права грађана и Психологија, уведу наставне јединице о „сексуалном насиљу“.\n04-20-2017, 10:41 AM #2\nRe: Постизборна ЛГБТ инклузија\nKontoverze oko priručnika o seksualnom obrazovanju: Da li će dete ovo shvatiti?\nU srpske škole i vrtiće uvodi se seksualno obrazovanje. I to je pokrenulo buru reakcija u javnosti. Da li deca, od recimo tri godine mogu da shvate šta su incest i pedofilija? Grupa za zaštitu od nasilja i diskriminacije prosledila je školama priručnike i uputstva za nastavno osoblje, a Ministarstvo prosvete odlučilo je da priručnike koriguje i prilagodi našem podneblju.\nRoditeljstvo | Super žena | četvrtak, 20.04.2017. | 16:10\n”Moje telo pripada meni, nije tvoje. Od glave do pete tražim da me poštujete“. To, prema priručniku, dete uzrasta između tri i sedam godina može i treba da kaže svima. I roditeljima. Takođe, mališanima već u tom uzrastu treba pričati o dodirivanju, koje se pominje i u seksualnom smislu.\nI onda je počelo da se nameće pitanje čega su deca u tom uzrastu svesna i na koji način uopšte treba razgovarati sa njima. U Priručniku piše da sa mališanima treba razgovarati i o intimnim delovima tela.\nVasapitačica Jelena Žujović kaže da su deca u tom uzrastu vrlo svesna svoga tela.\n"Naravno da znaju da je njihovo telo - njihovo telo i da bez dozvole ne može svako da ih dodiruje. Vrlo su svesni polnih razlika između dečaka i devojčica, da dečak piški stojeći i ima pišu, a da devojčica sedi", kaže ona za “150 minuta”.\nIpak, svaki razgovor zavisi od uzrasta! U piručniku za decu od tri do sedam godina predstavljena je i telesna mapa na kojoj bi dečaci i devojčice trebalo da označe koji im dodiri prijaju, a koji ne.\nVaspitačica kaže da deca znaju da neke čike koje ne poznaju ne treba da im prilaze, ne treba da ih dodiruju, da im kupuju slatkiše. "To su pravila ponašanja koja usvajamo. Možemo da im objasnimo da veliki dečaci ne smeju da diraju dečake, pogotovo oni koji imaju izraženu pedofiliju. Ako im priđe stariji dečak da ih grli, ljubi, da može da se pomeri i požali roditeljima.”\nI koliko god neki priručnike smatrali neprimerenim, Ministarstvo prosvete ima jasan cilj, a to je prevencija zlostavljanja i nasilja dece. Materijali te vrste su već prisutni u evropskim obrazovnim sistemima, ali taj koji će stići u naše vrtiće i škole po svemu sudeći moraće da pretrpi neke korekcije.\n"Nakon analize materijala od strane stručnih službi Ministarstva donet je zaključak da se obrazovni paketi koriguju kako bi se prilagodili uzrastu dece i kulturi i tradiciji naroda koji žive na terotiroiji Srbije. Nakon toga, obrazovni paketi biće prosleđeni školama kao pomoćno sredstvo pripreme za rad sa decom."\nPo programu ”Paketa za osnovnu i srednju školu“ nastavno osoblje trebalo bi da, između ostalog, objasni školarcima i šta je francuski poljubac i da ne treba da se boje osećanja prema istom polu.\nStručnjaci su u emisiji "150 minuta" debatovali o ovom problemu. Evo kakve stavove imaju Olivera Petrunović, nastavnica od prvog do osmog razreda, psiholog Gordana Nikić, sociolog Ratko Božović i Danijela Dimitrovska, majka trogodišnjaka.\nKontoverze oko priruènika o seksualnom obrazovanju: Da li æe dete ovo shvatiti? - Roditeljstvo - Kuæa i porodica - Super žena - na B92.net\n08-18-2018, 04:39 AM #3\nGoran Miletić iz Beograd prajda uveren je da će ljudi dolaziti. “Ako prolazite ovde pet ****, biće vam teško da uđete, šesti put kada vidite sve, vidite neke mlade ljude unutra, šesti put ćete se ohrabriti i ući ćete makar da pogledate i da pitate”, kaže on.


Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP | ePonuda.com\nNike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP cene\ncena 2.199,00 din\nNike Sportswear Club je dečiji donji deo trenerke posebno dizajniran za njihov aktivan način života. Ovaj dečiji donji deo trenerke je napravljen od bogatog Francuskog frotira i ima sužene nogavice. Podesivi elastični pojas sa učkurom omogućava...\nTrenutno nemamo slike za Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Muški donji delovi trenerki cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nike Muški donji delovi trenerki, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP. Pre kupovine, podatke za Nike muški donji deo trenerke NKB NSW CLUB FT JOGGER AOP proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


15 stvari koje morate znati o jetri | NUM\nPocetna » Zanimljivosti 15 stvari koje morate znati o jetri\nAko nas srce održava u životu, jetra nam taj život čini zdravstveno podnošljivim. Ona je ključna za očuvanje integriteta ljudskog organizma. Nevjerovatno je kompleksna i moćno je oružje zaštite od štetnih stvari. No, njena snaga ima granice. Načinom života i ishranom, mnogi ljudi stavljaju taj veličanstveni organ na iskušenje. Na našu dobru jetru odražavaju se loše životne navike. Ona će reagovati ako se ljudi ne hrane pravilno, ako jedu s nogu, ako trpaju u sebe velike količine masne i pečene hrane, prženih krompirića, čipsa, krofni, lisnatog tijesta… Užegle masti na primjer, izvori lipidnih peroksida, izuzetno su toksične za jetru i oštećuju membrane njenih ćelija. Poremećena funkcija jetre odražava se na naše cjelokupno zdravlje, između ostalog i na probavne organe koji su zaduženi za kvalitetnu detoksikaciju organizma. Usporava li jetra rad, organizam postepeno dolazi u stanje hroničnog trovanja.\n15. Da - za bijeli luk i voće\n» login to post comments | thumbnail | 9931 reads


44. Memorijal Zvonko Panežić\nPonedjeljak, 01 Svibanj 2017 11:29\nSa starta utrke ispred crkve u Velikoj na 44. memorijalno trčanje Zvonko Panežić dionicom prema Požegi u dužini od 15,6 km krenulo je 90-etak atletičara. Pobjednik je Dejan Radanac iz Slavonskog Broda (00:53:46), drugi je Antonio Đurčević iz Brestovca (00:57:23), a treći Mislav Perić iz Velike (00:59:54). Najbolji Požežanin bio je Vladimir Klinčić (01:01:18). U ženskoj konkurenciji najbrža Požežanka bila je Marijana Švajda (01:12:38).\nOve se godine na memorijalnu utrku odazvao najveći broj sudionika, njih više od 90 trkača i trkačica koji su se odvažili krenuti sa startnog cilja u Velikoj, a utrka je i ove godine bila međunarodnog karaktera te se uz domaće natjecatelje sudjelovali i gosti iz Bosne i Hercegovine i Srbije. Utrka je održana u organizaciji Atletskog kluba Požega i Grada Požege.\nViše u ovoj kategoriji: « Gradonačelnik primio najmlađe kadetkinje Vallis Auree Turneja radosti Sportskih igara mladih stigla u Požegu »


