eKapija | Studija Urbanističkog zavoda Beograda - rasterećenje Trga Republike, jednog od najvećih saobraćajnih čvorišta prestonice\nIzvor: Tanjug | Utorak, 17.07.2007.| 13:50\nStudija Urbanističkog zavoda Beograda - rasterećenje Trga Republike, jednog od najvećih saobraćajnih čvorišta prestonice\nUrbanistički zavod Beograda izradio je studiju čijom bi realizaciom trebalo da bude rasterećeno jedno od najvećih saobraćajnih čvorišta prestonice - Trg Republike.\nPrema rečima direktora Sektora za saobraćaj Urbanističkog zavoda, Dušana Milanovića, osnovni cilj studije, kojom je predviđena izgradnja metroa, podzemne garaže i redukcija saobraćaja, bio je oslobađanje tzv. kruga dvojke, kojim dnevno prolazi više od 420.000 vozila, od čega polovinu čini javni gradski, a 16-17% putnički saobraćaj.\nS obzirom na to da se u samom špicu, na prostoru od Studentskog trga do Trga Nikole Pašića i od Knez Mihailove do Simine ulice, nalazi između 3.500 do 4.500 pešaka, studijom je predviđena izgradnja metro stanice na dubini od 21 metar, kao i podzemnih prolaza za prešake.\n- Ulaz u podzemni deo bi bio izgrađen prema zahtevima Zavoda za zaštitu spomenika kulture, tako da ne remeti izgled i strukturu Narodnog muzeja i Narodnog pozorišta - objasnio je Milanović.\nNa prvom podzemnom nivou ispod površine ulice bio bi smešten komercijalni prostor, površine 6.000 m2, sa tržnim centrom. Iz njega bi se ulazilo u sledeći nivo - putnički takozvani vestibil, a odatle u metro.\nU komercijalni nivo ulazilo bi se iz same Galerije, kod "Sport caffe", sadašnjeg terminusa na Trgu Republike, stajališta za autobuske linije 24 i 26 i iz Vasine ulice, gde već postoji trolejbuska stanica.\nPrema planu, u metro, koji bi se nalazio ispod sadašnjeg "Staklenca", odnosno buduće Galerije, ulazilo bi se kod "Sport coffe", a kod Doma omladine bio bi napravljen pešački prolaz koji bi direktno bio povezan sa Galerijom, sa jedne, i "Sport caffe" sa druge strane.\nZbog specifičnih sadržaja na Trgu Republike, kao što su pozorište i muzej, planirana je i izgradnja podzemne garaže kapaciteta do 200 mesta, na prostoru od Francuske ulice do Spomenika knezu Mihailu, u koju bi se ulazilo iz pravca terminusa na Trgu Republike.\nMilanović kaže da su postojala četiri scenarija redukovanja saobraćaja, ali da je izabran onaj za koji se pokazalo da na duže staze daje najbolje rezultate, jer će sa rastom standarda i obim saobraćaja biti veći.\nRešenje koje je prihvaćeno podrazumeva varijantu izgradnje dva tunela - jednog koji bi išao u smeru od Brankovog mosta ka Despota Stefana, a drugi od Francuske ulice ka Brankovom mostu, kojim bi se odvijao isključivo putnički saobraćaj.\n- Prema ovom predlogu, gradski prevoz bi ostao na površini, ali bi se terminus izmestio kod Doma vojske i u Francusku ulicu - objasnio je Milanović, ukazujući da 60% građana dolazi u centralnu zonu javnim prevozom, kome i treba obezbediti maksimalnu protočnost.\nBeograd danas ima veoma nizak stepen motorizacije, jer na 1.000 stanovnika dolazi 208 automobila, a prema zvaničnim podacima u glavnom gradu registrovano je samo 320.000 automobila, za razliku od Beča, koji ima 700.000 ili Ljubljanje koja ima 560.000 automobila.\nMilanović ukazuje da gužve u gradu nisu prouzrokovane brojem automobila već su posledica zastarele saobraćajne infrastrukture, signalizacije i neadekvatnog režima saobraćaja.\n- Jedno od rešenja je laki šinski sistem i u ovom trenutku urađen je plan za prvu liniju od Ustaničke ulice do Trga Nikole Pašića, a predstoji izrada idejnih projekata za deonicu od Trga do Tvorničke ulice u Zemunu, za koje je Direkcija za gradsko građevinsko zemljište Beograda upravo raspisala tender - rekao je on.\nPodsećajući da laki šinski sistem nije metro, jer na nekim deonicama linije ne idu pod zemljom, a i razlika u ceni je ogromna, Milanović navodi da kilometar metroa košta i do 100 mil EUR, a površinska trasa je deset do 15 puta jeftinija.


