Genetski algoritam — Википедија\n(преусмерено са Генетички алгоритам)\nU oblasti veštačke inteligencije genetski algoritam (GA) je pretraživačka heuristika koja oponaša proces prirodne selekcije. Ova heuristika (takođe ponekad nazivana metaheuristika) se rutinski koristi da generiše korisna rešenja za optimizaciju i probleme pretrage. Genetski algoritmi pripadaju većoj klasi evolucionih algoritama (EA) koji generišu rešenja za optimizaciju problema korišćenjem tehnika insprisanih prirodnom evolucijom, kao što su nasleđivanje, mutacija, selekcija i krosing-over.\n2.1 Problemi optimizacije\n2.1.3 Genetski operatori\n3 Hipoteza gradivnog bloka\n5.1 Reprezentacija hromozoma\n5.3 Paralelna implementacija\n5.4 Prilagodljivi Genetski Algoritmi\n6 Domeni problema\n7 Komercijalni proizvodi\n8 Srodne tehnike\n8.1 Roditeljske oblasti\n8.2 Srodne oblasti\n8.2.1 Evolucioni algoritmi\n8.2.2 Inteligencija roja\n8.2.3 Drugi evolucioni kompjuterski algoritmi\n8.2.4 Druge metode metaheuristike\n8.2.5 Druge stohastičke metode optimizacije\nRad GA se može opisati u osam odnosno sedam koraka:\nDefinisanje svih potrebnih parametara problema i GA\nFormiranje početne populacije\nDekodiranje hromozoma — ovaj korak se javlja samo kod binarnih GA\nOdređivanje cena hromozomima (fitnes funkcijom)\nOdabir selekcije hromozoma koji će opstati za parenje\nParenje — obično se iz boljeg dela populacije odabiru roditelji koji će na neki način ukrstiti svoj genetski materijal i dati jednog ili više potomaka koji obično zamene nekog od lošijih hromozoma\nMutacije, pri kojima se menja genetski sadržaj hromozoma\nIspitivanje konvergencije, da bi se utvrdilo da li ima osnova da se tok algoritma prekine. Ukoliko nije ispunjen uslov konvergencije, vratiti se na korak 3 odnosno 4.\nU genetskom algoritmu, populacija rešenja kandidati (tzv. pojedinaca, bića ili fenotipa) problema optimizacije evoluira ka boljim rešenjima. Svako rešenje kandidat ima skup osobina (svojih hromozoma ili genotipa) koji može da bude mutiran ili izmenjen; tradicionalno rešenja su predstavljena binarno, kao nizovi nula i jedinica, ali i druga kodiranja su takođe moguća.\nEvolucija obično počinje od populacije nasumično generisanih pojedinaca, i to je proces koji se ponavlja, sa populacijom koja se u svakoj iteraciji zove generacija. U svakoj generaciji fitnes svakog pojedinca u populaciji se ocenjuje; fitnes je obično vrednost objektne funkcije u problemu optimizacije koji se rešava. Što više fit (zdravi) pojedinci su stohastički selektovani iz trenutne populacije, i genom svake idividue se menja (kombinovan i eventualno slučajno mutiran) kako bi se formirala nova generacija. Nova generacija dobijenih rešenja kandidata se zatim koristi u sledećoj iteraciji algoritma. Uglavnom, algoritam se završava ili kada je proizveden maksimalni broj generacija ili je dostignut zadovoljavajući nivo fitnesa za populaciju.\nTipičan genetski algoritam zahteva:\nGenetski prikaz domena rešenja\nFunkciju fitnes za procenu domena rešenja\nStandardna reprezentacija svakog rešenja kandidata je niz bitova. Nizovi drugih tipova i struktura se u suštini mogu koristiti na isti nači. Glavna osobina koji čini ove genetske reprezentacije pogodne je da su njihovi delovi jako usklađeni zbog fiksne veličine što olakšava jednostavne operecije krosing-overa. Promenljiva dužina reprezentacije se takođe može koristiti, ali je implementacija krosing-overa u ovom slučaju složenija. Reprezentacije poput stabla su istražene u genetskom programiranju i reprezentacije forme grafa su istražene u evolucionom programiranju; mešavina oba, linearnih hromozoma i stabala je istražena u programiranju zasnovanom na prikazu gena.\nKada su genetska reprezentacija i fitnes funkcija definisani, GA nastavlja da pokreće populaciju rešenja i poboljšava je periodično primenom mutacija, krosing-overa, inverzija i selekcije.\nVeličina populacije zavisi od prirode problema, ali obično sadrži nekoliko stotina ili hiljada mogućih rešenja. Često se početna populacija generiše nasumično, čime se omogućava čitav niz mogućih rešenja (prostor pretrage). Povremeno, rešenja mogu biti „posejana“ u oblastima gde je moguće naći optimalna rešenja.\nTokom svake sledeće generacije deo postojeće populacije je izabran da odgoji novu generaciju. Individualna rešenja su izabrana pomoču procesa baziranog na fitnesu(zdravlju), gde više fit(zdravija, sa boljom kondicijom) rešenja(merena fitnes funkcijom) imaju veće šanse da budu izabrana. Određene metode selekcije ocenjuju kondiciju svakog rešenja i prvenstveno će izabrati najbolja rešenja.\nFunkcija fitnes je definisana u genetskoj reprezentaciji i meri kvalitet prdstavljenog rešenja. Funkcija fitnes uvek zavisi od problema. Na primer u problemu ranca, neko želi najveću ukupnu vrednost predmeta koja se može staviti u ranac fiksnog kapaciteta. Reprezentacija rešenja može biti niz bitova, gde će svaki bit predstavljati drugi predmet, i vrednost bita (0 ili 1) da li je ili ne predmet u rancu. Nije svaka ovakva reprezentacija dobra, jer veličina predmeta može biti veća od kapaciteta ranca. Fitnes rešenje je zbir vrednosti svih objekata u rancu ukoliko je reprezentacija validna, ili 0 u suprotnom.\nU nekim slučajevima, teško je ili nemoguće odredititi fitnes. Ako je tako, može se iskoristiti simulacija da odredi vrednost fitnes funkcije za fenotip (npr. Računarska dinamika fluida se koristi da se utvrdi otpor vazduha automobila čiji je oblik kodiran kao fenotip) ili se čak koristi interaktivni genetički algoritam.\nSledeći korak je generisati drugu generaciju populacije rešenja od onih izabranih kroz kombinaciju genetskih operatora: krosing-overa(naziva se i rekombinacija) i mutacije.\nZa svako novo rešenje koje će se proizvesti, bira se par „roditeljskih“ rešenja za razmnožavanje iz bazena prethodno izabranih.\nStvaranjem rešenja „deteta“ korišćenjem gore navedenih metoda krosing-overa i mutacije kreirano je novo rešenje koje obično ima mnoge karatkeristike svojih „roditelja“. Za svako novo dete se biraju novi roditelji i proces se nastavlja sve dok nova populacija rešenja ne dostigne odgovarajuću veličinu. Iako su metodi reprodukcije koji se zasnivaju na korišćenju dva roditelja „biološki podstaknuti“ neka istraživanja  sugerišu da se korišćenjem više od dva „roditelja“ generiše kvalitetnije hromozome.\nOvi procesi na kraju doode do sledeće generacije populacije hromozoma koja se razlikuje od početne generacije. Generalno, prosečna kondicija će porasti ovim procesima za populaciju, jer su izabrani samo najbolji organizmi iz prve generacije za razmnožavanje, zajedno sa malim procentom manje podobnih rešenja. Ova manje fit rešenja garantuju genetsku raznolikost unutar genetskog bazena roditelja i stoga garantuju genetsku raznolikost narednih generacija dece.\nMišljenje je podeljeno oko važnosti krosing-overa naspram mutacija. Postoje mnoge reference u Fogelovom radu (2006) koje podržavaju značaj pretraga baziranih na mutacijama.\nIako su krosing-overi i mutacije poznati kao glavni genetski operatori, moguće je koristiti i druge operatore kao što su pregrupisanje, kolonizacije-istrebljenja ili migracije u genetskim algoritmima. \nVredi podesiti parametre kao što su verovatnoća mutacije, verovatnoća krosing-overa i veličina populacija da bi se pronašla razumna podešavanja za klasu problema na kojoj se radi. Veoma mala stopa mutacija vodi do genetičkog drifta (koji nije ravnomerno raspoređen u prirodi). Stopa rekombinacije koja je previsoka može dovesti do prerane konvergencije genetskog algoritma. Stopa mutacija koja je previsoka može dovesti do gubitka dobrih rešenja, osim ako je iskorišćen elitistički izbor.