Power of Data predstavila rješenja iz poslovne analitike i power servera | Tvrtke i tržišta | rep.hr\nPower of Data predstavila rješenja iz poslovne analitike i power servera\nTvrtke i tržišta • 17.10.2018 13:13\nKonferencija Power of Data u organizaciji tvrtke Megatrend poslovna rješenja, Platinum IBM Business partnera i poslovnog tjednika Lider održala se u petak 12. listopada 2018. u hotelu Academia u Zagrebu.\nStručnjaci iz Megatrend poslovnih rješenja zajedno su zajedno s klijentima i predstavnicima akademske zajednice predstavili aktualna rješenja iz područja poslovne analitike i power servera, te kako primjena tih rješenja doprinosi poslovnoj prednosti. Konferenciji je nazočilo više od 130 sudionika kojima su predstavljena uspješna poslovna rješenja koja omogućavaju transformaciju poslovnih rezultata u svakoj industriji.\nKonferencija je započela zanimljivim predavanjem Venkatesha Sellappe, Soulutions Engineera iz Hortonworksa, koji je okupljenima otkrio na što data scientisti troše 75 posto svog radnog vremena, koje su sve prepreke koje zaobilazimo da bismo došli do kvalitetnog izvješća te će podijelio i koji Big Data business hack ravno s terena.\nRenato Telen, voditelj data centra iz Megatrend poslovnih rješenja, predstavio je IBM Power 9 procesor koji uz svoj inovativni dizajn i naprednu tehnologiju ne samo da smanjuje trošak, već doslovno određuje budućnost poslovanja svojim AI mogućnostima.\nPredstavnici akademske zajednice, Stjepan Šebek i Josip Žubrinić, asistenti s Fakulteta elektrotehnike i računarstva, u sklopu izlaganja Matematika u službi uspješnog poslovanja predstavili su posjetiteljima prednosti optimizacije u poslovanju. Stjepan i Josip su na konkretnom primjeru rasporeda skladišta pokazali kako se matematika koristi za optimizaciju pomoću alata IBM ILOG CPLEX.\nAco Vidovič, Certified IBM Cloud Developer iz IBM-a, pokazao je okupljenima na zanimljivom interaktivnom live demu kako izraditi chatbot aplikaciju na IBM Watson super računalu.\nKonferencijski program završio je predavanjem Jacqueline Ivezić, direktorice interne revizije i kontrole Atlantic grupe, koja je na svom izlaganju predstavila strateški projekt kompanije čiji je zadatak poboljšati management reporting. Jacqueline je u sklopu prezentacije prikazala i demo projekta u IBM Cognos alatu.\nPower of Data - foto: Dražen Lapić, Lider


Slučaj Sefić: Vrhovni sud FBiH djelimično uvažio žalbe sve tri strane - Klix.ba\nPonovno suđenje Slučaj Sefić: Vrhovni sud FBiH djelimično uvažio žalbe sve tri strane\nSlučaj Sefić: Vrhovni sud FBiH djelimično uvažio žalbe sve tri strane\n26.4.2019. u 12:14\nVrhovni sud FBiH Sanjin Sefić Amir Agić\nVrhovni sud Federacije Bosne i Hercegovine rješenjem je djelimičnim uvažavanjem žalbi kantonalne tužiteljice, advokata Sanjina Sefića i punomoćnice oštećenih u slučaju Sanjin Sefić ukinuo prvostepenu presudu i predmet vratio na ponovno suđenje.\n"Odbili su žalbu advokata Sanjina Sefića, a prihvatili žalbu naše advokatice. Potpuno su odbili iskaz koji je dao vještak iz Srbije Milan Vujanić, a uvažili nalaz saobraćajnog vještaka Ševala Kovačevića. Osim toga su mu dodali da je to bilo s predumišljajem", rekao je Amir Agić, otac nastradale Selme Agić.\nSanjinu Sefiću je određen dvomjesečni pritvor do održavanja drugostepene presude.\n"Slučaj se vraća na Kantonalni sud gdje će postupak biti obnovljen. To će biti najviše dva-tri ročišta, mora sve biti završeno za godinu. Ja očekujem da će Sanjin Sefić i njegovi pomagači dobiti maksimalnu kaznu", rekao je Agić.\nPodsjećamo, Tužilaštvo Federacije BiH je u februaru ove godine predložilo Vrhovnom sudu FBiH da se ukine prvostepena presuda izrečena Sanjinu Sefiću i taj predmet vrati na ponovno suđenje.\nSanjin Sefić je spomenutom presudom osuđen na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 14 godina i šest mjeseci, dok su Sara Sefić, Dino Alić, Amar Salihović i Saud Nišić oslobođeni od optužbe da su počinili krivično djelo pomoći učiniocu nakon počinjenog krivičnog djela, navodi se u saopćenju.\nFikretu Mrkonjiću iz Banovića šest godina zatvora zbog ubistva Hrvata za vrijeme rata\n15.07.2019. u 13:47\nUkidanje osuđujućih presuda u BiH postalo praksa, suđenja traju i 19 godina\n15.07.2019. u 09:13\nPredojeviću, Došenoviću i Vukši sedam i po godina zatvora za ratne zločine u Sanskom Mostu\n08.07.2019. u 17:13\nprije 23h 13m 160\nprije 16h 9m 321\nprije 18h 45m 206\nSaznaje Klix.ba 122\nprije 2h 20m 152\nprije 20h 22m 20


Crna Gora dobila 35 miliona evra od EU za oblast zaštite životne sredine za period od 2007. do 2014. godine | Energetski portal Srbije\nCrna Gora dobila 35 miliona evra od EU za oblast zaštite životne sredine za period od 2007. do 2014. godine\n23.10. 2015 Region | Zaštita životne sredine\nDelegacija Evropske unije u Crnoj Gori saopštila je da je Evropska unija u periodu od 2007. do 2014. godine dodelila 35 miliona evra Crnoj Gori za oblast zaštite životne sredine. Kako je navedeno, sredstva su dodeljena posredstvom Instrumenta za pretpristupnu pomoć Evropske unije (IPA).\nUz pomoć dodeljenih sredstava obezbeđeno je 35 vozila za prikupljanje otpada, preko 2 hiljade kontejnera, a unapređuju se i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Pljevljima, Bijelom Polju, Nikšiću i Cetinju. Osim toga, podržano je i usvajanje i usklađivanje preko 30 zakonskih i podzakonskih akata kako bi se nacionalano zakonodavstvo uskladilo sa standardima Evropske unije.\nOrganizovna je i obuka za državne službenike čiji je cilj unapređenje ukupnih kapaciteta za sprovođenje zakonodavstva iz oblasti zaštite životne sredine i kvalitetnije pripremanje infrastrukturnih projekata.


pink.rs | Supružnici često imaju sličan DNK\nČesto se dešava da brak sklapaju osobe koje imaju sličan DNK - pokazuju novija istraživanja koja su u suprotnosti sa ranijim tezama da se suprotnosti privlače.\nNeretko se dešava da brak sklapaju osobe koje imaju sličan DNK - pokazuju novija istraživanja koja su u suprotnosti sa ranijim tezama da se suprotnosti privlače.\nNaučnici iz Kalifornije su sproveli studiju u kojoj su analizirali DNK 825 bračnih parova sa ljudima koji su se spojili slučajnim izborom. Bihevioristi su tom prilikom otkrili kako među supružnicima ima mnogo manje razlika u DNK materijalu nego kod nasumično odabranih pojedinaca unutar iste rase. Ispostavilo se da je verovatnoća da ljudi stupe u brak sa nekim ko ima sličan DNK čak 30 odsto. To je isti onaj procenat koji se javlja kao verovatnoća da će se venčati osobe istog obrazovnog i socijalnog miljea.\nNaučnici kažu da se ovo može objasniti time što se ljudi često venčaju sa onima koji žive u njihovoj blizini i onima iste etničke pripadnosti. Istraživač Ben Dominik tvrdi da ne zna kako pronalazimo pravu osobu, ali da stvar može biti jednostavna.\n- Ako je neko ko je nizak ili visok u vezi sa osobom slične visine, to znači da bira partnera sličnijeg DNK. Takođe je moguće i da ljude slične genetske slike povezuju i hobiji i obrazovanje - navodi istraživač.