KO JE ZAISTA BILA 'ZONE'?\nIzvor: Espreso/Lokalne novine | Obrenovac, 22.03.2022.\nFilmska priča Zdravka Šotre je snimljenja po romanu Stevana Sremca, a radnja govori o tome kako se nekada u Srbiji živelo, volelo\nIzuzetna popularnost Šotrinog filma, koji je potukao sve rekorde po gledanosti u bioskopima širom Srbije, oživela je priče o junakinji ovog Sremčevog dela, pitanjem ko je u stvari bila prava Zona i da li je zaista postojala devojka takve nestvarne i beskrajne lepote.\nStevan Sremac je u Nišu živeo od 1879. do 1892, sa prekidom od dve godine kada je bio u Pirotu. U gimnaziji je predavao srpsku istoriju. Slobodno vreme je provodio u malim niškim kafanama "Bosna", "Kod Margera", "Kasina", gde nije dolazila krupna gospoda, kako je on nazivao. Pažljivo slušajući šta govore niške zanatlije, Sremac bi krišom vadio beležnicu i zapisivao.\nTako je nastala i priča o fatalnoj južnjakinji nesvakidašnje lepote Zoni Zamfirovoj. Spekulisalo se da je priču Sremac čuo od Branislava Nušića, koji je 1895. bio srpski konzul u Prištini i u kome se Nušić družio sa viđenijim Srbima, a posebno sa čorbadžijom Zamfirom Kijametovićem, ocem 13oro dece, među kojima je bila Jevrosima. Otac ju je iz milošte zvao Zona. Ili je to pak priča o trgovcu Gavrilu Ganetu Jovanović i njegovoj prelepoj ženi Zojici (Zojče), kći niškog čorbadžije Hadži Smiljana Jankovića kao "Zoni".\n- Sremčeva priča nije o svađi očeva i mržnji porodica. To je priča o ljubavi i dertu, o pomalo uobraženoj “višoj klasi”, koja još ne shvata da njeno vreme ističe, o duelu između dva muškarca, budućeg tasta i zeta, o dvoje mladih čija je ljubav bila jača od prkosnog “dizanja gazdinskih noseva” i prirodne sujete mladog uspešnog muškarca - počinje priču za Telegraf Zonina čukununuka, arhitekta iz Beograda, dr Dragana Milovanović, dodajući da porodično sećanje “okrivljuje” samog čorbadži Smiljana da je pred kraj života ispripovedao Sremcu autentičnu verziju događaja koji je potresao njegovu porodicu 1870. i 1871, a čiji su akteri bili sedamnaestogodišnja Zojica (1853-1884) i tridesetdvogodišnji Gane (1838-1902).\nGane (Mane) stigao je iz sićevačkog sela Bandzareva kada je imao 15 godina, i zaposlio se kod gazda Hadži Smiljana Jankovića, koji "nije znao šta ima". Od prelepe kuće sa doksatima i velikim dvorištem, u Episkopskoj ulici, između Saborne crkve i i tadašnje opštinske škole, pa do brojnih vinograda prema Bubnju, Gorici i Gabrovcu. Zojica je bila njegova jedina ćerka, imao je samo još jednog sina, i veoma se pazilo na njeno obrazovanje. Sva hrišćanska deca, pa i ženska čiji su roditelji to mogli da priušte, išla su u grčke, a kasnije i u nemačke škole i sasvim je logično što hadži Smiljan nije bio zadovoljan staleškom razlikom između njegove ćerke i Ganeta\nSam Sremac kasnije piše da je "Mane Zonu znao još kao derište, kao čupe ili čupence, kako su se tada nazivale šiparice". Maltene pod istim krovom bogatog Hadži Smiljana (čorbadži Zamfira), stasavalo je dvoje mladih i lepih, Zojče (Zona) i Gane (Mane). Bogata porodica u početku nije krila svoje simpatije prema vrednom, naočitom i preduzmiljivom seoskom momčetu pod svojim krovom, ali su te simpatije splasnule kada je buknula ljubav između dvoje mladih. Smatralo se da je ta ljubav staleški neodrživa („zar čorbadžijska kerka, za siromašno selsko momče“?)! I pokušaji roditelja da odvoje Zojče od Ganeta, izazvali su dramatična događanja u porodici Janković.\nOstala je tajna da li je Gane odista oteo Zojicu, da li je ona pobegla ili je ta otmica simulirana, kao kod Sremca. Ali činjenica je da je na kraju porodica jednostavno pristala na brak, i sve se završilo srećno, baš kao u Sremčevoj "Zoni". Zojica se udala za Ganeta koji je svom prezimenu Jovanović dodao i Hadži Smiljanić, a tast mu je zauzvrat dao da se stara o njegovom već ogromnom imanju i trgovini koja je bila u začetku. Onako sposoban, Gane je od dobijenog imetka napravio "pravo čudo" – između ostalog i ciglanu, trgovinu na malo i veliko, banku – s ponosom priča Dragana o svom čukundedi.\nNažalost, bračna sreća dvoje zaljubljenih nije dugo trajala\nPotresena vešću da je izgubila brata jedinca Zojče (Zona) umire 1884. godine u 31. godini života, neposredno po rođenju svog poslednjeg deteta Dragoljuba. Gavrilo se ubrzo opet oženio i zanimljivo je da se i druga žena sa kojom je izrodio još petoro dece opet zvala Zojica.\nNijedna fotografija Zojice-Zone (Zone Zamfirove, glavnog aktera ove priče) nažalost nije sačuvana, te je o njenoj lepoti ostalo samo da se pripoveda kroz Sremčevu priču.\n- Kako tada nije bio običaj, bar u ovim južnijim krajevima tek oslobođene Srbije od turske vlasti da se na nadgrobne spomenike stavljaju slike, a nije bila ni moda da se ljudi mnogo slikaju što je doneo zapadni duh koji je počeo da prožima Balkan, porodica Ganeta Jovanovića ostala je bez slike njegove voljene Zojice.\nKažu da je na nju ličila njena unuka Zojica koja je i dobila ime po rano preminuloj baki, dok je njeno prvo dete i majka mlađe Zojice – Katarina bila “pljunuti” otac Gane (Mane) – ispričala je Dragana, sagovornica Telegrafa.\nDa je priča Dragane Milovanović, Zonine čukununuke autentična svedoče i njene sledeće reči:\n- Neka se zna da ne želim da arbitriram ko je bila prava inspiracija za Sremca, on je pisac, i to je više posao za književne istoričare. Ono što znam jeste da se Stevan Sremac družio s mojom porodicom, kao i da me majka svojevremeno nije uzalud ispratila na studije u Beograd rečima: "Sve su žene u našoj porodici bile pomalo besne… Ali, zapamti pomalo i u granicama pristojnosti"!