\nOvaj generacijski proces se ponavlja sve dok se ne postigne uslov prekida. Opšti uslovi završetka su:\nRešenje koje je pronađeno zadovoljava minimalne kriterijume\nDostignut je fiksiran broj generacija\nDodeljen budžet (izrčunava se vreme / novac) je potrošen\nFitnes rešenja koje je najviše rankirano dostiže ili je dostigao plato takav da uzastopne iteracije ne daju bolje rezultate\nKombinacija navedenih uslova\nHipoteza gradivnog blokaУреди\nGenetički algoritmi su jednostavni za implementaciju ali njihovo ponašanje je teško razumeti. Tačnije, teško je razumeti zašto ovi algoritmi često uspevaju da generišu rešenja visokog fitnesa kada se primene na određen problem. Hipoteza gradivnog bloka (eng: building block hypothesis, BBH) se sastoji od:\nOpis heuristike koja obavlja adaptaciju tako što identifikuje i kombinuje gradivne blokove, npr. shema niskog reda sa fitnesom iznad proseka.\nHipoteza kojom genetički algoritam vrši implicitnu adaptaciju i efikasno implementira ovu heuristiku.\nGoldberg opisuje heuristiku na sledeći način:\n„Kratke sheme niskog reda i sa visokim fitnesom se uzorkuju (uzimaju uzorci), kobinuju i ponovo uzorkuju kako bi napravili stringove potencijalno većeg fitnesa. Radeći sa ovim shemama (tj. gradivnim blokovima), smanjili smo složenost našeg problema; umesto da pravimo vrlo efikasne stringove pokašavajući sa svakom mogućom kombinacijom, mi pravimo sve bolje i bolje stringove koristeći najbolja parcijalna rešenja prethodnog uzorkovanja.“\n"Kako kratke sheme niskog reda sa visokog fitnesa igraju veoma bitnu ulogu u genetskim algoritmima, dali smo im specijalno ime: gradivni blokovi. Baš kao što dete pravi veličanstvene tvrđave slažući jednostavne blokove drveta, tako i genetski algoritam postiže skoro optimalne performanse slažući krate sheme niskog reda i visokih performansi, tj. gradivne blokove."\nPostoje ograničenja upotrebe genetskog algoritma u odnosu na alternativne algoritme za optimizaciju:\nPonovljena procena fitnes funkcije za složene probleme je zaštitnički i ograničavajući segment veštačkih evolucionih algoritama. Pronalaženje optimalnog rešenja za složene visoko-dimenzione, multimodalne probleme često zahteva veoma skupe procene fitnes funkcija. U realnom svetu problemni kao što su strukturni problemi optimizacije evaluacija jedne funkcije može da zahteva od nekoliko sati do nekoliko dana potpune simulacije. Tipični metodi optimizacije ne mogu da se bave takvim vrstama problema. U ovom slučaju može biti neophodno da se odreknu tačne procene i koriste približnu fitnes koja je računski efikasna. Očigledano je da spoj pribižnih modela može biti jedan od najperspektivnijih pristupa da se ubedljivo koriste GA za rešavanje kompleksnih problema iz realnog života.\nGenetski algoritmi ne rade dobro srazmerno složenosti. To jest, kada je broj elemenata koji su izloženi mutaciji veliki često postoji eksponencijalni porast u veličini prostora za pretragu. Zbog toga je izuzetno teško koristiti tehniku na problemima kao što su projektovanje motora, kuće ili aviona. Kako bi takvi problemi bili povodljivi evolucionoj potrazi oni moraju biti razbijeni na što jednostavnije moguće reprezentacije. Stoga obično vidimo evolucione algoritme za kodiranje dizajna za lopatice ventiatora umesto motora, modelovanje oblika umesto detaljnih planova konstrukcije, krila aviona umesto dizajna čitavih aviona. Drugi problem kompleksnosti je kako zaštititi delove koji su evoluirali da predstavljaju dobra rešenja od daljih destruktivnih mutacija, naročito kada njihova procena fitnesa zahteva da se kombinuje sa drugim delovima.\n„Bolje“ rešenje je samo u poređenju sa drugim rešenjima. Kao rezultat, kriterijum zaustavljanja nije jasan u svakom problemu,\nU mnogim problemima, GA-mi imaju tendenciju da se prilagode prema lokalnim optimumima ili čak proizvoljnim tačkama, pre nego globalnim optimumima problema. Ovo znači da ono ne „zna kako“ da žrtvuje kratkoročnu kondiciju da stekne dugoročnu kondiciju. Verovatnoća da se to dešava zavisi od oblika fitnes pejzaža: određeni problemi mofu da obezbede lak uspon ka globalnom optimumu, drugi mogu olakšati funkciji da pronađe lokalne optimume. Ovaj problem se može ublažiti korišćenjem druge fitnes funkcije, povećanjem stope mutacija ili pomoću tehnika selekcije koje održavaju raznolikost populacije rešenja , iako „Nema besplatnog ručka“ teorema  dokazuje da ne postoji opšte rešenje ovog problema. Uobičajena tehnika za održavanje raznolikosti je da nametne „kaznu“ gde bilo koja grupa pojedinaca sa dovoljno sličnosti dobiju kaznu, što će smanjiti zastubljenost te grupe u narednim generacijama, omogućavajući drugim (manje sličnim) pojedincima da opstanu u populaciji. Ovaj trik, međutim, možda neće biti efikasan, u zavisnosti od predela problema. Još jedna moguća tehnika bi bila da se jednostavno zamene delovi populacije sa slučajno generisanim pojedincima, kada je većina populacije previše slična jedna drugima. Raznolikost je važna u genetskim algoritmima (i genetskom programiranju) jer prelazak preko homogene populacije ne daje nova rešenja. U evolucionim strategijama i evolucionom programiranju, raznolikost nije od suštinskog značaja zbog većeg oslanjanja na mutacije.\nRad na dinamičkom setu podataka je težak, kako genomi počnu da konvergiraju rano prema rešenjima koja možda više neče važiti za kasnije podatke. Nekoliko metoda je predloženo da se popravi ovo povečanjem genetske raznolikosti nekako i sprečavanjem rane konvergencije, bilo povećanjem verovatnoće mutacije kada je rešenje kvalitet kapi (nazivano započeta hipermutacija), ili povremeno uvođenjem poptuno novih, slučajno generisanih elemeanta u genomu (nazivaju se i slučajni imigranti). Evolucione strategije i evoluciono programiranje mogu se implementirati sa takozvanom „zarez strategijom“ u kojoj roditelji nisu održavani i novi roditelji se biraju samo od potomstva. Ovo može biti efikasnije na dinamičkim problemima.\nGenetski algoritmi ne mogu efikasno rešiti probleme u kojima je jedina mera za fitnes tačno/netačno (kao problemi odluke), kako ne postoji način da se koncentrišu na rešenja (nema brda da se popne). U ovim slučajevima, slučajna pretraga može naći rešenje brzo kao i genetski algoritam. Međutim, ako situacija dozvoljava uspeh/neuspeh suđenje da se ponovi, davajuću (eventualno) različiti rezultat, onda odnos uspeha neuspeha pruža određenu meru fitnesa.\nZa specifične probleme optimizacije i instance problema, drugi algoritmi optimizacije mogu biti efikasniji od genetskih algoritama u pogledu brzine konvergencije. Alternativni i komplementarni algoritmi uključuju evolucione strategije, evoluciono programiranje, Gausovu adaptaciju, pretraživanje usponom i inteligenciju jata (npr. optimizacija kolonije mrava, optimizacija čestica roja) metodi bazirani na celobrojnom linearnom programiranju. Pogodnost genetskih algoritama zavisi od količine znanja o problemu; dobro poznati problemi često imaju bolje, specijalizovanije pristupe.\nNajjednostavniji algoritam predstavlja svaki hromozom kao niz bitova. Numerički parametri se uglavnom mogu predstaviti celim brojevima (eng. integer), ali je moguće korisiti i reprezentaciju u pokretnom zarezu. Reprezentacija u pokretnom zarezu je prirodna za evolucione strategije i evoluciono programiranje. Pojam genetskih algoritama realnih vrednosti je bio predložen, ali je to pogrešan naziv, jer ne prezentuje teoriju gradivnog bloka koju je predložio John Henry Holland 1970ih. Ova teorija ima podršku, zasnovanu na teoretskim i eksperimentalnim rezultatima. Osnovni algoritam izvršava prelazak (crossover) i mutaciju na nivou bitova. Druge varijante tretiraju hromozome kao listu brojeva koji su pokazivači na povezane liste, asocijativne nizove, objekte ili bilo koje druge zamislive strukture podataka. Krosing-over i mutacija se izvršavaja tako da poštuju granice tipa elementa. Za većinu tipova podataka se mogu konstruisati operatori za varijacije. Različiti tipovi podataka kojima se predstavljaju hromozomi rade bolje ili lošije za različite domene problema.\nKada se korsite reprezentacije u vidu nizova bitova, često se primenjuje Grejev kod. Na ovaj način, male promene u broju mogu biti prouzrokovane mutacijama i prelascima. Ovako se sprečava prevremena konvergencija ka takozvanim Hamingovim zidovima (eng. Hamming walls), gde se vrlo mnogo simultanih mutacija (ili prelazaka) mora desiti da bi se hromozom promenio na bolje.