Australian Open - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: Australian Open\nSRBIJANSKI TENISER NOVAK ĐOKOVIĆ NAKON 11 DANA NAPUSTIO AUSTRALIJU\nMELBOURNE, 16. januara - Srbijanski teniser Novak Đoković, nakon što je sud odbio njegovu žalbu i potvrdio da ne ispunjava potrebne zdravstvene uvjete za boravak, napustio je u nedjelju Australiju, javlja Anadolu Agency (AA). Australski ministar migracija Alex Hawke potvrdio je na Twitteru da je 34-godišnji teniser, koji ...\nMELBOURNE, 10. januara - Prvom teniseru svijeta Novaku Đokoviću odobrena je viza za ulazak u Australiju, čime je dobio pravnu bitku protiv australskih vlasti, prenosi Anadolu Agency (AA). Đokoviću je odbijen ulazak na aerodromu u Melbourneu kasno u srijedu prošle sedmice nakon što su mu granični službenici ukinuli vizu ...\nAUSTRALIAN OPEN: DŽUMHUR JEDINI PROŠAO PRVU RUNDU KVALIFIKACIJA, HERDŽELAŠ PROPUSTILA VELIKU ŠANSU\nMELBOURN/SARAJEVO, 10. januara - Damir Džumhur nije imao nikakvih problema protiv domaćeg tenisera Li Tua i slavio je rezultatom 2:0, po setovima 6:1 i 6:3. Od prvog do posljednjeg gema u ovom meču bilo je jasno da je bh. teniser mnogo bolji. U prvom setu napravio je čak tri breaka i vezao je šest gemova za osvajanje prvog seta ...\nMELBOURNE, 18. februar - Prvi tenisač svijeta Novak Đoković ekspresno se obračunao s ruskim kvalifikantom Aslanom Karatsevim u polufinalu Australian Opena i plasirao se u svoje deveto finale australskog Grand Slama. Đokoviću je trebalo manje od dva sata za pobjedu 6-4, 6-3, 6-2 po setovima. Za srpskog tenisača bit će to deveto ...\nNADAL ZA MANJE OD DVA SATA RIJEŠIO TENISERA IZ SRBIJE, POBIJEDIO I ĆORIĆ\nMELBOURN, 9.februara - Nadal je prvi set riješio za 36 minuta, a bilo mu je potrebno da napravi dva breaka, naspram jednog koliko je napravio srbijanski teniser, dok je drugi set trajao nešto duže i španskom igraču je trebalo 49 da faktički i riješi ovaj meč. Ključni je bio treći gem drugog seta kada ...\nSPORT, 18. januara - Džumhur će na turniru zamijeniti španskog tenisera Alejanda Davidovicha Fokinu koji je otkazao nastup. Prethodno je Damir ispao u trećoj rundi kvalifikacija, ali je imao šansu za ulazak u glavni žrijeb kao lucky looser. Prilika da zaigra na velikom turniru bila je velika zbog očekivano mnogo otkaza ...\nMELBOURNE, 2. februara - Srbijanski teniser Novak Đoković savladao je danas austrijskog tenisera Dominica Tiema u finalu Australian Opena, i tako osmi put osvojio ovaj turnir i ukupno 17. Grand Slam u karijeri. Finale prvog Grand Slam turnira sezone u Melbourneu igrali su drugi i peti reketi svijeta Đoković i Thiem. Đoković, koji ...\nAUSTRALIJA, 21. januara - Naš najbolji teniser Damir Džumhur poražen je u prvom kolu Australian Opena od švicarskog igrača Stana Wawrinke sa 3:1 po setovima. U prvom setu nije bilo prilike za brejk sve do 12. gema kada je Švicarac oduzeo servis Džumhuru i riješio prvi set u svoju korist rezultatom 7:5. Damir ...\nAUSTRALIAN OPEN: OSAKA I RAONIĆ U ČETVRTFINALU TURNIRA\nMELBOURNE, 21. januara - Naomi Osaka i Miloš Raonić izborili su prolaz u četvrtfinale prvog Grand Slam turnira u sezoni koji se igra u Australiji. Osmi dan Australian Opena počeo je jutrošnjim mečem u kojem je Japanka Osaka rezultatom 2:1 u setovima (4:6, 6:3 i 6:4) pobijedila 13. nositeljicu turnira Letonku Anastasiju ...\nBAŠIĆ I DŽUMHUR ZAVRŠILI TAKMIČENJE NA AUSTRALIAN OPENU\nMelburn, 14. januara - Bosanskohercegovački teniser Mirza Bašić poražen je na startu prvog Grand Slam turnira sezone, Australian Opena u Melbournu. Bašića je u prvom kolu pobijedio 26-godišnji kvalifikant iz Švicarske Henri Laaksonen, 166. igrač na ATP listi, sa 6:4, 7:6, 4:6, 6:3.\nFEDERER: ĐOKOVIĆ, NADAL I ZVEREV FAVORITI ZA OSVAJANJE AUSTRALIAN OPENA\nSARAJEVO, 3. januara - Novak Đoković, Rafael Nadal i Alexander Zverev favoriti su za osvajanje Australian Opena, rekao je Roger Federer, prošlogodišnji osvajač prvog Grand Slama sezone. Istakao je i da bi neko od mladih igrača mogao ubuduće iznenaditi i osvojiti Australian Open ili neki od preostala tri Grand Slama ...\nMELBOURNE, 27. januara (AA) – Danska teniserka Carolinea Wozniacki stigla je do prvog Grand Slam naslova u karijeri. Ona je u današnjem finalu Australian Opena savladala Simonu Halep sa 2:1, po setovima 7:6, 3:6, 6:4, javlja Anadolu Agency (AA). Wozniacki i Halep odigrale su sjajan meč koji je trajao gotovo tri sata. Prvi ...


Ruši se Šajkača: Kako Delta zamišlja budući centar Leskovca\nIgor Conić, 05.06.2015. 0 1 min za čitanje\nDelta Real Estate planira da u u centru Leskovca gradi stambeno-poslovni kompleks i hotel čime će značajno izmeniti vizuru grada.\nNa parceli od 14.266 metara kvadratnih Delta Real Estate gradi novi objekat površine 6.110 m2 koji će se sastojati od prizemlja, mezanina i 4 do 6 spratova. Ovaj kompleks Delta planira da izgradi na prostoru leskovačkog sajmišta, pa bi novi stanovi i hotel trebalo da niknu umesto čuvene Šajkače, piše eKapija.\nAutor projekta je Anđela Nikolić, mlada arhitektkinja u timu Delta Real Estate. Vrednost projekta je 18,6 miliona evra a novi dom moglo bi da pronađe 260 porodica, koliko će biti izgrađeno stanova, površine od 30 do 125 m2.\nProjektom je predviđeno da budući hotel ima prizemlje, mezanin i pet spratova. Površina hotela je oko 3.000 m2, ne računajući komercijalne sadržaje u prizemlju i mezaninu. Hotel će imati 65 soba smeštenih na pet etaža.\nRuši se Šajkača\nPrema nalazu i mišljenju sudskog veštaka, vrednost neophodnih radova za dovođenje u funkcionalno stanje Okruglog paviljona iznosila bi oko milion i po evra. U izveštaju je konstatovano da „nema finansijskog osnova za ulaganje pojedinaca u sanaciju ovog objekta bez pomoći državne administracije.“ Iz tog razloga, ovim rešenjem nije planirano zadržavanje postojećih objekata na parceli, zaključuju u Delta Real Estateu. Okrugli paviljon je zbog oblika krova dobio naziv Šajkača.\nPogledajte još projekata kompanije Delta Real Estate.\n#andjela nikolic #delta #delta real estate #leskovac #rusenje sajkace #sajkaca\nKuhinje za poneti: Tri rešenja, jedna ideja\nKante za smeće kao inspiracija za pravljenje nameštaja\nNova zgrada na Dedinju u ulici Smetana