Tema: Bez vode zbog pasa lutalica\nJedina česma u kraju oko hale „Pionir“ zatvorena je zbog samovolje činovnika Vojno - geografskog instituta. Građani koji se svakodnevno ovde odmaraju zgranuti su ovakvim činom, jer su ostali bez jedinog osveženja tokom vrelih letnjih dana.\nPlato preko puta hale „Pionir“ je mesto gde se stariji Beograđani odmaraju i šetaju svoje kućne ljubimce, a mlađi igraju i bave se sportom. Ova idila je narušena prošlog utorka, kad je zatvorena jedina javna česma u kraju, na kojoj su se rashlađivali i osvežavali šetači i prolaznici. Građani su se našli u čudu i pokušali da saznaju ko je odgovoran za ovo. Od vojnika koji su stražarili u blizini, ispred Vojno - geografskog instituta, saznali su da je ovo poteklo od „pukovnika Borisova ili generala Avrića“, navodno zbog velike potrošnje vode i pasa lutalica koji takođe tu piju vodu. Dodatni bes kog žitelja kraja oko „Pionira“ izazvalo je saznanje da je česma u vlasništvu Grada i da nijedno lice nema prava da je zatvori.\n-Potpuno sam zgranut ovakvim činom samovolje. Česma se održava novcem svih Beograđana. Po najvećim vrućinama nemamo gde da se rashladimo i natočimo vode. U blizini je i igralište, studentski dom i sportski tereni, pa i deca traže ovde osveženje. Česma nije mesto zadržavanja i okupljanja, niti se troše veće količine vode - kaže Nebojša Dančević, poznat kao Dane iz „Sedmorice mladih“.\nDančević dodaje da su mu vojnici rekli da ljudima mogu da daju flašu vode, ali psima ne. To ga je dodatno razljutilo, jer psi koji ne piju vodu postaju agresivni i napadaju ljude.\nGrađani su odlučni da pokrenu inicijativu i utiču na to da im se vrati njihova česma.\n30.06.2008., 17:10 #2\nRe: Bez vode zbog pasa lutalica\nVidela sam to danas u 'blicu', koji idiotluk. Drago mi je da je spomenuto ovo da bez vode psi postaju agresivni.\n30.06.2008., 19:20 #3\na posle kukaju sto ih psi ujedaju....\ni ne radi se samo o psima naravno....po ovoj vrucini zatvoriti chesmu.....ova drzava ima jako mnogo problema i umesto da se radi na reshavanju istih,samo se prave novi.....\n30.06.2008., 21:42 #4\nBoze kakvi primitivci!!!\n01.07.2008., 11:52 #5\nJOOOJ SRBIJO MAJKO EBEM LI TE!!!!!!!!\nUF kad ovo procitam ne mogu a da se ne upitam ko me je i kad me je naterao da se vracam u ovaj shithole od zemlje........\nBTW i ja postajem agresivna bez vode........kakvi mentoli....\nBez reci ostadoh.....\n01.07.2008., 14:02 #6\nSvashta...nemam reci za tako gulpe ljude koji uopshte ne razmishljaju za druge...\n01.07.2008., 15:01 #7\nE svasta, a mene ceo komsiluk napada sto dovedem lutalicu ispred dvorista da joj dam vode i hrane) jer boze smeta im kad moj Snupi laje na nju/njega, sta sve nece da urade ko da se ti psi malo muce ovako...\n01.07.2008., 15:32 #8\nIdiotizmu ljudskom nikad kraja .\nPa ne piju psi 10 litara vode pa se zbog toga ukidaju javne česme ...\n01.07.2008., 19:02 #9\nUF kad ovo procitam ne mogu a da se ne upitam ko me je i kad me je naterao da se vracam u ovaj shithole od zemlje........BTW i ja postajem agresivna bez vode........kakvi mentoli....\n01.07.2008., 19:03 #10\njeste,ali nije fora u vodi,nego je fora u tome da se psima napakosti i da budu zedni na 50 stepeni...\n01.07.2008., 19:30 #11\nzatvorena je zbog samovolje činovnika Vojno - geografskog instituta.\nOvo je kao razlog sto su to uradili?\n01.07.2008., 21:04 #12\nma mrze pse,razmisljali su verovatno da ce psi da pocrkaju ,pa iskljucili vodu.olos najgori\n01.07.2008., 21:20 #13\nnema veze,bice i oni zedni jednom\n01.07.2008., 22:25 #14\nTo im od sveg srca zelim!!!!!\n02.07.2008., 11:09 #15\nne sumnjam da ima ljudi koji ce donositi psima vodu......\n02.07.2008., 16:46 #16\nPa ebi ga vojska placa tu vodu a posto je vojska na izdisaju zahvaljujuci vlastima moraju ljudi da ustede gde god mogu.\n02.07.2008., 16:47 #17\nJeste i ja sam odmah provalio da su to uradili da bi napakostili psima. Mamicu im kvarnu. Pravi su pokvarenjaci zli.\n02.07.2008., 19:57 #18\nOmg ;\_ Ali shta njima vredi kad voda koliko znam i dalje teche? Kod nas neprestano ide i koja je razlika da je popije neko ili ona ode u kanalicaciju? Oni je svakako platjaju.. A i zashto da se ne pomogne jadnim zhivotinjama;( Kreteni..\n02.07.2008., 21:57 #19\nOriginal postavio annchy\nA sta rade ostali psi lutalice u krajevima grada gde nema cesme????\n02.07.2008., 21:59 #20\nTi si se bas okomio na pse... Losa iskustva?\n02.07.2008., 22:41 #21\nOriginal postavio Kitty Cat\nau,ne znash ti njega\n02.07.2008., 22:45 #22\nVec mi ide malo na zivce sa takvim stavom....\nAli, covek se na sve navikne\n02.07.2008., 22:53 #23\nKopaju bunare ili eventualno rašljare.\n02.07.2008., 23:22 #24\nPa eto !!! A ne ti kod hale pionir bi vode bez muke. Nema bato. Neka kopaju. A i leto je neka idu do Ade\nAj da su neka ugrozena vrsta pa i da im se pusti voda ali ovako .....\n02.07.2008., 23:29 #25\nReshavanje problema pasa i macaka lutalica\nPoslednja poruka: 28.10.2008., 20:59\nPoslednja poruka: 10.07.2007., 10:11