\nDrugi pristupi uključuju korišćenje nizova realnih brojeva umesto nizova bitova za reprezentaciju hromozoma. Rezultati teorije shema predlažu da što je manji alfabet, bolje su performanse, ali je na početku istraživačima bilo vrlo neobično da su dobijali dobre rezultate korsteći ovakav prikaz hromozoma. Ovo je objašnjeno skupom realnih vrednosti u konačnoj populaciji hromozoma koji formira virtuelni alfabet (kada su selekcija i kombinacija dominantne) sa manjom kardinalnosti od one očekivane od reprezentacije u pokretnom zarezu.\nProširenje pristupačnog domena problema Genetskog Algoritma se može postići kroz kompleksno kodiranje skupa rešenja nadovezivanjem nekoliko tipova heterogeno kodiranih gena u jedan hromozom. Ovaj pristup dozvoljava rešavanje problema optimizacije koji zahtevaju veoma različite definicije domena za parametre problema.\nPraktična varijanta procesa konstruisanja nove populacije je dozvoliti da se najbolji organizam (tj. organizmi) trenutne generacije prenese u sledeću, nepromenjen. Ova strategija je poznata kao elitistička selekcija i osigruava da se kvalitet rešenja dobijenog genetskim algoritmom neće smanjivati iz generacije u generaciju.\nParalelne implementacije genetskih algoritama dolaze u dve vrste. „Krupnozrnasti“ (eng. coarse-grained) paralelni genetski algoritmi pretpostavljaju da postoji populacija na svakom čvoru i migracija pojedinaca između čvorova. „Sitnozrnasti“ (eng. fine-grained) paralelni genetski algoritmi pretpostavljaju da postoji pojedinac na svakom čvoru koji interaguje sa susednim pojedincima radi selekcije i reprodukcije. Druge varijante, kao na primer genetski algoritmi za online probleme optimizacije, uvode zavisnost od vremena ili „buku“ u fitnes funkciji.\nPrilagodljivi Genetski AlgoritmiУреди\nGenetski algoritmi sa prilagodljivim parametrima (prilagodljivi genetski algoritmi, PGA-mi) su još jedna važna i obećavajuća varijanta genetskih algoritama. Verovatnoća prelaska i mutacije značajno utiču na preciznost rešenja i brzinu konvergencije koju algoritmi mogu da postignu. Umesto da koriste fiksne vrednosti za ove verovatnoće, PGA-mi koriste informacije o populaciji u svakoj generaciji i prilagodljivo podešavaju verovatnoće prelaska i mutacije kako bi zadržali raznolikost populacije ali i održali kapacitet konvergencije. U PGA-mima podeševanja verovatnoća zavise od vrednosti fitnesa rešenja. U PGA-mima zasnovanim na grupisanju (eng. clustering-based adaptive genetic algorithm), kroz korišćenje analize grupisanja radi procene stanja optimizacije populacije, podešavanja verovatnoća prelaska i mutacije zavise od ovih stanja optimizacije. Kombinovanje genetskog algoritma sa drugim metodama optimizacije može biti vrlo efikasno. Genetski algoritam je vrlo dobar za pronalaženje dobrih globalnih rešenja, ali isto tako vrlo neefikasan u pronalaženju poslednjih nekoliko mutacija radi pronalaženja apsolutnog optimuma. Druge tehnike (kao na primer pretraživanje usponom (eng. hill climbing)) su vrlo dobre u pronalaženju apsolutnog optimuma u ograničenom intervalu. Mešanje genetskog algoritma i pretrage usponom može poboljšati efikasnost genetskog algoritma i smanjiti grubost pretrage usponom.\nOvo znači da pravila genetske varijacije mogu imati drugačija značenja u prirodi. Na primer - ako su koraci sačuvani uzastupno - prelazak može da sumira broj koraka majčine DNK dodajući korake očeve DNK itd. Štaviše, inverzni operator ima priliku da složi korake uzastupno ili u nekom drugom pogodnom poretku, radi preživljavanja ili efikasnosti. (Videti na primer  ili primer u problemu trgovačkog putnika, a posebno korišćenje operatora kombinacije).\nVarijanta, gde populacija kao celina evoluira umesto njenih pojedinačnih pripadnika, je poznata kao kombinacija genetskog bazena.\nRazvijen je veliki broj varijanti kako bi se poboljšale performanse genetskih algoritama koji rade na problemima sa visokim stepenom epistaze fithensa, npr. kada se fitnes rešenja sastoji od podskupova varijabli koji međusobno interaguju. Ovi algoritmi teže tome da prvo nauče a tek onda iskoriste ponašanje ovih korisnih fenotipskih interakcija. Kao takvi, slažu se sa hipotezom gradivnog bloka u prilagodljivom smanjivanju loših kombinacija. Istaknuti primeri ovog pristupa su mGA, GEMGA i LLGA.\nProblemi koje je vrlo prikladno rešavati genetskim algoritmom su problemi pravljenja rasporeda i mnogi softtver koji radi na pravljenju rasporeda je zasnovan na genetskim algoritmima. Genetski algoritmi se mogu primeniti i na inženjerstvo.  Genetski algoritmi se često primenjuju za rešavanje problema globalne optimizacije.\nKao generalno pravilo, genetski algoritmi mogu biti korisni u domenu problema koji imaju kompleksan pejzaš fitnesa, kako je mešanje, na primer mutacija i prelazaka, stvoreno da bi se populacija pomerila od lokalnog optimuma, na kome se algoritam pretrage usponom može zaglaviti. Može se primetiti da se operatori prelaska koji se često koriste ne mogu promeniti uniformnu populaciju.\nPrimeri problema koje rešava genetski algoritam su: ogledala koja su napravljena da skuplja sunčevu svetlost u solarni kolektor , antene napravljene da primaju radio signale u svemiru , i metodi za hodanje kod kompjuterskih figura.\nU svom Algorithm Design Manual, Skiena je protiv korišćenja genetskih algoritama u bilo koje svrhe:\n„Neprirodno je modelovati aplikacije u pogledu genetskih operatora kao što su mutacije ili krosing-over nizova bitova. Pseudobiologija dodaje još jedan nivo kompleksnosti između tebe i tvog problema. Takođe, genetski algoritmi se dugo izvršavaju nad netrivijalnim problemima. [...] Analogija sa evolucijom — gde značajan napredak zahteva milione godina — može biti vrlo prikladna.\nNikada nisam naišao na problem za koji su mi genetski algoritmi izgledali kao pravi način za rešavanje. Takođe, nikada nisam video neke rezultate koji su dobijeni genetskim algoritmima koji su me oduševili.“\n- Steven Skiena:267\nKasnih 1980ih, General Electric su počeli sa prodajom prvog genetskog algoritma, alat baziran na mainframe-u napravljen za potrebe industrijede. 1989, Axcelis Inc. šalju na tržište Evolver, prvi komercijalni softver koji koristi genetski algoritam za desktop računare. John Markoff, kolumnista The New York Times-a zadužen za tehnologije, je pisao  o Evolveru, 1990., i Evolver je bio jedini interaktivni komercijalni genetski algoritam sve do 1995. Evolver je kupio Palisade 1997. godine, preveden je na nekoliko jezika, i trenutno je u svojoj šestoj verziji..\nGenetski algoritmi su podoblast:\nEvolucioni algoritmi su podoblast evolucionog porgramiranja.\nEvolucione strategije razvijaju pojedince sredstvima za mutaciju i putem posredne ili diskretne rekombinacije. Ovi algoritmi su posebno dizajnirani da reše probleme u domenu realnih vrednosti. Koriste samostalnu adaptaciju da prilagode parametre pretrage. Smanjivanje samostalne adaptacije je dovelo do savremene evolucione strategije adaptacije kovariacionih matrica (CMA-ES).\nEvoluciono programiranje obuhvata populaciju rešenja sa prvenstveno mutacijom i selekcijom i proizvoljnom reprezentacijom. Oni koriste samostalnu adaptaciju da prilagode parametre, i mogu da ukjuče druge varijacije operacija kao što je kombinovanje operacija od više roditelja.\nProgramiranje zasnovano na prikazu gena takođe koristi populacije kompjuterskih programa. Ovi kompleksni kompjuterski programi su kodirani jednostavnijim linearnim hromozomima fiksne dužine, koji su kasnije izražena kao stabla izraza. Stabla izraza kompjuterskog programa se razvijaju zato što hromozomi prolaze mutaciju i rekombinaciju na način sličan kakonskom GA. Zahvaljujući specijalnoj organizaciji GEP hromozoma, ove genetske modifikacije uvek kao rezultat daju validne kompjuterske programe.