U selu Kolari rodio se 1800 – te godine Ilija Milosavljević trgovački virtuoz koji je tokom svog života stvorio veliko bogatstvo a njegovo ime zahvaljujući zadužbinama i bogougodnim delima nije ostalo zaboravljeno.\nVezu sa mestom gde je rođen i gde će provesti detinjstvo sačuvao je kroz nadimak Kolarac. Nadimak je vremenom postao neraskidivi deo njegovog imena, odnosno prerastao je u prezime.\nIz prvih godina Kolarčevog ovozemaljskog života nemamo mnogo podataka. Skromno obrazovanje, najverovatnije do četiri razreda, dobio je u rodnim Kolarima. Sa ove vremenske distance možemo pretpostaviti da mu je matematika ili račun kako se tada nazivala bio omiljeni školski predmet.\nSlom Prvog Srpskog ustanka i represalije nad srpskim stanovništvom narednih godina nagnali su mnoge da napuste ognjišta, pređu Dunav i nasele se u tadašnjoj Austriji. To su uradili i Kolarčevi roditelji, koji sa četvoricom sinova 1813 godine dolaze u banatsko selo Crepaju. Iako još dete Kolarac kreće u svoj prvi ozbiljniji posao. Otkupljuje ribu od tamiških i dunavskih alasa i prodaje srpskim izgnanicima kojih je tada bilo poprilično u Donjem Banatu. Posle izvesnog vremena Turci amnestiraju odbegle Srbe i Kolarčeva porodica vraća se u Kolare. Iliju međutim ''ne drži mesto'' i ubrzo odlučuje da u gradu potraži posao. U Beograd stiže sa nešto sitnine u džepu i prevelikom željom da uspe.\nPrvih desetak godina Kolarac neumorno radi i štedi. Godine 1827 oženio se Sinđelijom (1809-1855), ćerkom Milutina Radovanovića veoma cenjenog i poštovanog beogradskog trgovca. Sledeće, 1828 godine mladi bračni par prelazi u Pančevo, tada već poznatu trgovačku varoš na granici dva Carstva. Ovde će oni provesti narednih 28 godina u skladnom i srećnom braku. Podržavan od supruge, Kolarac više nego uspešno trguje žitom i stokom. NJihovo bogatstvo se iz godine u godinu vrtoglavo uvećava. Kupuju kuću na Žitnom trgu br.11 (danas Trg Slobode br.3). Zahvaljujući ugledu i bogatstvu koje su stekli Kolarac i supruga 1842 godine zvanično postaju građani Pančeva odnosno austrijski podanici.\nNakon prerane smrti voljene supruge Sinđelije (1855) Ilija Kolarac se još kratko vreme zadržava u Pančevu i već od 1856 godine ponovo postaje stanovnik Beograda koji više neće napuštati.\nUsamljen, jer poroda nisu imali, Kolarac donosi odluku da se više ne ženi i sav se posvećuje poslu. Počinje da trguje šalitrom, solju i nekretninama tako da sedamdesetih godina pretprošlog veka ulazi u krug najbogatijih ljudi tadašnje Srbije.\nPred kraj života zbog navodnog učešća u Topolskoj buni (dinastička borba Obrenovići protiv Karađorđevića) Kolarac je osuđen na pet godina robije ali ga puštaju nakon nekoliko meseci. Nažalost, ubrzo se i upokojio, 6.oktobra 1878 godine.\nOtvaranje Kolarčevog testamenta mnogobrojna rodbina je čekala sa nestrpljenjem. Duboko razočarani saznanjem da je Kolarac sve ostavio srpskom narodu krenuli su u bitku radi obaranja testamenta. Sudski sporovi na raznim nivoima trajali su nekoliko godina da bi se na kraju u potpunosti ispoštovala poslednja volja jednog od najvećih srpskih dobrotvora.\nFond za podizanje srpskog univerziteta i Književni fond Ilije M.Kolarca su dva fonda koji čine osnovu Kolarčeve zadužbine. Fondovima je Kolarac ostavio veliki kapital ali su oni ustrojeni tako da je kapital trebalo stalno uvećavati i naravno paziti da profit ne ode na pogrešnu stranu.Upravo stoga u Upravne odbore fondova birani su najumniji Srbi.\nOdbor Kolarčeve zadužbine je 1927 godine doneo Odluku o podizanju Kolarčevog univerziteta u Beogradu u kome bi se organizovali kursevi, predavanja i sl. a sa ciljem da se kroz prosvetno-pedagošku misiju što više poradi na sveukupnom obrazovanju srpskog naroda.\nKnjiževni fond je osnovao Kolarac još 1861 godine. Te godine je na Vidovdan doneo odluku da svake godine izdvoji po 100 dukata u vidu potpore književnicima. Nakon Kolarčevog upokojenja ovaj fond je testamentom obogaćen za 10.000 dukata. Interesantna je jedna od klauzula testamenta gde se posebno naglašava da novac iz Fonda mogu dobiti srpski pisci isključivo za dela pisana na čirilici. Izdavačka delatnost ovog fonda je za ono vreme impresivna. Do 1914 godine izdato je više od 120 naslova a sličnim tempom nastavljeno je i posle Prvog svetskog rata. Za života Kolarac je osnovao još dva Fonda.\nFond za pomen poginulim Srbima u bojevima za oslobođenje Srbije od 1804 do 1815 godine nastao je 1857 godine a Kolarcu se oduševljeno priključuje kao darodavac i suosnivač Toma Vučić Perišić. Četiri godine kasnije u Novom Sadu Matica Srpska organizovala je proslavu Sto godina od rođenja Save Tekelije i tom prilikom pokrenuta je inicijativa da se osnuje Pravna akademija i Fond za istu. Na proslavi se pored mnogih znamenitih ljudi našao i naš Kolarac koji odmah prilaže 400 dukata. Do realizacije ove zamisli nije došlo a Kolarčev prilog ostao je Matici Srpskoj koja ga je verujemo pametno utrošila.\nVredan pažnje je i Kolarčev poklon Srbiji uoči Srpsko – turskog rata (1876-1878) u visini od 10.000 dukata, iako je od njega samo traženo da da zajam državi.Šta je još sve i kome Kolarac tokom svog života nesebično darivao bar za sada ostaje neizvesno. Pričalo se da je imao svesku gde je sve donacije isključivo radi svoje evidencije pedantno beležio ali je ona netragom nestala.\nSmatramo da je ono što znamo i više nego dovoljno da se njegovo ime nađe na listi srpskih besmrtnika.\nO životu i delima ovog nadasve plemenitog čoveka, koji je prema sebi bio izuzetno strog i koji se nije bojao rada, možemo više saznati iz knjige Milana Đ.Milićevića – Ilija M. Kolarac, dobrotvor srpske prosvete izdate u Beogradu 1896 godine.\nU ova sadašnja smutna vremena, čekajući neke nove kolarce, ovaj kratki životopis završavamo NJegoševim rečima : ''.... imao se rašta i roditi !''.\n(Autor: Nikola Vlajić, izdavač: Zavod za zaštitu spomenika kulture Pančevo)


Velteh.rs (Prodavnica je suspendovana) - "VELTEH PRO" D.O.O. je nastao 25.03.2015. godine sa vizijom da postane jedan od lidera u prodaji elektronskih uređaja i opreme. Okupili smo tim mladih, stručnih i ambicioznih ljudi koji nam svakodnevno pomažu da ostvarimo svoje ciljeve.\nProdavnica Velteh.rs je trenutno suspendovana. Ukoliko ste vlasnik, molimo pristupite Vašem administrativnom panelu ili kontaktirajte servis za podršku.\nViše o Velteh.rs\n"VELTEH PRO" D.O.O. je nastao 25.03.2015. godine sa vizijom da postane jedan od lidera u prodaji elektronskih uređaja i opreme. Okupili smo tim mladih, stručnih i ambicioznih ljudi koji nam svakodnevno pomažu da ostvarimo svoje ciljeve. Kako smo ostvarili i kontakte van granica naše zemlje, uporno radimo na traženju novih domaćih i ino partnera. Naš cilj je kvalitetna podrška na relaciji distibuter>diler>krajnji kupac, što podrazumeva tehničku podršku, marketing, kao i logistiku prlikom isporuke robe, kako bi je kupac dobio u najkraćem roku. Kvalitet robe koju nudimo čini drugi veoma bitan faktor. Naši svakodnevni napori su usmereni u nastojanju da opravdamo svoju poziciju i da je još bolje učvrstimo uvođenjem novih proizvoda po poslednjim svetskim trendovima.\n"VELTEH PRO" D.O.O. je nastao 25.03.2015. godine sa vizijom da postane jedan od lidera u prodaji elektronskih uređaja i opreme. Okupili smo tim mladih, stručnih i ambicioznih ljudi koji nam svakodnevno pomažu da ostvarimo svoje ciljeve. Kako smo ostvarili i kontakte van granica naše zemlje, uporno radimo na traženju novih domaćih i ino partnera. Naš cilj je kvalitetna podrška na relaciji distibuter>diler>krajnji kupac, što podrazumeva tehničku podršku, marketing, kao i logistiku prlikom… Više