Sport - datum: 2018-09-13 ZA 20. OKTOBAR U PODGORICI PLANIRAN BOKSERSKI SPEKTAKL “RMO 3 BOKSING”\n-„Verde kompleks” u Podgorici će 20. oktobra biti domaćin bokserskog spektakla “RMO 3 Boksing”, u okviru kojeg će se održati od sedam do devet profesionalnih borbi u raznim težinskim kategorijama. U glavnoj borbi će se za titulu evropskog šampiona EBU u teškoj kategoriji sastati Turčin Umut Čamkiran, koji u deset mečeva ima stopostotan učinak kao profesionalac i Adnan Redžović iz Bosne i Hercegovine, koji je od 19 svojih pobjeda do sedam došao nokautima, a ima i dva poraza.\n-RMO je medjunarodna bokserska organizacija koja ima za cilj da kroz svoje ime i rejting, uvrsti i Crnu Goru na mapu pogodnih lokacija za okupljanje zvučnih svjetskih imena iz raznih borilačkih sportova. Vlasnik RMO organizacije je vlasnik medjunarodne menadžerske agencije koja je vidjela naš organizacioni potencijal i želi da spoji njihove sposobnosti sa potencijalom Crne Gore i na taj način našu državu promoviše u cijelom svijetu. Organizacija ima veoma bogatu i uspješnu organizacionu istoriju, rekao je menadžer u RMO Vlado Stanišić.\nPrema njegovim riječima dio spektakla biće borci iz raznih djelova svijeta i nosioci raznih šampionskih pojaseva, kao što su IBF interkontinentalni šampion Javuz Ertuerk,Turčin Sejda Keser, Humberto Martinez iz Kolumbije, Letonac Reinis Porozovs, Slaviša Simeunović iz Bosne i Hercegovine, Crnogorac rođen u Švajcarskoj Alis Sijarić i drugi.\n-Čekamo potvrdu jednog od najboljih boksera sa naših prostora, vlasnika IBO interkontinentalnog šampionskog pojasa Nikole Milačića. Nastupiće i nekoliko domaćih mladih profesionalaca, koji su pokazali veliki kvalitet u amaterskom boksu i bili su dio reprezentacije Crne Gore, kao što je Milovan Sekulović, koji je u svom debiju na profi ringu zabilježio jednu pobjedu. Tu će biti i Nikola Stanišić, koji je u svojoj amaterskoj karijeri zabilježio veliki broj pobjeda a kroz ovaj projekat ulazi u svijet profesionalnog boksa, rekao je Vlado Stanišić.T.B.


Procurele nove mape i skinovi koji dolaze sa prvom sezonom u Black Ops Cold War - PLAY!\nPrava poplava neobjavljenih informacija o prvoj sezoni novog Black Ops Cold War-a je pogodila tviter. Nekoliko izvora objavilo je slike sadržaja koji će doći u igru, a data majneri su opet uspeli da, na ko zna koji način, dođu do poverljivih podataka. Većina objava je na žalost veoma brzo nestala sa tvitera, ali dok su bili tamo, dobili smo otprilike predstavu šta možemo da očekujemo 10. decembra kada bi sezona bi trebalo da izađe.\nPrema ovim objavama, moći ćemo da uživamo u četri nove mape i Starter Pack-om koji će biti pun interesantnih sitnica. Mape koje ćemo dobiti su Raid, Rebirth Island, Launch i Mall. Korisnici će dobiti novi Adler skin, ambleme, slike za ramove u kojima vam stoji nik i poene koji dolaze sa Starter Pack-u, ako je verovati obrisanim tvitovima.\nActivision je veoma brzo obrušio na tviter, ali srećom preživelo je nekoliko slika novih mapa i takozvanih vizit karti koje možete da pogledate u nastavku.\nChristmas Calling card pic.twitter.com/KRuLQ8oAOy\n— dude trust me (@TheGhostOfMW2) December 1, 2020\nRelated Items:activision, Black Ops Cold War, Call of Duty: Black Ops Cold War, leak, Season 1, Treyarch


Od 2.do 10. novembra biće obavljen kontrolni popis stanovništva BiH – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nOd 2.do 10. novembra biće obavljen kontrolni popis stanovništva BiH\nOd 2. do 10. novembra 2013. godine u 240 popisnih krugova bit će obavljen kontrolni popis stanovništav na osnovu koje će se ocijeniti pouzdanost rezultata popisa stanovništva Bosne i Hercegovine, saopšteno je iz Agencija za statistiku BiH.\nPostpopisna anketa će se provoditi u 107 opština u Bosni i Hercegovini u oko 16.000 domaćinstava, odnosno sa oko 50.000 osoba. Uzorak popisnih krugova se bira iz baze popisnih krugova na slučajan način tako da bude reprezentativan na nivou države, entiteta/Distrikta Brčko BiH i gradskih i negradskih područja u njima. Postpopisna anketa je poznata pod nazivom Kontrolni popis i provodi se ponovnim popisivanjem jedinica popisa (stanovnika, domaćinstava i stanova).\nUpitnici za Popstpopisnu anketu će biti slični onima iz Popisa, ali znatno kraći jer neće sadržavati sva pitanja iz Popisa. Postpopisnu anketu će provesti posebno obučeni kontrolori i opštinski/gradski instruktori akreditirani od Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine koja rukovodi ovom anketom, a provodi je u saradnji sa entitetskim zavodima za statistiku.\nNa poslovima provođenja kontrolnog popisa biće angažovano više od 800 osoba. Osim članova popisnih komisija lokalne samouprave, radiće 240 kontrolora (i 40 rezervnih); 120 općinskih/gradskih instruktora (i 20 rezervnih); 16 entitetskih i 40 državnih instruktora.\nAgecnija za statistiku BiH birala je kontrolore i općinske/gradske instruktore sa liste kandidata koje su predložile i dostavile popisne komisije lokalne samouprave i entitetski zavodi za statistiku. Kontrolori su birani iz redova popisivača koji su dobili najbolje ocjene tokom rada na popisu, a po istom principu su birani i općinski/gradski instruktori.


Dve osobe povređene u Futogu i Nemanovcima | Novosadski informativni portal 021\nDve osobe povređene u Futogu i Nemanovcima\nDve osobe su povređene u dve saobraćajne nezgode koje su se dogodile juče u okolini Novog Sada.\nNovi Sad 12.01.2018. | 07:23 > 08:07\nŽena stara 77 godina koja je išla peške povređena je oko 10.30 časova u Ulici carice Milice u Futogu.\n"Ona je pod sumnjom na prelom potkolenice, nakon inicijalnog zbrinjavanja, prevezena u Urgentni centar", kaže za 021.rs doktorka Mirjana Bursać iz Hitne pomoći.\nLakše povrede glave i šake zadobio je 31-godišnji muškarac u nezgodi koja se dogodila oko dva časa ujutru u Nemanovcima. On je takođe, nakon ukazane prve pomoći, prevezen u Urgentni centar na dalje lečenje.