\nGenetsko programiranje je srodna tehnika koju je učinio popularnom Džon Koza (eng. John Koza) u kojoj su kompjuterski programi, umesto parametara funkcije, optimizovani. Genetsko programiranje često koristi strukture podataka bazirane na stablima za predstavljanje kompjuterskih programa za adaptaciju umesto strukturu listi tipičnu za genetske algoritme.\nInteraktivni evolucioni algoritmi su evolucioni algoritmi koji koriste ljudsku evoluciju. Često su primenjeni u domenima gde je teško dizajnirati računsku fitnes funkciju, na primer, razvijanje slika, muzika, umetnički dizajn i oblici koji će se uklopiti u estetski ukus korisnika.\nInteligencija roja je podoblast evolucionog programiranja.\nOptimizacija kolonije mrava koristi mnogo mrava da prolaze kroz prostor rešenja i pronađu lokalne produktivne oblasti. Iako je inače lošiji u odnosu na genetske algoritme i druge oblike lokalne pretrage, u stanju je da proizvede rešenja za probleme za koje ne može da se postigne ni globalna ni najnovija perspektiva, pa samim tim ni druge metode ne mogu biti primenjene.\nOptimizacija roja čestica (PSO) je računska metoda za optimizaciju više parametara koji se koriti u pristupu zasnovanom na populaciji. Populacija (jato) kandidatskih rešenja (čestica) se kreće u potrazi za prostorom, i na kretanje čestica utiču i njihova najbolja pozicija i najbolja pozicija jata. Kao i genetski algoritam, ovaj metod zavisi od informacija koje se dele između članova populacije. Kod nekih problema PSO je često računski efikasniji od GA-a, pogotovo kod nekonstantnih problema sa stalnim promenljivama.\nDrugi evolucioni kompjuterski algoritmiУреди\nEvolutivno izračunavanje je podoblast metaheurističkih metoda\nHarmonijska pretraga (HS) je algoritam koji oponaša ponašanje muzičara u procesu improvizacije.\nBakteriološki algoritmi (BA) su inspirisani evolutivnom ekologijom i, još preciznije, bakeriološkom adaptacijom. Evolutivna ekologija je oblast proučavanja živih organizama u smislu njihovog okruženja sa ciljem da otkrije kako se oni prilagođavaju. Osnovni koncept je da u heterogenoj sredini se ne može pronaći jedna jedinka koja se uklapa u celu okolinu. Dakle, treba da se razmišlja na nivou cele populacije. Takođe se veruje da se BA-i mogu uspešno primeniti na složene probleme pozicioniranja(antena za mobilne telefone, urnbanistički planovi itd.) ili data mining.\nDiferencijalni algoritam za pretragu (DS) je inspirisan migracijom superorganizama.\nDruge metode metaheuristikeУреди\nMetaheurističke metode široko spadaju u stohastičke metode za optimizaciju\nTabu pretraga: prelazi po polju rešenja testiranjem mutacija pojedinačnog rešenja. Generiše mnogo mutiranih rešenja i prelazi na rešnje najmanje energije od svih generisanih. Kako bi se izbeglo vrtenje u krug i podržala što raznovrsnije kretanje kroz prostor rešenja, čuva se tabu lista parcijalnih ili kompletnih rešenja. Zabranjeno je preći u rešenje koje sadrži elemente iz liste, koja se redovno menja i dopunjuje.\nOptimizacija ekstremuma: Za razliku od genetskih algoritama, koji rade sa populacijom rešenja kandidata, ovaj algoritam razvija jedinstveno rešenje i pravi modifikacije nad najgorim komponentama. Glavni princip iza ovog algoritma je poboljšavanje kroz selektivno uklanjanje komponenti lošeg kvaliteta i menjanje istih nasumično izabranim komponentama. Ovo je definitivno suprotno od genetskog algoritma koji bira dobra rešenja i pokušava da napravi još bolja.\nDruge stohastičke metode optimizacijeУреди\nMetod unakrsne entropije generiše rešenja kandidate preko parametrizovane raspodele verovatnoće. Parametri se ažuriraju putem minimizacije unakrsnom entropijeom, kako bi se generisali bolji uzorci u sledećoj iteraciji.\nReaktivna optimizacija pretrage (eng. reactive search optimization (RSO)) podržava integraciju tehnika mašinskog učenja u heuristiku pretrage za rešavanje kompleksnih problema optimizacije. Reč „reaktivna“ nagoveštava postojanje spremnog odgovora na događaje tokom pretrage kroz petlju internih online povratnih informacija radi samopodešavanja kritičnih parametara. Metodologije od interesa za reaktivnu pretragu uključuju mašinsko učenje i statistiku.\nOptimizacija rojenjem čestica\nOptimizacija simuliranjem kolonije mrava\n^ Mitchell, Melanie (1996). An Introduction to Genetic Algorithms. Cambridge: MA: MIT Press. стр. 2. ISBN 9780585030944.\n^ Haupt i Haupt, pp. 29 i 52\n^ Whitley, Darrell (1994). "A genetic algorithm tutorial". Statistics and Computing. стр. 65—85.\n^ Eiben, A. E. et al . "Genetic algorithms with multi-parent recombination". PPSN III: Proceedings of the International Conference on Evolutionary Computation. The Third Conference on Parallel Problem Solving from Nature: 78-87. 1994. ISBN 978-3-540-58484-1.\n^ Ting, Chuan-Kang . "On the Mean Convergence Time of Multi-parent Genetic Algorithms Without Selection". Advances in Artificial Life: 403-412. 2005. ISBN 978-3-540-28848-0.\n^ Akbari, Ziarati (2010). "A multilevel evolutionary algorithm for optimizing numerical functions" IJIEC 2 (2011): 419-430 \n^ Goldberg, David (1989). Genetic Algorithms in Search, Optimization and Machine Learning. Reading: MA: Addison-Wesley Professional. стр. 41. ISBN 978-0201157673.\n^ Taherdangkoo, Mohammad; Paziresh, Mahsa; Yazdi, Mehran; Bagheri, Mohammad Hadi (19 November 2012). "An efficient algorithm for function optimization: modified stem cells algorithm". Central European Journal of Engineering 3 (1): 36–50. doi:10.2478/s13531-012-0047-8.\n^ Goldberg, David E. (1991). „The theory of virtual alphabets”. Parallel Problem Solving from Nature, Lecture Notes in Computer Science. 496: 13—22. doi:10.1007/BFb0029726. Приступљено 2. 7. 2013.\n^ Janikow, C. Z.; Michalewicz, Z. (1991). „An Experimental Comparison of Binary and Floating Point Representations in Genetic Algorithms” (PDF). Proceedings of the Fourth International Conference on Genetic Algorithms: 31—36. Приступљено 2. 7. 2013.\n^ Patrascu, M.; Stancu, A.F.; Pop, F. (2014). „HELGA: a heterogeneous encoding lifelike genetic algorithm for population evolution modeling and simulation”. Soft Computing. 18: 2565—2576. doi:10.1007/s00500-014-1401-y.\n^ Srinivas. M and Patnaik. L, "Adaptive probabilities of crossover and mutation in genetic algorithms," IEEE Transactions on System, Man and Cybernetics, vol.24, no.4, pp. 656-667, 1994.\n^ ZHANG. J, Chung. H and Lo. W. L, "Clustering-Based Adaptive Crossover and Mutation Probabilities for Genetic Algorithms", IEEE Transactions on Evolutionary Computation vol.11, no.3. стр. 326-335, 2007.\n^ „Evolution-in-a-nutshell”. Архивирано из оригинала на датум 15. 4. 2016. Приступљено 19. 5. 2016.\n^ D.E. Goldberg, B. Korb, and K. Deb. "Messy genetic algorithms: Motivation, analysis, and first results". Complex Systems, 5(3):493–530, October 1989.\n^ G. Harik. Learning linkage to efficiently solve problems of bounded difficulty using genetic algorithms. PhD thesis, Dept. Computer Science, University of Michigan, Ann Arbour, 1997\n^ Gross, Bill. „A solar energy system that tracks the sun”. TED. Приступљено 20. 11. 2013.\n^ Flexible Muscle-Based Locomotion for Bipedal Creatures\n^ Skiena, Steven (2010). The Algorithm Design Manual (2nd изд.). Springer Science+Business Media. ISBN 978-1-84996-720-4.\n^ Markoff, John (29. 8. 1990). „What's the Best Answer? It's Survival of the Fittest”. New York Times. Приступљено 9. 8. 2009. Проверите вредност парамет(а)ра за датум: |year= / |date= mismatch (помоћ)\n^ Ruggiero, Murray A.. (2009-08-01) Fifteen years and counting Архивирано на сајту Wayback Machine (30. јануар 2016). Futuresmag.com. Приступљено 2013-08-07.\n^ Evolver: Sophisticated Optimization for Spreadsheets. Palisade. Приступљено 2013-08-07.\n^ Ferreira, C. „Gene Expression Programming: A New Adaptive Algorithm for Solving Problems” (PDF). Complex Systems, Vol. 13, issue 2: 87-129.\n^ Baudry, Benoit; Fleurey, Franck; Jean-Marc Jézéquel; Yves Le Traon (2005). „Automatic Test Case Optimization: A Bacteriologic Algorithm” (PDF). IEEE Software. IEEE Computer Society. 22 (2): 76—82. doi:10.1109/MS.2005.30. Приступљено 9. 8. 2009.\n^ Civicioglu, P. (2012). „Transforming Geocentric Cartesian Coordinates to Geodetic Coordinates by Using Differential Search Algorithm”. Computers &Geosciences. 46: 229—247. doi:10.1016/j.cageo.2011.12.011.\nGenetic Algorithms Index Lista resursa na polju genetskih algoritama\nGenetic Algorithms Computer "evolve" in ways that resemble natural selection can solve complex problems even their creators do not fully understand Uvod u genetske algoritme Džona Holanda (eng. John Holland)\nAn online interactive GA tutorial for a reader to practise or learn how a GA works: Učenje korak po korak, menjanje veličine populacije, stope krosing-overa i mutacija.\nA Genetic Algorithm Tutorial by Darrell Whitley Computer Science Department Colorado State University Priručnik uz mnogo teorije\n"Essentials of Metaheuristics", 2009 (225 p).\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Genetski_algoritam&oldid=23592187”\nПоследњи пут уређено на датум 3. фебруар 2021. у 09:24\nДатум и време последње измене странице: 3. фебруар 2021. у 09:24