Akcija čišćenja - Kamenički park | Zelena stolica\nAkcija čišćenja – Kamenički park\nIspred organizacije Zelena Stolica upućujemo Vam poziv za učestvovanje u akciji čišćenja Kameničkog parka koju organizujemo povodom Evropskog dana parkova 24. maja 2021. godine. Pomenuta akcija je deo zajedničke akcije koju Zelena Stolica sprovodi sa Gradskom upravom za zaštitu životne sredine pod nazivom „Two wheels – zero carbon“.\nSimboličan gest čisćenja poteza ka ulazu u Kamenički park pokazatelj je promena koje svaki pojedinac može da unese u naše društvo, ali sinergijom svih zajedno rezultati su vidljiviji.\nOvo je prilika da pozovemo sve organizacije koje se bave zaštitom životne sredine ili žele da doprinesu poboljšanju stanja i unapređenju iste u Novom Sadu, da se pored pomenute akcije upoznaju i sa radom i svrhom Zelene Stolice.\nKao telo koje ima ulogu spone između civilnog sektora i donosioca odluka želimo da proširimo naše kapacitete i delovanje tako što ćemo pružiti priliku i drugim organizacijama da kroz zajedničko članstvo i partnerstvo u Zelenoj Stolici utičemo na kvalitet životne sredine u Gradu Novom Sadu.\nNaš primarni cilj je ujedinjenje radi očuvanja životne sredine i funkcija spone između civilnog sektora i donosioca odluka, s toga je veoma značajno imati uvid u stanje kapaciteta NVO organizacija koje deluju na teritoriji Grada Novog Sada. Molimo Vas da iz prethodno pomenutog razloga popunite anketu na našem sajtu koja je anonimna i koju možete pronaći na našem sajtu.\nOvaj događaj je sjajna prilika da se bolje upoznamo i uspostavimo saradnju.\nNa našem sajtu se takođe nalazi i pristupni odeljak čijim popunjavanjem inicirate mogućnost za saradnju https://www.zelenastolica.com/prikljuci_se/\nNovije IV sednica saveta za zaštitu životne sredine\nStarije Dan planete Zemlje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Zapadni Balkan na listi prioriteta\nPREDSJEDAVANJE EU 07. 06. 2018. 20:55 >> 20:44 1\nAustrija od 1. jula preuzima od Bugarske šestomjesečno predsjedavanje Evropskoj uniji.\nPrioriteti Beča biće ilegalna migracija, zaštita spoljne granice Evropske unije i Zapadni Balkan.\nAustrijska vlada predstavila je u Briselu svoj program predsjedavanja pod motoom "Evropa koja štiti" u kojem približavanje Zapadnog Balkana, odnosno jugoistočne Evrope, pojam koji radije koristi Beč, zauzima važno mjesto.\nNa listi prioriteta na prvom mjestu se nalaze bezbjednost i borba protiv ilegalne migracije, odnosno zaštite spoljne granice Evropske unije.\nNa drugom mjestu je obezbjeđenje blagostanja i konkurentnost kroz digitalizaciju, a na trećoj poziciji je stavka "stabilnost u susjedstvu", koja se tiče približavanja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\nAustrija želi da ojača i princip subsidijarnosti, odnosno da fokus EU bude na velikim pitanjima koja iziskuju zajednička rješenja, a povlačenje od malih pitanja u kojima članice, odnosno regioni mogu donositi efektnije odluke.\nU Savjetu za spoljne poslove Austrija će se fokusirati na zaključenje pregovora o Bregzitu, kao i intenziviranje pregovora o višegodišnjem finansijskom okviru poslije 2020., odnosno o budžetu Evropske unije.\nPored toga, Austrija će raditi i na mogućem zaključenju institucionalnog okvirnog sporazuma Evropska unija - Švajcarska.\nŠto se migracije tiče, podvlači se saradnja sa zemljama porijekla i tranzita, borba protiv krijumčara i trgovaca ljudima, te i izgradnja kapaciteta za zaštitu pogodjenih regiona.\nU Savjetu za privredu i finansije posebna pažnja biće posvećena mjerama za oporezivanje digitalne privrede, modernizaciji sistema poreza na dodanu vrijednost, te i na bankarskoj uniji kroz mjere za smanjenje rizika i loših kredita.\nIsto tako, teži da podstakne reformu zajedničkog evropskog sistema za azil i jačanje zajedničke politike vraćanja odbijenih tražilaca azila.\nU svemu tome zvaničan Beč smatra važnim partnerstvo i dijalog sa državama susjedstva, posebno Zapadnog Balkana.\nU savjetu za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i zaštitu potrošača među prioritetima su uslovi rada u novom modelu koji nastaje digitalizacijom.\nSnijeg i dalje stvara probleme u Austriji i Njemačkoj\nU Austriji strahuju od lavina\nHaos zbog snijega, zatvoreni putevi, nema letova


Asusov super heroj - Domino Magazin\nNaslovna IT Asusov super heroj\nAsusov super heroj\nAsus je odlučio da zavlada svetom, i to uz pomoć pravog super heroja. Model EeePad Transformer je tablet koji je nedavno doživeo i novo unapređenje po imenu Prime.\nOn je napravljen za najzahtevnije korisnike ali i ljubitelje igranja igrica u pokretu. Na prvi pogled se ne razlikuje od svog prethodnika osim po pitanju izbora kvalitetnijih materijala.\nIpak, mnogo toga je unapređeno, počevši od upotrebljene elektronike do poboljšanja kvaliteta ugrađenih kamerica i ekrana. U njegovom herojskom srcu je nVidia Tegra 3 platforma, odnosno četvorojezgarni procesor koji integriše centralno i grafičko jezgro. Zato ovaj model može da bez problema pokrene najzahtevnije aplikacije i igrice pisane za aktuelne Android platforme, kao i da sliku visoke rezolucije ”baci” na neki eksterni monitor ili TV preko HDMI izlaza.\nEeePad Transformer Prime poseduje Multi-Touch displej dijagonale 10.1 inča sa rezolucijom od 1280×800 tačara. Tu je i LED pozadinsko osvetljenje koje štedi baterije, dok je ekran baziran na IPS matrici pa su reprodukcija boja i detaljnost na najvišem mogućem nivou. Igrice prosto lete, dok je prikaz dinamičnih akcionih i SF scena u filmovima novih generacija perfektan.\nI sada dolazimo do najboljeg dela! Asus Transformer Prime stiže sa fizički odvojivom tastaturom koja ga po potrebi pretvara u sjajan netbook. U okviru nje se nalazi i pomoćna baterija sa kojom Prime dobija neverovatnu radnu autonomiju (i do 12 časova)! U jednoj rečenici – ovo je sjajan tablet za sve koji žele vrhunske performanse na dlanu, ali i visoku funkcionalnost za različite namene!\nCena (sa PDV-om): model od 32GB – 63.990,00 dinara\nPrethodni članakŠta je potrebno u dugim vezama\nSledeći članakPasulj čorba sa pasuljem