Story.rs - Upoznajte poznate - Milica Mihajlović: Moj brak nikada nije dosadan\nMilica Mihajlović: Moj brak nikada nije dosadan\nZvezdara teatar ,\nMilica Mihajlović, foto: Vladimir Šporčić, Vukašin Veljić, Privatna arhiva\nGlumica Milica Mihajlović (39) nikada nije bila osoba koja tek tako otvara svoju dušu jer je nesebično davanje i poniranje u srž njenog bića rezervisano za daske koje život znače zbog čega spada u retku grupu umetnica koje nose epitet karakterna. Ipak, brižljivo građen porodični svet koji čine njen suprug i glumački bard Voja Brajović (62) i sin Relja (9) predstavlja njeno istinsko utočište. Iako na prvi pogled odaje veliku stidljivost, Milica je izuzetno vedra osoba sa zaraznim osmehom koja bezrezervno uživa u svom poslu i vremenu koje provodi sa sinom, uprkos tome što kao i svaka majka ponekad strepi za njegovo odrastanje i brine zbog izazova koji mu predstoje. U intervjuu za Story Milica otkriva kako usklađuje gust poslovni raspored i aktivan privatni život, ali ističe i kako bez snažnih bračnih emocija ništa ne bi imalo poentu.


Da li je opasno ako pas spava sa nama u krevetu? | MediaPress\nMnogi ne dozvoljavaju psima da spavaju u krevetu jer se boje da će ih psi zaraziti opasnim bakterijama…\nOvo je pitanje koje svaki vlasnik pasa postavi u svom životu. Svi volimo da se mazimo sa našim ljubimcima i da im pokazujemo ljubav, ali zato nismo sigurni koliko je pametno da psi spavaju sa nama. Pošto izlaze napolje, ližu raznorazne stvari i valjaju se po zemlji, oni baš i nisu najčistije životinje, a to je jedan od glavnih razloga zbog kojih mnogi vlasnici ne dozvoljavaju svojim psima da spavaju zajedno sa njima.\nIpak, postoje oni koji pored svega puštaju pse da uskoče u krevet i tako zajedno spavaju sa svojim najboljim prijateljima. Dakle, postavlja se pitanje, da li je to opasno i da li nam može ugroziti zdravlje.\nOdgovor je i da i ne:\nIstraživanja su pokazala da psi mogu da utiču na ljudsko zdravlje samo ako ste alergični na pseću dlaku. Ako imate i blage alergije, ne smete spavati u blizini pasa, jer će vaš imuni sistem raditi punom parom tokom cele noći i tako će vaše telo biti iscrpljeno i umorno.\nDruga stvar zbog koje vaš pas ne bi trebalo da spava sa vama jeste ako vas budi. Nemiran san može dovesti do velikih zdravstvenih problema, a ako je vaš pas uzrok vašeg nespavanja, onda njegovo mesto nije na vašem krevetu.\nAko niste alergični i ako sa svojim psom spavate kao top, onda ga slobodno možete puštati u krevet. Bakterije koje se nalaze na psu nisu toliko opasne, i istraživači kažu da su u većini slučajeva to dobre bakterije koje će čak poboljšati vaš imuni sistem. Ako svog psa redovno čisite i trudite se da mu šape budu čiste, onda nemate čega da se plašite.\nIstraživači savetuju da je najbolje mesto gde vaš pas može da spava kod vaših nogu, jer je tako udaljen od vaše glave, a opet je tu sa vama gde vas može grejati i gde vam može pokazati ljubav.\nTag:alergija na pseću dlakualergijebakterijeimuni sistemkrevetljubimciljudiNemiran sannespavanjePsispavanjeUmorZdravljezivotinje\n6 psiholoških kriterijuma za procenu zrelosti ličnosti


Aleksej Navaljni i Vladimir Putin\nUstavni sud Rusije odbacio je zahtjev opozicionog političara Alekseja Navaljnog da se revidira zabrana njegovog kandidiranja na predsjedničkim izborima, javlja Reuters pozivajući se na RIA Novosti.\nCentralna izborna komisija je zabranila protivkandidatu ruskog predsjednika Vladimira Putina da učestvuje na izborima jer je ranije osuđen na zatvorsku kaznu.\nNavaljni se žalio da je riječ o presudi koja je politički motivirana, a tim prije jer je osuđen za održavanje nezakonitih okupljanja i protesta.\nPutin se ponovo kandidirao za predsjednika nakon što je već 17 godina na čelu Rusije.