Niske temperature širom BiH: U Tuzli na snazi žuti meteoalarm - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nNiske temperature širom BiH: U Tuzli na snazi žuti meteoalarm\nU Tuzli je u 9:00h jutros izmjereno – 10 °C, a iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda upozoravaju na niske temperature širom BiH.\nMjerenja (°C) jutros su iznosila: Livno, Sokolac -16; Bjelašnica -15; Grude -13; Sarajevo, Široki Brijeg, Srebrenica; Ivan Sedlo -9; Bugojno -8; Bihać, Doboj, Sanski Most, Zvornik -6; Banja Luka -4; Gradačac, Trebinje -3; Mostar, Neum 1.\nDanas će u Bosni preovladavati pretežno oblačno, a u Hercegovini pretežno vedro vrijeme. U centralnim i istočnim područjima Bosne povremeno je moguće provijavanje slabog snijega. Vjetar u većem dijelu Bosne slab jugozapadni, a u Hercegovini umjerena bura. Dnevne temperature od -1 do 4, na jugu od 4 do 8 °C, navode iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nOznačeno: federalni hidrometeorološki zavod, tuzla, žuti meteoalarm\nObilne snježne padavine poremetile su normalno odvijanje saobraćaja u Tuzlanskom kantonu, ali većih zahtjeva ipak nema. Prema podacima Kantonalne uprave civilne zaštite, zastoja je na nekim prilazima Tuzli bilo u jutarnjim satima, ali je poslije stanje koliko-toliko normalizovano, saznaje Fena. Zbog obilnih snježnih padavina u TK je proglašen treći stepen pripravnosti što obavezuje komunalne i […]\nProjekat vrijedan 150 miliona maraka: Tuzla hoće da gradi viseći tramvaj\nU Tuzli je danas promovisan katalog projekata JPP, vrijednih ukupno 340 miliona KM, projekat izgradnje visećeg tramvaja vrijedio bi oko 150 miliona KM. Priprema zakonskog okvira za implementaciju sistema javno-privatnog partnerstva na projektima jačanja lokalnih zajednica kulminirala je jučer u Tuzli promocijom kataloga projekata u ukupnoj vrijednosti od 340 miliona KM. Lokalne zajednice, kao i […]\nIZ provjerava prisustvo imama iz Doboja na neustavnom Danu RS


In Store | Koronavirus | Kompanija dm nagrađena za najbolji odgovor na pandemiju COVID-19\nKomora menadžera ljudskih resursa Srbije nagradila je Kompaniju dm drogerie markt zlatnom nagradom „Najbolji u Srbiji 2020“ na osnovu sveobuhvatne procene aktivnosti koje se tiču odnosa prema zaposlenima, ali i prema kupcima. Osim toga, drogerijski lanac dm nagrađen je priznanjem Komore za „Najbolji odgovor na pandemiju virusa korona“.\nNagrada „Najbolji u Srbiji“ u kategoriji „Najbolji odgovor na pandemiju COVID-19“ osmišljena je u čast pojedinaca, timova i organizacija koji su proteklih meseci u 2020. godini hrabro radili na tome da zaposleni budu pre svega zdravi, zatim informisani i da ostanu radno angažovani.\nKao jedan od najodgovornijih poslodavaca u Srbiji, dugi niz godina pružamo posebnu podršku našoj velikoj dm porodici, a u ovoj izazovnoj godini, želeli smo da joj dodatno zahvalimo na posvećenosti i doprinosu za vreme pandemije. Zdravlje i sigurnost kolektiva oduvek su nam na prvom mestu, zbog čega smo za kratko vreme obezbedili režim rada od kuće tamo gde je to bilo moguće, a u našim objektima uvodili smo mere koje su doprinele da naše kolege, kao i kupci, ostanu bezbedni. COVID bonus je usledio kao prirodan nastavak naših aktivnosti usmerenih na zadovoljstvo i poboljšanje kvaliteta života zaposlenih. Ovim gestom uložili smo ukupno 33,5 miliona dinara u Srbiji, a slična inicijativa sprovedena je i u drugim zemljama u kojima poslujemo. Ponosni smo što stručna zajednica vrednuje naše težnje da poboljšamo poslovnu klimu u zemlji i zahvaljujemo Komori što je prepoznala u nama primer dobre prakse odnosa prema kolektivu i zajednici, izjavila je Vesna Stojanović, direktorka dm drogerie markt Srbija i Severna Makedonija.


U pozadini pandemije: Globalni rat cenom nafte | Novosadski informativni portal 021\nU pozadini pandemije: Globalni rat cenom nafte\nMinus "Boinga" od čak 60 milijardi dolara, manjak 38 milijardi u budžetu Rusije, prekid proizvodnje u "Renou", "Fiatu", "Folksvagenu", samo su prve posledice zaraze korina virusom i dramatičnog pada potražnje za naftom. Pandemija i neobično topla zima su toliko umanjili potrebu za gorivima da je cena "crnog zlata" za samo dvadesetak dana sa 52 spala na 23 dolara po barelu. Međutim, najveći proizvođač, Saudijska Arabija, suprotno očekivanjima, ne da nije smanjila proizvodnju, već pokušava da uvećanom ponudom skrši konkurente i sebi u budućnosti obezbedi monopol.\nInfo 19.03.2020. | 16:38 > 16:27\nPandemija i neobično topla zima su toliko umanjili potrebu za gorivima da je cena "crnog zlata" za samo dvadesetak dana sa 52 spala na 23 dolara po barelu. Međutim, najveći proizvođač, Saudijska Arabija, suprotno očekivanjima, ne da nije smanjila proizvodnju, već pokušava da uvećanom ponudom skrši konkurente i sebi u budućnosti obezbedi monopol.\nJeste da je ovih meseci uzbudljivo širom globusa. Lekari i medicinske sestre pokušavaju da ublaže udare nedaće koja pohodi svetom.\nAli, ništa manje bombastično nije ni na berzama, cene se svakodnevno sunovraćuju i niko ne zna kako će se i kada okončati iznenadna nevolja.\nMoćni razmišljaju drugačije\nIpak, nije sve do korona virusa, turbulencije obilato podstiču države i ljudi, posebno oni najmoćniji koji i upravljaju najvažnijim resursima. Tržište nafte ilustruje pokušaje silnih da, koristeći se nesrećom, potisnu slabije i sebi obezbede još uverljiviju poziciju.\nEkonomsko je i tržišno očekivanje da će bitno smanjena potražnja i ogroman pad cene nafte za posledicu imati i smanjenu ponudu. Zaista, kome se isplati da "crno zlato" prodaje za 23 ako je dvadesetak dana ranije dobijao 52, a pre pola godine i 75 dolara po barelu?\nAko za ponekog i ima profita, svakako je minimalan, prava "sića" za naftne prilike. Reklo bi se da nema logike uvećavati ponudu u trenutku kada se na prodaji svake litre gubi ili, eventualno, zarađuje tek koji cent.\nAli, moćni se vode drugačijom logikom, njihove interese oblikuje drugačiji način razmišljanja. Sve se lepo vidi na tržištu nafte.\nPretumbacija na tržištu\nTopla zima na severnoj hemisferi, kakva se gotovo ne pamti, još je pre nekoliko meseci ozbiljno umanjla potražnju za gorivima, time i naftom. Cena od 70 dolara za barel počela je padati i krajem februara, pa i prvih dana marta, prodavala se za 49-54 dolara.\nPad bi bio i viši da OPEK, naftni kartel, nije još pre tri i po godine sa Rusijom, predvodnikom velikih proizvođača izvan ovog udruženja, postigao dogovor o ograničenoj ponudi kojim su u dužem periodu obezbeđivali po sebe povoljnu cenu. Sve do pre mesec, dva dnevno se u svetu trgovalo sa oko 101 miliona barela, a čim se trgovina smanji ili uveća za pola miliona barela dolazilo je do vidljivije promene cene.\nKorona virus je sve promenio, došlo je do prave pretumbacije. Dnevna potražnja je prvo pala za osam, potom za dvanaest miliona barela, a sada se procenjuje da bi, ako se zaraza ne okonča relativno brzo, ponuda od 70 miliona barela sasvim zadovoljavala potrebe kupaca.