Jaramaz i Anđušić: Znamo cilj i zašto smo došli u Gruziju NOVA portal\nJaramaz i Anđušić: Znamo cilj i zašto smo došli u Gruziju\nKošarka Autor:Nebojša Todorović18. feb. 202113:49\nOgnjen Jaramaz; Foto: KSS\nKošarkaška reprezentacija Srbije u "balonu" u Gruziji igra poslednje dve, odlučujuće utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2022.\nKao što je to bio slučaj tokom novembarskog „prozora“, mečevi će se igrati u „mehuru“, ovaj put u Tbilisiju, jednom od domaćina predstojećeg kontinentalnog šampionata.\nMicić i Gudurić stižu na meč protiv Švajcarske\nKokoškov: Nismo u prednosti u odnosu na Gruziju i Švajcarsku\nTeove majstorije koje su zaludele svet\nUz sve stroge mere propisane za prevenciju širenja Covid-19, reprezentativci Srbije i stručni štab se od utorka nalaze u Gruziji, gde se spremaju za utakmicu protiv domaće selekcije u petak (16), a potom i nedeljni duel sa Švajcarskom.\n„Gruzija ima veoma dobru reprezentaciju, iskusan i dobro uigran tim. Okosnicu ekipe čine igrači koji su već dugo zajedno, što im daje određenu prednost u odnosu na ekipe koje, poput nas, u ovim kvalifikacijama nemaju taj kontinuitet igranja zajedno. U prvoj utakmici su nas pobedili u Beogradu, pred našom publikom, uprkos našem dobrom početku utakmice. Od tada je prošlo godinu dana, puno toga se promenilo i verujem da ćemo uz dobru energiju i požrtvovanu igru uspeti da dođemo do pobede“, kaže Ognjen Jaramaz.\nU prvom duelu Srbije i Gruzije, u dvorani „Aleksandar Nikolić“, slavili su gosti nakon preokreta rezultatom 90:94.\n„Čeka nas meč protiv neugodnog rivala. Uprkos tome što se kao domaćin prvenstva već kvalifikovala za Evropsko prvenstvo, Gruzija iz četiri utakmice u našoj grupi ima četiri pobede. To govori da imaju jak karakter i da igraju na svom maksimumu od početka do kraja, bez obzira na sve. Znamo zašto smo ovde i šta nam je cilj. Prema tome, moramo da uradimo sve što je u našoj moći da u petak i u nedelju pobedimo i da tako na najbolji mogući način završimo ove kvalifikacije“, poručio je Danilo Anđušić.\nZbog klupskih obaveza selektora Igora Kokoškova u Fenerbahčeu, „orlove“ će protiv Gruzije predvoditi njegov asistent Dejan Milojević.\nNa raspolaganju se nalazi 14 igrača: Miroslav Raduljica, Aleksa Avramović, Nikola Rebić, Boriša Simanić, Nemanja Dangubić, Danilo Anđušić, Ognjen Jaramaz, Dragan Apić, Filip Petrušev, Marko Luković, Luka Ašćerić, Dalibor Ilić, Marko Radovanović i Nemanja Nenadić. Marko Gudurić i Vasilije Micić trebalo bi da se priključe timu za nedeljni meč protiv Švajcarske.\nPlasman na Evropsko prvenstvo 2022. će uz domaćina Gruziju obezbediti još dve ekipe iz grupe E, dok će poslednjeplasirani tim završiti takmičenje.\nKvalifikacije za Evropsko prvenstvo, „mehur“ u Tbilisiju\nFinska – Švajcarska 13\nGruzija – Srbija 16\nSrbija – Švajcarska 13\nGruzija – Finska 16\nDanilo AnđušićEvrobasket 2022Košarkaška reprezentacija GruzijeKošarkaška reprezentacija SrbijekvalifikacijeOgnjen Jaramaz\nJokić drugi u glasanju za Ol-star posle monstruozne partije


Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA!, cene\nOvo je frula koja spada u duže, tonski dublje frule, i samim tim one imaju veću cenu. Međutim, opredelili smo se da s vremena na vreme ponudimo i poneku jeftiniju B frulu, u cilju popularizacije sviranja i na većim, dubljim frulama. Drvo šljiva, ofarbana\nOvo je frula koja spada u duže, tonski dublje frule, i samim tim one imaju veću cenu. Međutim, opredelili smo se da s vremena na vreme ponudimo i poneku jeftiniju B frulu, u...\nCene Frula B tonaliteta - solidan...\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA! su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA!\nPronađite najbolju ponudu za Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA! na portalu ShopMania. Možete kupovati Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA! u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA!. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA! i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije muzički instrumenti, i kupite po najnižim mogućim cenama Frula B tonaliteta - solidan instrument - AKCIJA! i hiljade drugih sličnih proizvoda.


Zdravstveno stanje ozime pšenice - Kragujevac\nPortal Prognozno-izveštajne službe zaštite bilja > Kragujevac > Prilozi > Zdravstveno stanje ozime pšenice\nNa terenu RC Kragujevac usevi ozime pšenice koji su posejani u optimalnom roku se nalaze u fazi 1-3 lista razvijeno (11-13 BBCH). Na velikom broju parcela setva je kasnila zbog kišnog perioda koji je onemogućavao berbu kukuruza.\nMonitoring ozime pšenice se vrši na dve lokacije: Cerovac (opština Kragujevac) i Veliko Krčmare (opština Rača). Vizuelnim pregledom nije registrovano prisustvo simptoma bolesti ni na jednoj od lokacija. Prisustvo cikada uočeno je na lokaciji Cerovac na 3% biljaka, dok su lisne vaši prisutne na 2% biljaka. Na lokaciji Veliko Krčmare nije primećeno prisustvo štetočina. Ni na jednoj lokaciji nije primećeno prisustvo aktivnih rupa glodara.\nPomenute insekatske vrste prenosioci su virusa patuljavosti pšenice (cikade) i žute patuljavosti ječma (lisne vaši). Najavljene niske temperature u narednim danima u velikoj meri smanjiće populaciju navedeniih štetočina, te se hemijske mere zaštite u cilju njihovog suzbijanja ne preporučuju.\nPosted at 14:11 by RC Kragujevac | Category: PŠENICA | Permalink | Email this Post | Comments (0)


eKapija | Srbija i Mađarska planiraju infrastrukturnu osu od Jadrana do centralne Evrope\nIzvor: Tanjug | Subota, 18.10.2014.| 11:28\nSrbija i Mađarska planiraju infrastrukturnu osu od Jadrana do centralne Evrope\nSrbija i Mađarska planiraju da naprave infrastrukturnu osu od Jadranskog mora preko Srbije i Mađarske do centralne Evrope, realizacijom niza infrastrukturnih projekata, najavio je u petak (17. oktobra 2014. godine) Tanjugu državni sekretar u Ministarstvu saobraćaja Dejan Trifunović.\n- Tu infrastrukturnu osu činili bi drumski i željeznički koridori 10 i 11, brza pruga Beograd-Budimpešta, rekonstruisana postojeća srpska pruga, projekat "Beograd na vodi" i moderni terminali - naveo je Trifunović, prije sastanka sa kolegama iz mađarskog Ministarstva za nacionalni razvoj, sa kojima će razgovarati o tim projektima.\nMisija obje zemlje je da pokušamo da unaprijedimo infrastrukturu i u putničkom i železničkom saobraćaju, koja vodi od Jadranskog mora, odnosno od Mediterana do centralne Evrope, preko naših zemalja, rekao je Trifunović.\nOn je najavio da će sa kolegama iz Mađarske biti riječi i o projektu brze pruge Beograd-Budimpešta, koji Srbija i Mađraska treba zajednički da realizuju sa Narodnom Republikom Kinom.\n- Kina, Srbija i Mađarska su usaglasile prvi dokument za taj projekat, drugi dokument je plan saradnje, koji očekujemo od kineske strane tokom oktobra, a sledeći korak je usaglašavanje tog dokumenta - naveo je Trifunović. On je dodao da se radi i priprema modela finansiranja tog projekta, na bazi koncesije.\n- Svakako očekujemo progres na ovom projektu do 16. decembra, kada u Beogradu treba da bude održan Samit 16 lidera zemalja centralne i istočne Evrope i premijera Kine - rekao je Trifunović, istakavši da je za taj projekat ključna izrada studije izvodljivosti.\n- Ona bi trebalo da otpočne odmah nakon usaglasavanja plana saradnje - istakao je Trifunović.\nMinistarstvo saobraćaja Srbije\nželeznički koridor 11\nMinistarstvo za nacionalni razvoj Mađarske\nSamit lidera zemalja centralne i istočne Evrope