Pismo Premijeru Albinu Kurti (3. Decembar 2021.) vezano za žene žrtve rata na Kosovu 1998-99. | Truth Commission\n14th фебруар 2022 14th фебруар 2022 truth-commission\nNdërtesa e Qeverisë,\nSheshi “Nëna Terezë”\nVEZANO ZA 423 PRVE REGISTROVANE ŽRTVE SILOVANJA U RATU 1998-99 ČIJU REGISTRACIJU SU INICIRALI UNMIK I LOKALNE VLASTI\nDragi Premijeru Kurti:\nUNMIK i lokalne vlasti su još u proleće 1999. godine podsticale žrtve ratnog silovanja (seksualno zlostavljane) da se registruju i tako novim vlastima na Kosovu daju preko potrebne dokaze o zločinačkom ili asimetričnom ratovanju, a time da bude od koristi I za žene žrtve. Većina žena, koje su bile žrtve, a koje su kontaktirane, protivile su se registraciji kao seksualno zlostavljane žrtve rata, jer bi bile, kako su navele, doživotno kažnjene, uključujući doživotno ponižavanje, stigmatizaciju i ponižavajući tretman od strane civilnog društva.\nI bile su u pravu.\nNakon završetka rata, svi su pokušavali da nadoknade štetu koju je prouzrokovao: objekti, fizička oštećenja osim unutrašnjih oštećenja koja niko nije imao vremena da sanira.\nIz godine u godinu, vlada je gradila različite statute za različite heroje, ali nije bilo heroja u ženama koje su silovane tokom rata 1998-99 – nisu priznate kao žrtve rata, ili barem kao veteranke. Bilo je potrebno skoro dvadeset godina da ih država prihvati i prepozna njihovo stanje, samo da bi bile opet smatrane „sramotom društva“.\nNe žive sve žene, koje su silovane tokom poslednjeg rata, na Kosovu. Neke od njih su napustile zemlju tokom ili nakon rata, dok su druge dovedene do samoubistva, a treći deo njih nije imao izbora nego da pristane na sudbinu i nastavi sa rupom u srcu, rupom koju društvo produbljuje upirući prst prema njima.\nU vreme prethodnih vlada, skoro svakog meseca smo pisali ministrima i bivšim premijerima u kojima se mole za obeštećenje ovih žena, ali osamnaest godina nisu dobijale podršku sopstvene vlade. Svesni smo da ništa ne može da zameni patnje i štetu. Ni penzija koju uzmu posle osamnaest godina nije dovoljna, nije u stanju da zadovolji njihove sadašnje potrebe, a kamoli da nadoknadi vreme u toku kojeg su svi okolo zaboravili na njih, tako što nisu mogle ni da se leče dobro.\nZato Vas molimo dragi premijeru da ne nastavljate ovim putem, da ne idete stopama prethodnih vlada i bivših premijera, da ne zaboravite ovu grupu ljudi koju je društvo ostavilo, a prošle vlade nastavile sa svojim svakodnevnim život bez odvajanja vremena da istinski zadovolje njihove potrebe.\nNaknada za gore pomenutih osamnaest godina, dobar tretman lekara, pomoć u lekovima koje ne mogu da priušte, bio bi odličan način da im se kaže da ne pate same i da su napuštene.\nU prethodnim člancima, tadašnjoj odgovornoj vladi, sugerisao sam brzo rešenje koje može da postavi resorni ministar i vlada u roku od nedelju dana:\n1. Sprovesti privremenu nadoknadu od 500 € mesečno, bez poreza na dohodak, pre nego što se postigne konačno rešenje.\n2. Troškovi se mogu staviti na međuvladin račun i balansirati bilo budžetiranjem troškova u redovnom godišnjem budžetu i/ili traženjem kompenzacije u ime žena žrtava ratnih zločina kroz nacionalne ili međunarodne pravne sisteme.\n3. Podnesite zahtev UN/UNMIK-u, EU i međunarodnim organizacijama za sredstva podrške za pokrivanje procenjenih godišnjih ukupnih troškova od 2,538,000.00 eura. UNMIK je inicirao i zalagao se za registraciju žena žrtava rata i samim tim je suodgovoran za situaciju u kojoj su završile ove 423 žene žrtve rata.\nAko neki političar misli da je ova suma prevelika, uveravam ga da nije. Ne samo da su ove žene bile žrtve ratnih zločina, već su ih vlasti nakon rata naterale na ovu registracijsku situaciju da obezbede vitalne dokaze o počinjenim ratnim zločinima od strane Srba.\nDo sada su političari pokazivali zastrašujući nedostatak političke hrabrosti i praktične sposobnosti da pomognu bespomoćnim žrtvama.\nSve dok u mom telu ima daha, moja namera je da pomognem Kosovu da donese pravdu ovim ženama žrtvama rata. Kao što možda već znate, proveo sam poslednje dvadeset dve godine svog života pomažući narodu Kosova dokumentujući ratne zločine počinjene tokom rata, vizuelno i pismeno (posetite: www.kosovotrilogy.com).\nDanas, posebno u periodu 2013-2018, moja misija je prvenstveno bila edukacija srpskog naroda, posebno mlađe generacije, o događajima koji su se desili 1998-99. na Kosovu i o hitnoj potrebi da se pronađu ljudi koji još uvek nisu pronađeni od rata. Postoje porodice na Kosovu i u Srbiji kojima još uvek nedostaju njihovi voljeni, (Molim Vas posetite: www.truth-commission.com)\nNova vlada znači novu nadu, a pouzdano znam da ste nakon što ste Vi, g-dine Kurti, preuzeli dužnost premijera da vodite državu, postali nada za sve građane Kosova, posebno za žene koje su napustili njihovi najbliži skoro osamnaest godina.\nDakle, verujem da ćete početi da tražite kompenzaciju za sve ove prve 423 registrovane žene žrtve rata.\nPhone no: +47 90653680