\nNikada u istoriji sveta nije zabeležen ni upola manji pad. Prirodno je da su se i cene strmoglavile. U sredu se kvalitetnija nafta prodavala za 26, manje kvalitetna i za samo 23 po barelu.\nCena nije bila niža još od 1. marta 2003. godine.\nSkupa škriljačna nafta\nSaudijska Arabija je pozvala Rusiju na novo umanjenje ponude kako bi se cene održale na za proizvođače koliko-toliko prihvatljivom nivou. Predlog je bio da Rusija produkciju od 4,5 miliona barela umanji za pola miliona, dok bi Arabija dnevno, umesto sadašnjih 9,7, nudila 9,1 miliona barela.\nPremabiciozan cilj bio je da se cene održe u rasponu 62 do 65 dolara. Rusiji je, pak, bio bliži plan održavanja cena na nivou od oko 50 dolara po barelu.\nNije u pitanju bila samo procena Rusije o novim, do sada nezabeleženim, okolnostima. Iz Rosnjefta se poodavno moglo čuti da visoke cene, preko 60 dolara, omogućavaju američkim proizvođačima škriljačne nafte da drugima oduzimaju ne baš mali deo kolača, a bez tržišne konkurentnosti.\nPraktično, zahvaljujući i previsokim cenama izniklim na ugovoru OPEK-a i grupe proizvođača oko Rusije, opstaje ozbiljan, a tržišno nedokazani rival. Predlog ministra Novaka je odbijen, potom Rusija odbija predlog Arabije.\nKako razumeti Saudijsku Arabiju\nReakcija Mohameda bin Saldema je drakonska. Nešto pre isteka roka, odustaje od postojećeg dogovora i reaguje uvećanjem ponude sopstvene produkcije, sa 9,7 na 12 miliona barela, sa planom da tokom aprila ponudu uveća za dodatnih 0,7 miliona barela.\nDošlo je do prevelike ponude i cena je počela vrtoglavo padati naniže. U sredu, 18. marta zaustavila se na 23, a iz berzanskih krugova se procenjuje da je moguć pad na ispod 20 dolara.\nTeško je potez razumeti kao pokušaj da se zauzme što veći deo tržišta i suvereno sačeka kraj pošasti i novi berzanski trend. Jeste da u Arabiji ističu da sa oko 9,5 dolara po barelu proizvodne cene nafte imaju još dosta prostora, ali, u isto vreme, nafta čini oko 75 odsto ukupnih deviznih prihoda države i generiše 70 odsto budžeta.\nKako je i šeicima jasno da se približava kraj dominacije fosilnih goriva, planiraju temeljnu diversifikaciju ekonomije države. Plan odavno postoji, no za krupnije korake neophodan je novac koji sada pristiže od nafte.\nU analizi MMF je proračunao da bi za realizaciju ulaganja Arabiji bila potrebna cena nafte od 84 dolara po barelu. Otuda nije lako razumeti potez najvećeg proizvođača, čini se previše uživljenog u činjenicu da u celom svetu ima najnižu proizvodnu cenu.\nPrazna državna kasa\nNezvanično, ruska proizvodna cena je 20 dolara, a pri planiranju ovogodišnjeg budžeta računalo se sa cenom od 42,4 dolara po barelu. Sve ispod toga znači manjak u državnoj kasi.\nStoga ne iznenađuje da je pad, započet usled tople zime i drastično ubrzan korona zarazom, za posledicu imao manjak od 38 milijardi dolara, 9,2 odsto celog budžeta. Posledično, i domaća valuta je obezvređena, pa je sada za dolar potrebno izdvojiti 78, donedavno je bilo dovoljno 68 rublji.\nMada je Peskov, portparol Kremlja, izjavio da Rusija može i šest sezona izdržati nizak nivo cena, stvari nimalo nisu ugodne. Svakako će se Putin morati osloniti na oko 515 miliona dolara visoke devizne rezerve, ali je na odbranu rublje već potrošio pet, a biće potrebno još.\nTu je i 152 milijarde Nacionalnog rezervnog fonda, sakupljenih tokom perioda izrazito visoke cene nafta i gasa. Međutim, na ovaj fond se računa i za poboljšanje socijalne situacije u Rusiji i, naročito, za podsticaj nepovoljnog demografskog trenda, koji je, posle nekoliko sezona oporavka, ponovo zašao u negativnu zonu, pa je lane u Rusiji sto hiljada više umrlo nego što je rođeno.\nRat i na tržištu gasa\nPo Rusiju je posebno bolno što je gotovo prepolovljena i potražnja za gasom. Toplo vreme i proteklih sezona prikupljene prevelike rezerve su cenu ovog goriva sa 300 spustile na 175 dolara za hiljadu kubika.\nKako je Rusija najveći izvoznik gasa na svetu, pad cene je pogađa pravo u srce. Istovremeno, nastavlja se i pritisak SAD da projekat "Severni tok 2" zaustavi i oslabi "Gasprom", ruskog gasnog monopolistu.\nŠta više, Amerikanci se koriste periodom niskih cena nafte i gasa da dodatno otežaju završetak projekta. Nakon što su zapretili kaznama svim firmama koje učestvuju u izgradnji ovog gasnog koridora, sada nameravaju da sankcionišu i sve firme koje finansiraju ili naručuju gas koji bi pristizao preko "Severnog toka 2".\nReklo bi se da u aktuelnim trvenjima na naftno-gasnoj sceni ima dosta toga što i nije posledica zaraze, što je nešto drugo i još opasnije. Podsetimo, nemački državnik Helmut Šmit i književnik Ginter Gras su pre pet, šest godina govorili da je svet još tada započeo neku vrstu sukoba, rata za koji će se svi kasnije pitati kada je i kako započet.\nPodrška Vol Strita\nDok se na naftnim berzama vodi pravi mali rat, zaraza nastavlja da redukuje čitave privredne grane. Kako se borba protiv pandemije prvenstveno vodi totalnom pasivizacijom ljudske aktivnosti i izbegavanjem socijalnih kontakata, jasno je da je saobraćaj više nego prepolovljen.\nNiko ovih meseci i ne pomišlja da kupi automobili ili da nekuda ide na odmor. Ne iznenađuje da su u Evropi "Reno", "Folksvagen" i "Fiat" privremeno zaustavili sve pogone, dok je američki "Boing", proizvođač aviona kultnog statusa u Novom svetu, zatražio pomoć od, ni manje, ni više, 60 milijardi dolara.\nSlične poteze najavili su i "Tojota", američki proizvođači vozila, dok se procenjuje da će od avio-prevoznika aktuelnu krizu preživeti ne više od četvrtine. Sve to će još dugo uticati da potražnja za naftom bude daleko ispod uobičajene. Cene "crnog zlata" teško da će se ozbiljnije oporaviti.\nTakav tok događaja bi najpogubnije posledice imao po američke proizvođače škriljačne nafte čija je proizvodna cena samo za među njima najkonkurentije 36 dolara po barelu. Za ostale je osetno viša.\nOvi naftaši se, videlo se to prilikom pada cena krajem 2015. i početkom 2016. godine, teško nose sa cenom ispod 60 dolara. Pre četiri godine su se u jeku tadašnje krize usmerili na Vol Strit. Emitovali su obveznice, čijom kupovinom su investitori uložili oko 920 milijardi evra.\nPosle pandemije drugačiji svet\nNo, očekivanja ulagača da se "omaste" na škriljačnoj nafti nisu se baš ostvarila. Stoga danas i nisu spremni da još jednom tako masovno ulože u neizvestan i ekološki sporan projekat.\nNevolja po ove naftaše je i što se procenjuje da je sada oko petina emitovanih akcija, ukupne vrednosti 185 milijardi dolara, označeno sa BBB-, što znači da su emiteri zapravo firme pred bankrotom.\nKorona zaraza je, čini se ne baš na kratak rok, ugasila volju investitorima da ulažu. Sada na berzama svi samo nude na prodaju, niko ne kupuje.\nUpravo nespremnost investitora da ulažu ukazuje da nije sve samo u opasnom virusu. Kada jednom prođe ova pandemija, neće se sve vratiti na ono što je bilo.\nNaprotiv, mnogo toga će se trajno i korenito izmeniti. Nakon pandemije svet će izgledati drugačije.\n20.03.2020 • 08:18\nBas dok je nas i jednosmerne ljubavi prema braci, lako je njima uprkos svetskim trendovima, nasa ljubav je iznad svega. Nesto ne videh da su ponudili neku bratsku pomoc?!\n19.03.2020 • 18:55\n16 nedelja peglanja krive\nSve u svemu, ozbiljno sra... nas čeka. Odličan tekst, bez optimizma na žalost.\n19.03.2020 • 17:58\nEnergetika i virusi\nOvaj članak nije za sajt 021, već za neki časopis iz energetike\nJoš je čuveni ekonomista Kejnz, izbavljajući Ameriku iz ekonomske krize tridesetih uočio da je profit kratkovid a da liberalna tržišna ekonomija može dovesti do haosa kod kapitalnih privrednih grana i ekonomiji u celini. Ako svet ovako nastavi teško potomcima. Jedino dugoročna kolektivna strategija pomaže. Ksko globalno tako lokalno.\nSrbija, kao neusidren brod pluta bez ikakve strategije, predvođena energičnim šarlatanima.\nPustimo napokon struku da rešava probleme!\n19.03.2020 • 17:36\nMoćni, po prirodi stvari u neuporedivo boljem položaju, zloupotrebljavaju opštu nesreću kako bi sebi još više namakli. Odličan prilog, pohvale portalu 021.rs i autoru!