Počela vakcinacija protiv korona virusa u Srbiji: Evo ko je među prvima primio Fajzer vakcinu\nDanašnji dan obeležava početak kraja pandemije korona virusa u Srbiji, rekla je premijerka Ana Brnabić\nVesti 24.12.2020. - 11:42h Autor: Kurir\nVakcinacija protiv korona virusa u Srbiji počela je danas, a prvu vakcinu kompanija Fajzer i Biontek primila je premijerka Ana Brnabić, čime je postala prvi evropski premijer koji je vakcinisan.\nPre vakcinacije, izmerena im je temperatura, i potpisali su saglasnost.\n- Danas je dan za osmehe, konačno od 6. marta prvi dan imamo razlog za osmeh. Današnji dan obeležava početak kraja pandemije korona virusa u Srbiji, ali i u svetu. Kao premijerka i kao neko ko vodi Krizni štab, osećala sam obavezu da budem prva koje će primiti vakcinu, kako bi pokazala da verujemo u nju, kao i u naše institucije - rekla je Brnabićeva i dodala da joj je čast da uradi ovako nešto za zemlju i da bude prva koja će otvoriti put za sve građane.\nOna je rekla je da će predsednik Vučić primiti vakcinu koja bude sledeća stigla, najverovatnije kinesku, a tada će početi i vakcinacija drugih prioritetnih grupa. Najavila je da se očekuje da u najskorije vreme stignu vakcine kineskog proizvođača Sinofarm - Sinovak, kao i određene količine ruske vakcine Sputnik V, dok će krajem prvog ili početkom drugog kvartala naredne godine trebalo da stigne "Astrazeneka", a zatim i Modernina vakcina.\n- Kao što smo i obećali, građani će imati na raspolaganju sve vakcine koje imaju dozvole u svojim zemljama i relevantnih međunarodnih agencija, a koje će naravno proći i sve naše agencije i institute - rekla je Brnabićeva.\n- Činimo sve da prenesemo ljudima pravu poruku i to i danas činimo. Vakcina je registrovana kod nas za prviremenu upotrebu u skladu sa zakonom i potpuno je sigurna i bezbedna. Iza toga stoji Agencija za lekove. To je meni lično bilo najvažnije i potvrda potpune sigurnosti u ovu vakcinu. Vakcine će pristizati u Srbiju i vakcinacija će ići u skladu sa operativnim planom i prioritizacijom koja je napavljena - poručio je Kon.\nMinistarka Darija Kisić Tepavčević kazala je da je ovo veliki dan za našu zemlju i da je veoma ponosna što je Srbija među prvima nabavila vakcinu.\n- Imamo veliku zainteresovanost, vakcina je dobrovoljna. Da bi se stvorio imunitet potrebno je dve doze. Smatra se da je imunitet stečen sedam dana nakon druge doze. Nakon 28 dana od primanja prve doze ćemo odganizovati posete za stare u gerontološkim centrima - istakla je ministarka.\nOna je istakla da je za danas planirano da 150 korisnika gerontoloških centara u Beogradu i 100 korisnika u Novom Sadu bude vakcinisano.\nVakcinu je primio i akademik Predrag Peško, profesor univerziteta u Beogradu i Hajdelbergu i redovni član SANU, kao i epidemiolog i načelnica Odeljenja za prevenciju i kontrolu bolničkih infekcija VMA prof. dr Vesna Šuljagić.\nVakcinaVakcinacijaKorona virusSrbijaAna BrnabićDr Predrag KonDarija Kisić Tepavčević


Hronika - datum: 2021-03-06 PRIVREDNI SUD POTVRDIO DA JAVNI IZVRŠITELJ PRODAJU JAHTE „MONALIZA“ VRŠI U SKLADU SA ZAKONOM U spisima fiktivna dokumentacija O svim navodnim nepravilnostima i zloupotrebama koje su navodno počinjene u ovom izvršnom postupku odlučivao je Privredni sud, po zahtjevu za otklanjanje nepravilnosti trećeg lica koje se predstavlja kao vlasnik jahte, kaže Šćepanović\nJavni izvršitelj Veselin Šćepanović iz Bara tvrdi da su svi navodi iz teksta „Megajahtu `Monaliza` prodaju kao čamac“, objavljenom u „Danu“, netačni.\n– O svim navodnim nepravilnostima i zloupotrebama koje su navodno počinjene u ovom izvršnom postupku odlučivao je Privredni sud, po zahtjevu za otklanjanje nepravilnosti trećeg lica koje se predstavlja kao vlasnik jahte. Taj zahtjev je odbijen od strane Privrednog suda kao neosnovan, a spisi predmeta su mi vraćeni dan prije zakazane prve prodaje jahte, što je za mene predstavaljalo upustvo da nastavim sa izvršnim postupkom. Ključni dokaz na osnovu kojeg se ovo treće lice predstavlja kao vlasnik jahte je odluka Vrhovnog suda Istočnih Kariba – Visokog suda pravde – Britanskih djevičanskih ostrva (Trgovinsko odeljenje), koja je donijeta na osnovu propuštanja, dakle bez učešća tužene strane, i kao takva ne bi mogla biti priznata od strane našeg suda, zbog čega ovo treće lice koje se predstavlja kao vlasnik nije ni pokušalo da dostavi ovu presudu radi priznanja nadležnom sudu u Crnoj Gori. Kod takve činjenice, ova presuda nema nikakvo pravno dejstvo u našem pravnom sistemu, i predstavlja, može se slobodno reći, običan papir.\nDakle, iz svega navedenog proizilazi da sam u svemu postupao u skladu sa Zakonom o izvršenju i obezbjeđenju i drugim propisima iz ove oblasti, a što je potvrdio i Privredni sud Crne Gore odbijajući zahtjev za otklanjanje nepravilnosti trećeg lica kao neosnovan. Nasuprot tome, postoje indicije i osnove sumnje da treće lice koje se predstavlja kao vlasnik jahte ima namjeru da na osnovu fiktivne i nepouzdane dokumentacije na nezakonit način stekne protivpravnu imovinsku korist.\nŠto se tiče najavljenje krivične prijave, pozivam budućeg podnosioca da prvo izvrši uvid u spise predmeta i zvanična dokumenta nadležnog državnog organa – javnog izvršitelja koji sprovodi izvršni postupak, pa da onda odluči o podnošenju iste, jer u našem krivičnom zakonodavstvu postoji i krivično dijelo lažno prijavljivanje, koje će u konkretnom slučaju biti moguće prije dokazati nego neku navodnu zloupotrebu od strane javnog izvršitelja. Tokom cijelog izvršnog postupka jahta „Monaliza” definisana je kao „jahta“ – saopštio je Šćepanović.


Koliko je vremena potrebno da se oslobodimo neke navike? - PRess Serbia | PR PRess team\nOd pranja zuba ili ispijanja jutarnje kafe, imamo na stotine navika koje nam pomažu u dnevnoj rutini. Neke od njih su zaista dobre, poput redovnog vežbanja. Ali, ima i onih kojih se treba osloboditi. Koliko je vremena potrebno da se oslobodimo neke navike?\nAko pušite kutiju cigareta na dan ili previše često birate broj za dostavu pice, vreme je za promenu navika. Svesni smo da se navike mogu svesti na dobro ili loše ponašanje, pa ih često u skladu s tim i oblikujemo.\nPostoji više aplikacija koje su osmislili kako bi vam pomogle u oblikovanju navika, a sve polaze od pretpostavke da je za stvaranje navike dovoljan 21 dan.\nBroj proizlazi iz popularne knjige „Psycho-Cybernetics“ iz 1960. godine, autora Maksvela Malca. Ovaj estetski hirurg uočio je da njegovim pacijentima treba otprilike 21 dan da bi se navikli na svoja nova lica.\nAli studija iz 2009. godine objašnjava kako ipak nije jasno koliko vremena treba da prođe da bi čovek stvorio naviku.\nNaučnici sa „University Collegea London“ pratili su stvaranje novih navika kod 96 ispitanika tokom 12 nedelja i ustanovili su da je većini za stvaranje navike trebalo 66 dana.\nDakle, ukoliko želite da usvojite novi oblik ponašanja, za to će vam trebati najmanje dva meseca. Zato ne bi trebalo da očajavate ako vam tri nedelje nisu dovoljne jer je tako sa većinom ljudi. Ako se na određeni način ponašate i duže od toga, ta navika će potrajati.\nAli šta ako pokušavate da se rešite loše navike?\nČini se da su usvajanje navika i njihovo prekidanje veoma povezani. Psiholog Timoti Pajčil kaže da je reč o dve strane istog novčića, piše Science Alert.\n„Prekidanje neke navike zapravo znači stvaranje nove navike, novog odgovora. Stara navika ili uzorak odgovora su još prisutni i postoje. Uzorci su zapravo uzorak neuronskih odgovora u mozgu. Ali manje su dominantni i samim time manje moćni“, kaže Pajčil.\n„Lakše je započeti sa nečim novim ako nešto što ste navikli da radite zamenite novim oblikom ponašanja. To je razlog zašto kod prestanka pušenja nikotinska žvaka ili inhalacija pomažu više od nikotinskog flastera“, ističe neuronaučnik Eliot Berkman.\nStručnjaci se slažu da nema jedinstvene formule za prekidanje s nekom navikom, a rešenje leži u kombinaciji ličnosti, motivaciji, okolnostima i samoj navici koje želite da se oslobodite.\n„Ljudi koji žele da se reše stare navike jer se ona ne slaže s njihovim ličnim sistemom vrednosti pre će u tome uspeti nego ljudi koji to čine zbog pritiska okoline“, kaže Berkman.\nAli psihološkinja Suzan Kraus Vitburn kaže da se katkad s lošom navikom može brzo prekinuti.\n„U ekstremnim situacijama, s navikom se može prestati odmah. Ali u većini slučajeva, ipak treba vremena i to najmanje dva meseca. Da biste se uspešno rešili navike, morate imati na umu svoju najsnažniju motivaciju koja će vas voditi kroz taj postupak. Razmislite o nekom zamenskom obliku ponašanja, i to svakako mora biti nešto pozitivno. Uobičajena zamka je da pušenje zamenite grickalicama i prejedanjem.“\nI budite strpljivi. Što ste više vremena proveli robujući nekoj navici, to će vam više vremena trebati da se iste oslobodite.\n„Dugotrajne navike povezane su na neurološkom nivou i snažno utiču na ponašanje. Dobra vest je da su ljudi uvek sposobni za promenu ako postanu svesni štetnosti navike i imaju dovoljnu motivaciju da nešto promene“, zaključio je Berkman.\nTagoviloše navike navika rešite se navike