Košarac i Sattler o saniranju posljedica pandemije na privredu i turizam u BiH - Akta.ba\n09.07.2020. 07:58 / Izvor: Akta.ba\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac razgovarao je jučer u Sarajevu sa šefom Delegacije EU i specijalnim predstavnikom EU u BiH Johannom Sattlerom o aktuelnim temama i saniranju posljedica COVID-19 pandemije na privredu u BiH.\nKošarac je informisao Sattlera o potrebi za dodatnim angažmanom u spoljnotrgovinskom prometu crvenog mesa, s obzirom na ostvarene viškove u proizvodnji i smanjeni unutrašnji konzum u BiH usljed pandemije korona virusa.\nOn je zatražio podršku od ambasadora Sattlera u razmatranju mogućnosti da BiH dobije status zemlje izvoznice svježeg junećeg i telećeg mesa u zemlje članice EU. U tom kontekstu, Sattler je izrazio opredjeljenje da se razmotri podrška u skladu sa definisanim procedurama i praksama zemalja regiona.\nBilateralni susret ministra Košarca i ambasadora Sattlera u sjedištu Delegacije EU u BiH uslijedio je nakon sastanka i potpisivanja Memoranduma o saradnji na Projektu biciklističke staze Sarajevo – Pale, kojem su prisustvovali gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka, te načelnici opština Pale i Istočni Stari Grad Boško Jugović i Bojo Gašanović, te predstavnik sarajevske općine Stari Grad, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


sainkho namtchylak – Cveće zla i naopakog\nTag: sainkho namtchylak\nRing Ring 2011, Drugo veče: Sainkho Namtchylak/ Svetlana Spajić/ Mia Zabelka i Gramosteanj, Dom Omladine Beograda, 15 April 2011.\nObjavljeno 16 aprila, 2011 21 februara, 2020 by mehmetkrljic\nMoj dinamični rokenrol život ponekad je odgovoran za ogromna odricanja i propuštanja događaja koje pošteni ljudi čekaju čitav život a kasnije o njima pišu knjige i podižu im mauzoleje. Tako recimo večeras propuštam retko, da ne kažem jedinstveno pojavljivanje Alejandroa Jodorowskog pred beogradskom publikom, propuštam nastupe Mary Halverson trija i Kammerflimmer Kollektiefa na trećoj večeri Ring Ring Festivala, a propustio sam i prekjučerašnje otvaranje Ring Ringa i nastupe Ursa Leimgrubera, te Sainkho Namtchylak.\nZa Sainkho mi je možda bilo i najteže što je propuštam, objašnjavajući svima koji su hteli da me slušaju da je u pitanju „boginja“ i „Marija Kalas narodne pesme“, roneći gorke suze i škrgućući gnevno zubima u snu. Prokleti rokenrol, imaće mnogo toga da objašnjava kad se dignu kuka i motika.\nBilo kako bilo, srećan raspored zvezda u sadejstvu sa finansijskim kriziranjima širom zemaljskoga šara udružili su se da mi podare još jednu šansu da svedočim nastupu Sainkho Namtchylak u rodnom mi gradu, pa sam sinoć tako imao prilike da je vidim u kolaboraciji sa još dve, doduše mlađe, ali renomirane muzičke udarnice.\nStaviti Svetlanu Spajić i Sainkho Namtchylak na istu binu potez je dostojan genija. Jasno, on je i posve logičan – nema ničeg prirodnijeg od spajanja dve među najboljim pevačicama koje danas uopšte rade u polju tradicionalne muzike, jednu sa statusom žive legende, matrijarha čitave scene i drugu koja je regionalni šampion i na dobrom putu da se i sama ovenča krunom vladarke sveta u godinama koje dolaze. Ring Ring je i prethodnih godina imao inspirisana uparivanja domaćih izvođača i renomiranih svetskih zvezda improvizovane ili tradicionalne muzike ali nije preterano reći da je ovo bilo do sada najvisokoprofilnije.\nSpojiti dve tradicije i dva pristupa pevanju možda i nije lak zadatak. Tuvanski pastirski folk i sprsko brdsko dovikivanje imaju i sličnosti i razlika, ali tvrdoglavo držanje za samo jednu formu, sa bilo koje strane, jasno je, ne bi bilo od koristi nikome. Srećom, ovde nismo imali posla sa nekakvim zatucanim, konzervativnim izvođači(ca)ma.\nNaprotiv, ako postoji jedna jasna zajednička karakteristika koja spaja Svetlanu i Sainkho (pored toga što su u svetskom vrhu po onome što rade), to je da obe imaju potpuno otvoren pristup narodnoj muzici čiju prošlost baštine u sadašnjosti kako bi joj obezbedile budućnost. Sainkho je uostalom čuvena po svom slobodnom mešanju tradicionalne muzike sa avangardom i improvizacijom (pa i lakim teatrom), a Svetlana je ne samo pevačica sposobna da nam pruži sve od klasičnog alta do prljavog, planinskog poja, već je i aktivno zainteresovana za tuđe muzičke tradicije i izraze.\nUostalom, ako teorija laže, praksa ne laže, već sam početak nastupa je bio jasan manifest želje da se radi zajedno: Sainkho sa grlenim dronom tuvanske visoravni, Svetlana sa krešendima izlomljenim lelekom: „Oj Sainko, tuvanska đevojko, pevaj jako i pevaj duboko!“\nHumor i razonoda nisu nužno sastojci koje ozbiljan, namrgođen ljubitelj avangardnih muzičkih sadržaja želi da vidi u koncertnoj ponudi kad plati kartu i sedne da konzumira umetnost. Nije to samo zato što je svoj život bazirao na askezi od veselja i setnim uspomenama na danas odsutne erekcije. Humoristički elementi u ovoj muzici prečesto su samo nervozni gestovi koji treba da zasene prostotu i skrenu joj pažnju sa činjenice da izvođači zapravo nemaju mnogo poverenja u ono što rade. Al’laha mu, nije preterano reći da sam svojevremeno propao kroz zemlju slušajući Borisa Kovača kako je na jednom koncertu provlačio kabaretski stendap, iako barem njegova muzika nema problem sa ubedljivošću niti se njezin autor ikada mogao optužiti za neverovanje u istu.\nNo, Svetlana i Sainkho srećom sa humorom nisu preterivale i zapravo je posle nekoliko stihova koje je Svetlana otpevala na početku, ostatak nastupa bio sasvim lišen verbalnog, oslanjajući se samo na zvuk, vokalizacije, šumove ritam, harmoniju…\nAzijske skale i nežne melodije umeju dobro da sednu uz dinarska zapomaganja i trilerima bogato pevanje. Obe pevačice dobro su razumele onu drugu, preplićući dovoljno srodne ali i dovoljno različite melodijske linije da se kombinovanje tradicija i izraza dovede u onu zlatnu sredinu gde razlike proizvode ugodnu napetost u kojoj se sličnosti skladno dopunjuju. Naravno, Sainkho je ulaskom u grleno pevanje sa avetinjskim harmonicima stvari vrlo brzo pogurala ka obzorju transcendentnog gde se Svetlana dobro snalazila sa svojom pesmom, ali pravi kopernikanski preokret nastupio je kada je Svetlana preuzela ulogu tuvanske čobanice i pokazala da je njena priča (i demonstracija) od prošle godine o tome da se „malo razume“ u grleno pevanje bila ozbiljan slučaj skromnosti. Način na koji je ona sinoć sa lakoćom držala dugačke harmonike i modulirala sopstvenim ustima i tuvankino pevanje bio je za strahopoštovanje.