FOTO+VIDEO / Stotine hiljada demonstranata na ulicama Kaira - Klix.ba\nHoće li danas pasti Mubarak? Stotine hiljada demonstranata na ulicama Kaira\nHoće li danas pasti Mubarak?\n/Stotine hiljada demonstranata na ulicama Kaira\nStotine hiljada demonstranata na ulicama Kaira\n1.2.2011. u 14:28\n1/9 Trg Tahrir (Foto: AP)\n8/9 Foto: AP\n9/9 Foto: AP\nStotine hiljada Egipćana preplavilo je u utorak centralne dijelove Kaira zbog protestnog marša na kojem se očekuje da će se okupiti milion ljudi koji traže odlazak predsjednika Hosnija Mubaraka.\nDemonstranti, od kojih su mnogi mahali egipatskim zastavama ili nosili transparente, okupljaju se osmog dana protesta na glavnom trgu Tahrir.\nUjedinjene nacije (UN), u međuvremenu, su saopćile da je, prema nezvaničnim izvještajima, tokom protesta širom Egipta poginulo više od 300 osoba, prenosi AFP.\n- Broj žrtava se svakodnevno povećava, a nepotvrđeni izvještaji pokazuju da je možda ubijeno čak 300 osoba i povrijeđeno više od 3.000, a na stotine su uhapšene, izjavila je u utorak u Ženevi visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pilai.\nNovoizabrani Mubarakov potpredsjednik Omar Suleiman počeo je jutros razgovore s predstavnicma opozicije obećavši reforme. Vojska je također obećala da neće koristiti silu protiv građana koji protestuju već osmi dan i proglasila zahtjeve demonstranata legitimnim.\nMeđutim, demonstranti na centralnom trgu Tahrir u Kairu, koji su tu proveli noć bez obzira na policijski sat, tvrde da nastavljaju s akcijom sve dok Mubarak ne odstupi s vlasti.\n- Jedina stvar koju ćemo prihvatiti od njega je da se popne u avion i ode, kazao za Reuters 45-godišnji advokat Ahmad Helmi.\nNeposredno poslije sinoćnjeg oglašavanja armije, potpredsjednik nove vlade Omar Suleiman pojavio se na državnoj televiziji i objavio da će početi dijalog s političkim strankama o nekim od zahtjeva demostranata, uključujući ustavne i zakonodavne reforme.\nSuleiman je rekao da mu je predsjednik Mubarak povjerio zadatak da iznese konkretne prijedloge i vremenski okvir za njihovo provođenje.\nPotpredsjednik vlade također je rekao da će se u okruzima u kojima su zabilježene nepravilnosti tokom prošlogodišnjih parlamentarnih izbora, glasanje ponoviti.\n- U ovom trenutku, Suleiman predstavlja vojsku, ne Mubarak, ocijenio je Favaz Gerges iz Londonske škole za ekonomiju.\nVrh armije je sinoć saopćio da je prisustvo vojske na ulicama za dobro građana, da bi osigurali njihovu sigurnostii dobrobit.\n- Oružane snage neće pribjeći upotrebi sile protiv našeg velikog naroda, navedeno je u saopćenju vojske.\nEgipatski opozicioni lider Mohamed ElBaradei poručio je hiljadama demonstranata u centru Kaira da pobuna protiv vlasti predsjednika Hosnija Mubaraka "ne može biti zaustavljena".\n- Vi ste vratili svoja prava i ono što smo počeli ne može biti zaustavljeno, rekao je on masi, koja je odgovorila s "Dole Mubarak!"\nU ponedeljak uveče, na državnoj televiziji pročitano je Mubarakovo pismo novom premijeru, u kojem se zahtijeva da u središtu ekonomskih reformi budu svakodnevni problemi građana, kao i to da se započne dijalog s političkim strankama o ustavnim i zakonodavnim reformama.\nČini se da upravo takve poteze Mubaraku predlažu zapadne zemlje. U Londonu je objavljeno da su se američki predsjednik Barack Obama i britanski premijer David Cameron složili da je Egiptu potrebna "uredna tranzicija ka demokratskoj vladi" a ne, kako je kasnije pojašnjeno, "ekstremizam ili još autoritarniji sistem vladavine".\nSličan stav izrazili su ministri vanjskih poslova EU-a na sastanku u Bruxellesu.


Natchitoches Country Club : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nNatchitoches Country Club (Сједињене Државе)\nAdresa: 955 Hwy 3191\nPoštanski kod: 71457-7505\nTelefon 1: 13183525538\nNaziv terena: Natchitoches Country Club (Natchitoches Country Club)\nNalazi se u ulici 5362 UNIVERSITY PARKWAY, pozicija mu je severozapad za grad Natchitoches, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil hotela Quality Inn Natchitoches je Porodičan, a pruža pun kNastavakomfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Poslovni centar, Besplatan parking. Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Pripada hotelskom lancu QI.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Ima brzu internet konekciju.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nSuper 8 Natchitoches ima 42 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Smoking Room with 2 Double Beds, a najniža cena je 5 651 dinar - Srbija . Stil hotela Super 8 NatchitoNastavakches je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano. Nalazi se u ulici 5821 Highway 1 Bypass, pozicija mu je zapad za grad Natchitoches, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Pripada hotelskom lancu Super 8.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 5300 University Parkway sa pozicijom jugozapad za grad Natchitoches, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete Nastavaksamo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Hampton Inn Natchitoches pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Natchitoches: Teniski teren, Poslovni centar. Stil ovog hotela je Povoljan.Deo je lanca Hilton Hotels.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Sakrijte\nAmericas Best Value Inn Natchitoches ima 133 soba/e/u. Cene se kreću od 6 253 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa 2 DoubleNastavak smoking.Nalazi se u ulici 7624 Highway One Bypass, pozicija mu je jugozapad za grad Natchitoches, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu Americas Best Value Inn Natchitoches pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.U njemu postoji brza internet konekcija.Deo je lanca America's Best Value Inn.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nU hotelu Econo Lodge Inn & Suites Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Luksuzan.Na 4 minuta kNastavakolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 5335 University Parkway sa pozicijom jugozapad za grad Natchitoches, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. U njemu postoji brza internet konekcija.Deo je lanca EO.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte


Koliko je bitan datum proizvodnje gume @ Cafe.ba\nTe oznake govore o tome u kojoj je tvornici proizvedena guma, kojih je guma dimenzija i ko je proizvođač, a posljednja četiri broja (koja su najčešće ispisana u nastavku) govore o tome kada je guma proizvedena. I to na sljedeći način - prva dva broja u oznaci govore o sedmici u kojoj je guma proizvedena, a druga dva o godini.\nDakle, oznaka "0820" kaže da je guma proizvedena u osmoj sedmici 2020. godine.\nOvakvo označavanje guma će se primijenjivati na tri kategorije vozila: C1 - putnička vozila, C2 - laka komercijalna vozila i (novost!) C3 - teška teretna vozila (kamioni i autobusi).


IZVESTAJ IZ REGIONA: Hrabro se suocili s hapsenjima generala | Institute for War and Peace Reporting\n"Apsolutna" kooperativnost Sarajeva, pri prebacivanju prvih zvanicnika bosanske vojske u Hag, prikriva nespokojstvo pred onim sto bi moglo izaci na videlo\nU ranim satima 2. avgusta, Mehmedu Alagicu je neko zakucao na vrata.\nCetiri policajca usla su u njegovu kucu u Sanskom Mostu. Objasnili su Alagicu, penzionisanom generalu bosanske vojske, da se njegovo ime nalazi na zapecacenoj optuznici Haskog tribunala. Nije pruzao otpor pri hapsenju. Ali, kada mu je sugerisano da sa sobom ponese i lekove, Alagic, inace dijabeticar, rekao je kako bi "vise voleo da umre na putu do Sarajeva".\nIstog dana, oko 19 casova, Enver Hadzihasanovic, jos jedan penzionisani general bosanske vojske, takodje je u svojoj kuci u Kaknju primio posetu, i potom bio uhapsen. Amir Kubura, nekadasnji komandant Sedme brigade, prekinuo je odmor i predao se federalnoj policiji.\nPo prvi put ce se zvanicnici bosanske vojske pojaviti pred Haskim tribunalom. Optuzeni su za ratne zlocine nad Hrvatima i Srbima u centralnoj Bosni. Navodne zlocine pocinili su dobrovoljci iz inostranstva - ukljucujuci i islamske borce poznate pod nazivom "mudzahedini" - kao i pripadnici Sedme muslimanske brdske brigade. Trojica zvanicnika bosanske vojske helikopterom su iz baze SFOR u Butmiru pokraj Sarajeva prevezeni do americke baze SFOR u Tuzli, da bi u Hag stigli narednog dana.