PALA MU ROLETNA! Trinkijeri uleteo na teren da BIJE Crnogorca /VIDEO/ - Informer\n09:48 Košarka 0\nPALA MU ROLETNA! Trinkijeri uleteo na teren da BIJE Crnogorca /VIDEO/\nKošarkaši minhenskog Bajerna poraženi su od Olimpijakosa u Pireju rezultatom 84:82, a posle meča je trener Bavaraca Andrea Trinkijeri pokušao da se obračuna sa crnogorski sudijom Igorom Dragojevićem\nNaime, italijanski stručnjak je pobesneo na Crnogorca zato što u poslednjem napadu nije svirao faul nad Polom Cipserom koji je šutnuo trojku za pobedu.\nFANTASTIČNI MICIĆ VODIO EFES DO TRIJUMFA! Olimpijakos i Olimpija takođe pobedili /VIDEO/\nPONIŽAVANJE U EVROLIGI! Žalgiris pregazio rivala brutalnom igrom u drugom poluvremenu /VIDEO/\nCipser je šutirao za trijumf, a prilikom šuta je došlo do kontakta sa Sašom Vezenkovim, ali sudijska trojka to nije okarakterisala kao prekršaj.\nTrinkijeri je tada pobesneo i uleteo je na teren kako bi se obračunao sa Dragojevićem.\nSrećom, njegov stručni štab je uspeo da ga zadrži, pa je izbegnut veći incident.\nCELA SRBIJA PRIČA O NAVJAČIMA ZVEZDE U PIONIRU! Oglasio se i član Kriznog štaba Srđa Janković!\nKOKOŠKOV ODUŠEVIO SRBE POSLE MEČA SA ZVEZDOM! Ono što je rekao, može samo pravi PRAVOSLAVAC\nVezenkov net faul. Hakemlerin bunu atlaması samimiyetsiz. Trinchieri çıldırmakta haklı pic.twitter.com/PfRpZU4gV0 — Uygar Karaca (@uygarkaraca) January 8, 2021\nZVEZDAŠI MU OVO NEĆE OPROSTITI! Sramotna izjava Brauna posle koša za pobedu u poslednjoj sekundi\nEVROLIGA! Posle Fenerovog trijumfa u Beogradu, još dve pobede gostiju /VIDEO/\nBeta | Četvrtak, 07. 01. 2021.\n21:38 C. zvezda 1\nRADONJIĆ JASAN POSLE PORAZA! Zvezda ne bi izgubila samo da je bilo OVOGA\n18:15 >> 21:02 C. zvezda 0\nKošarka sport Evroliga Andrea Trinkijeri Igor Dragojević\nPREDSEDNIK PARTIZANA OSTOJA MIJAILOVIĆ ZA INFORMER: Trinkijeri može da ide samo ako plati!


Nakon te kupovine, Braća Pivac imaju ukupno 755.189 akcija Kraša, ili 50,39 odsto glasačkih prava, podaci su iz objave u kojoj se ne navodi od koga su i po kojoj ceni Braća Pivac kupili nešto više od 16 hiljada deonica Kraša.\nIz najnovijih podataka o top deset deoničara Kraša vidljivo je, pak, da Mesna industrija Braća Pivac nastavlja blago da povećava svoj vlasnički udeo u Krašu. Naime, prema zadnjim podacima Središnjeg klirinško depozitarnog društva (SKDD), Braća Pivac trenutno imaju 756.158 akcija ili 50,46 odsto deonica Kraša.\nDrugi najveći pojedinačni akcionar Kraša je Kappa Star Limited, kompanija sa sedištem na Kipru u vlasništvu srpskog preduzetnika Nebojše Šaranovića, koja ima 421.226 deonica ili 28,11 odsto, a sam Kraš u trezoru ima 76.360 deonica ili 5,10 odsto.


"Primorje je ekipa koja spada u sam vrh evropskog vaterpola i ima najveće šanse da bude prvi u grupi", istakao je kapiten Budvana Milan Tičić.\nBudvani_1, Foto: V. BELOJEVIĆ\n22.10.2011. 07:28h Ažurirano: 22.10.2011. 07:28h\nGostovanje Primorju u Rijeci i nije baš najbolji način da se otvori sezona u Evroligi, ali možda je Budvi meč sa tako moćnim protivnikom i potreban, s obzirom na to da je u pitanju prva utakmica u sezoni u kojoj Budvani ne nose ulogu favorita.\nTim Draga Pejakovića šansu vidi u rasterećenosti, to je možda i jedina prednost crnogorskog šampiona pred duel sa filijalom Pro Reka.\n"Očekuje nas najteže gostovanje u grupi. Primorje je favorit, ali vjerujem da ćemo i mi imati šta da pokažemo u ovom meču. Prije svega, napredak u odnosu na prethodne utakmice. Spremni smo da se nadigravamo, vidjećemo da li će to da bude dovoljno za dobar rezultat u Rijeci, "rekao je Darko Brguljan. Budva, svakako, mora da pokaže više nego u prethodnim mečevima u kojima je izgubila (i bila nadigrana) od Jadrana, ali i slabašnog POŠK-a.\n"U Evroligi su nam prioritet mečevi kod kuće, nadam se da ćemo da podignemo formu i da djelujemo bolje iz utakmice u utakmicu. Takođe, bliži se i finale Kupa, koje nam je važno, jer branimo trofej", kazao je Brguljan.\nKapiten Budve Milan Tičić cijeni Primorje i prepušta mu ulogu favorita u večerašnjem okršaju.\n"Nemamo šta da izgubimo u ovom meču. Naša računica je da pobjedama kod kuće i eventualnim nekim bodom u gostima dođemo do četvrtfinala. Ovaj meč sigurno nije presudan za stanje u grupi, ali ne dolazi u baš najboljem trenutku po nas. Primorje je ekipa koja spada u sam vrh evropskog vaterpola i ima najveće šanse da bude prvi u grupi", istakao je Tičić.\nBudvi ostaje da dokaže da je bolja od Olimpijakosa i Vuljagmenija.\n"Realno je da se mi i dva grčka tima borimo za to drugo mjesto", zaključio je Tičić.\nVK BudvaEvroliga u vaterpolu\n01.08. 10:59 h\t480\t19665\n01.08. 08:10 h\t15589\n01.08. 19:37 h\t14749\n01.08. 09:15 h\t14021