\nNjihovo hapsenje je od ogromnog znacaja za Bosnu i Hercegovinu. Ono ce pokrenuti siroku raspravu o ulozi nekadasnjeg predsednika Bosne i Hercegovine, Alije Izetbegovica. Sedmu muslimansku brigadu mnogi su dozivljavali kao jedinicu za njegovu licnu zastitu. Buduci da se sva trojica oficira suocavaju sa optuzbama za ratne zlocine po osnovu komandne odgovornosti, sudjenje ce baciti svetlo i na odnose izmedju Izetbegovica i njegovih komandanata.\nSam cin isporucivanja bosnjackih komandanata predstavlja dokaz o spremnosti vlasti da saradjuje s Hagom. Nacin njihove ekstradicije takodje je bio od znacaja- za razliku od vecine optuzenih iz Hrvatske, Bosne, a narocito Republike Srpske, oni su pred sud otputovali neposredno po hapsenju. Usled velike podrske trojici optuzenih, cini se, da ce i njih mnogi videti pre kao heroje nego kao navodne ratne zlocince.\nSva trojica zvanicnika optuzeni su za zlocine koji su navodno pocinjeni u centralnoj Bosni, u periodu izmedju januara 1993. i januara 1994, kada se bosanska vojska, predvodjena Muslimanima, sukobila sa Hrvatskim vijecem obrane, poznatijim kao HVO. Bosnjacki oficiri optuzeni su za narusavanje zakona i obicaja ratovanja, kao i ozbiljna krsenja Zenevske konvencije, ukljucujuci ubijanje, nehumano postupanje, nelegalno pritvaranje u zatvorske logore, pljacku i unistavanje imovine koja je pripadala bosanskim Hrvatima i Srbima.\nSvi optuzeni bili su visoki zapovednici Treceg korpusa Bosanske vojske, ili jedne od jedinica iz njegovog sastava, Sedme muslimanske brdske brigade. U sastav brigade ulazio je i veliki broj muslimanskih boraca iz inostranstva, tj. mudzahedina koji su u Bosnu i Hercegovinu poceli da pristizu sredinom 1992. godine. Haska sudjenja bice prilika da se osvetli i taj period. Mnogi mudzahedini nastojali su, cesto i bez uspeha, da u multietnicku bosansku vojsku uvedu snazan islamski element, pa i samu ideju "dzihada", odnosno muslimanskog svetog rata.\nZapecacene optuznice su protekle sedmice bile predate bosanskom ministru inostranih poslova. Izuzev ovdasnjih zvanicnika, o njihovom sadrzaju niko nije obavestavan, pa cak ni general Atif Dudakovic, komadant Zajednicke komande Armije Federacije Bosne i Hercegovine. Ministar inostranih poslova Zlatko Lagumdzija prosledio je optuznice ministarstvima pravde i unutrasnjih poslova, a zatim i Vrhovnom sudu Federacije. Sud je, potom, izdao naloge za hapsenje i naredio pritvaranje navodnih ratnih zlocinaca pre njihove predaje Haskom tribunalu, na osnovu odredbi federalnog Zakona o izrucivanju optuzenih, donetog 1996. godine.\nZvonko Mijan, ministar pravde u federaciji, izjavio je da je nacin na koji su zapecacene optuznice predate bosanskim zvanicnicima sasvim nov. Bio je to znak poverenja Haskog suda u pravno ustrojstvo zemlje, i njenu "privrzenost politici apsolutne saradnje sa Haskim tribunalom".\nHapsenja su izazvala proteste Unije ratnih veterana, kao i osudu od strane Izetbegoviceve Stranke demokratke akcije (SDA). SDA je za hapsenje okrivila "politicki pritisak koji je vrsen na kancelariju tuzioca Tribunala da i neke bosanske Muslimane optuzi po osnovu komandne odgovornosti".\nVest o Alagicevom hapsenju izazvala je gnev medju stanovnicima Sanskog Mosta. Lokalno stanovnistvo videlo je u njemu ratnog heroja i legendarnog borca za slobodu. Ranije ove godine, sud ga je osudio na cetiri i po godine zatvora nakon sto je proglasen krivim za zloupotrebu polozaja i proneveru fondova u periodu dok je obavljao duznost predsednika opstine Sanski Most, a na tu sudsku odluku Alagic je ulozio zalbu.\nMnogi od Alagicevih saboraca zaklinju se svojom cascu u to da ne postoji nista zbog cega bi on mogao biti proglasen za ratnog zlocinca. Oni tvrde da je Treci korpus najbolja vojna jedinica iz sastava bosanske armije. U znak protesta, zidovi Sanskog Mosta ubrzo su oblepljeni Alagicevim posterima. Na mitingu koji je u centru grada organizovala Unija ratnih veterana okupilo se oko 15.000 ljudi, demobilisanih boraca i clanova njihovih porodica.\nMinistar inostranih poslova Zlatko Lagumdzija vise puta je izjavio da bi bilo nedolicno porediti Hadzihasanovica, Alagica i Kuburu sa bosanskim Srbima optuzenima za ratne zlocine, kao sto su Radovan Karadzic i Ratko Mladic.\n"Mi cemo te ljude podrzavati sve dok ne bude dokazano, izvan svake razumne sumnje, da su krivi za ono za sta su optuzeni", rekao je on. "Trebalo bi da im na svaki nacin pomognemo da dokazu svoju nevinost. Zbog toga su advokati, federalna vlada i drzavne institucije jasno stavili do znanja da sve cinjenice, dokumenta, i sve ono sto bi neki ljudi mogli smatrati drzavnom tajnom, nisu drzavne tajne za one medju njima koji zele da se odbrane, zbog toga sto su oni branili ovu zemlju."\n"Ponasali su se dostojanstveno", izjavio je federalni ministar unutrasnjih poslova Muhamed Besic komentarisuci njihovo hapsenje, "upravo onako kako su se ponasali i onda kada su branili svoju zemlju, kao pravi komandanti i heroji".\nOvako objedinjen front mogao bi, medjutim, lako biti razbijen ukoliko bi se pojavio bilo kakav dokaz o zlocinima koje su pocinile elitne trupe bivseg predsednika.\nAmra Kebo je pomocni urednik IWPR u Bosni, i urednik sarajevskog dnevnog lista "Oslobodjenje".


Beograd domaćin najvećeg regionalnog sajma fitnesa | Novosti.RS\n22. 08. 2019. u 16:48\nOno što će ovom sajmu dati posebnu vrednost je činjnica da će tom prilikom biti održan i deveti Evropski fitnes kongres koji će okupiti elitne strane predavače\nNajveći regionalni sajam fitnesa, velnesa i zdravlja pod nazivom "Belfis 2019" treću godinu zaredom održaće se u Beogradu. U Hali 3 Beogradskog sajma, na oko 5.000 kvadratnih metara izložbenog prostora, od 4. do 6. oktobra biće predstavljeni svi noviteti iz sveta fitnesa, bodibildinga, najnovije sprave za vežbanje, sportski rekviziti, ali i suplementacija.\nOno što će ovom sajmu dati posebnu vrednost je činjnica da će tom prilikom biti održan i deveti Evropski fitnes kongres koji će okupiti elitne strane predavače, ali i najpriznatije domaće stručnjaci iz ove oblasti.\n- Očekujemo da će Sajam posetiti oko 10 hiljada posetilaca. Najavljen je znatno veći broj ljudi iz regiona koji će posetiti Sajam, a naši gosti biće i grupa od 150 posetilaca iz Nemačke. I ove godine pokrovitelji Belfisa su Ministarstvo omladine i sporta i Grad Beograd kojima dugujemo veliku zahvalnost jer su prepoznali značaj ove manifestacije - kaže Nebojša Stojanoski, predsednik Saveza za reakreaciju i fitnes Srbije koji je organizator ovog događaja.\n- Kao i prethodnih godina, osnovna ideja za organizaciju Belfisa je promocija zdravlja, fizičke aktivnosti koja doprinosi zdravlju i generalno zdravom načinu života. Upravo sa tim ciljem svim posetiocima će biti omogućeno da provere svoj zdravstveni i fitnes status i to poptuno besplatno. Vršiće se osnovna antropometrijska merenja, kardio sken analize koje olakašavaju prepoznavanje potecijalnih zdravstvenih tegoba rekreativaca, ali i utvrđuje dijagnostiku sportskih performansi. Takođe, meriće se krvni pritisak, utvrđivati telesni sastav, vršiti analize kičmenog stuba i shodno tome davaće se predlozi sportskih aktivnosti, ali i saveti o pravilnoj ishrani - naglašava Stojanoski.\nOsmišljen je izuzetno zanimljiv program, pa će posetioci na raspolaganju imati veliki broj aktivacija na nekoliko bina:\n- Uz atraktivne prezentere predstavićemo najnovije fitnes programe, a svi oni koji od 4. do 6. oktobra dođu na Sajam biće u prilici da sve to isprobaju i pronađu program koji će im najviše odgovarati. Brojni fitnes klubovi će organizovati svoje promocije, tokom trajanja Sajma najavili su i popuste na članirane, a posebnu pažnju posvetićemo deci i njihovoj što adekvatnijoj animaciji. Želja nam je da ih uz atraktivne programe privolimo da se bave sportom što je najbolja prevencija zdravlja - zaključio je Stojanoski.


ČUVENI BH. REPREZENTATIVAC\nZlatan Bajramović jedan je od bivših reprezentativaca kojeg su svi navijači voljeli, a definitivno da nije imao problema sa povredama mogao je imati bolju karijeru.\nOn se nakon što je okačio kopačke o 'klin' okrenuo trenerskom poslu, a prošle godine dobio je priliku da radi sa prvim timom Karlsruhea, nakon što ga je Christian Eichner imenovao za svog pomoćnika.\nU protekloj sezoni Eichner i Bajramović uspjeli su ostaviti Karlsruhe u 2. Bundesligi, nakon čega su nagrađeni novim ugovorima do 2022. godine.\n"Eincher je preuzeo tim u teškoj situaciji i vratio ga na pravi kolosijek. U narednim godinama želimo stabilizovati Karlsruher, razvijati ga i dati timu novi identitet", izjavio je sportski direktor kluba Oliver Kreuzer.