\nSainkho je tokom ovog nastupa bila, kako već to zna da bude, nasmejana i raspoložena ali nije da smo od nje dobili izvođenje života. Zadovoljna time da se igra dobro znanim tehnikama, tuvanka je za sledeću pesmu dohvatila bubanj i u njega udarala, filujući atmosferu malim kricima i jednostavnim melodijama. Svetlana ju je pratila na drobuljama, da bi postupno obe žene prešle iz pevanja u nemušte vokalizacije, kombinujući jednostavni ritam bubnja sa dahtanjima, režanjima i lajanjima, a sve na oduševljenje publike.\nPo Svetlaninom odlasku sa bine, Sainkhoi se pridružila austrijska avangardna violinistkinja Mia Zabelka. Miu smo gledali prošle godine na istom ovom festivalu u nastupu koji nije bio previše interesantan, mada je to bilo najpre na ime nesnalaženja legendarnog bubnjara Pavela Fajta sa improvizovanim formama. No, Mia i Sainkho su sinoć uspostavile mnogo uspešniji odnos pa je žensko pismo koje smo mogli da čujemo bilo znatno prijatnije za konzumaciju. Ne da smo imali posla sa nekakvim otvaranjem novih horizonata, Sainkho i Mia su pružile jednu kompaktnu improvizaciju dobro razumejući kada treba da se dobacuju samo komadićima zvuka, a kada da puste harmonijama da same od sebe pronađu put do smisla, no sve je to bila uglavnom standardna improv ponuda za ovakve prilike. Zabelkina električna violina mi nije baš najomiljeniji instrument na svetu – naravno moguće je da je to samo moj izraženi snobizam i insistiranje da akustična violina po definiciji ima „pravi“ zvuk, dok su kompresija i distorzija što stižu kroz pikap tek nezgrapna aproksimacija istog – ali barem je njena svirka bila sasvim na mestu, sa pravim odabirom kada da se svira kroz gestove a kada da se tonovima omogući da dišu. Nešto manje ubedljivo bilo je Miino glumatanje i pevanje, jedan uobičajen pokušaj avangardnog muzičara da demonstrira kako njegova muzika nije tek cerebralni akademski opit već da dolazi iz duše, no dobro, nije bilo ni previše iritantno (osim mom prijatelju Mićunu koji je gunđao o tome kako je, pored svega Mia i u vrhu kandidatkinja za najgore obučenu ženu milenijuma). Kada je Sainkho pozvala i Svetlanu da im se pridruži imali smo priliku da u finalu koncerta čujemo još jednu spontanu kompoziciju, u kojoj je najstarija i najiskusnija izvođačica na bini dopustila mlađim koleginicama da povedu priču, a što su ove sjajno iskoristile. Sainkho je inspirisanu igru distorzirane violine i Svetlanine jeke diskretno farbala dubokim grlenim brujanjem i ovaj nastup je do svog kraja doskakutao nadahnuto i više nego prijatno. Kako već rekoh, bez previše revolucionarnih momenata ali sa dovoljnom količinom lepote da nam srce bude puno.\nSala Pogona Doma Omladine se potom malčice ispraznila, dok su iz nje izašli surovi avangardisti, a zamenili ih beogradski Cincari. Gramosteanj iz Makedonije su najvažniji ondašnji, a uzgred i balkanski, sastav koji se bavi izvođenjem tradicionalne cincarske muzike, pa smo sinoć imali ful program u vidu zastava, narodnih nošnji, čobanskih štapova, uvoda na cincarskom koga je prevodila predstavnica Društva srpsko-cincarskog prijateljstva itd.\nJedno je sigurno, Cincare ne treba zvati Vlasima, kako sam ja u jednoj prilici nesmotreno učinio. Iako se ova dva termina u određenoj meri preklapaju, Gramosteanj već i imenom sugerišu da pripadaju cincarskoj populaciji poreklom sa planine Gramos (Makedonci je zovu Грамуща) na granici Albanije i Grčke, tako da je njihova muzika iako je i sami u nekim pres materijalima nazivaju vlaškom, ipak posebna na svoj način.\nDa ne detaljišemo jer je moje poznavanje balkanske narodne muzike ionako zanemarljivo. Gramosteanj su sastav od deset muškaraca i jedne žene koji svoje uglavnom čobanske ljubavne pesme izvodi sa velikim entuzijazmom. Kao i većina muzike nastale u planinama, ni njihove pesme nisu karakterisane složenim harmonijama i kompleksnom horizontalnom strukturom, već pre svega snagom višeglasnog unisonog pevanja, sa mnogo ponavljanja. Nije da ovde nema neobičnih ritmova, uostalom, južni krajevi su poznati po svojim neparnim metrikama i čudnim naglašavanjima, pa su neke od pesama bile lepo poigravanje sa ritmom i percepcijom vremena. Uobičajen metod pitanja i odgovora i ovde je često u upotrebi, mada je ređe bio slučaj da jedan solista predvodi ostatak grupe. Umesto toga Gramosteanj su se najčešće delili na dve polovine, hipnotišući naizmeničnim linijama sa mnogo krešenda i lepih melodija. Harmonijski, ovde je bilo i nekoliko iznenađenja, momenata disonance u kojima je slušalac dekoncentrisan dok pokušava da utvrdi koji je od suprotstavljenih tonova onaj „glavni“, a ovi su trenuci nastupali uglavnom kada bi se muškarci uhvatili za ruke ili ramena i, dok bi jedina žena u ekipi čuvala zastavu, plesali ukrug po bini, prateći pevanje nama na Balkanu tako bliskim koracima napred, nazad, uz dizanje nogu i povremeno trupkanje.\nBilo je sjajno, a iako se publika tokom nastupa sve više osipala, oni koji su ostali do kraja nisu krili svoj entuzijazam. Kada je na posletku grupa sišla sa bine a na nju se popeo solista u ženidbenoj nošnji koji je izveo još tri pesme, među njima najpoznatiji cincarski ljubavni hit (koji verovatno zna svako ko je ikada nogom stupio na Balkan), Krek Dzone Krek, bilo je tu i dizanja ruku u publici i horskog pevanja. Nisam Cincar, nisam čak ni Vlah, ali sinoć sam uživao.\nOznačeno aromanians, cincari, gramosteanj, mia zabelka, ring ring festival, sainkho namtchylak, svetlana spajic, vlasi7 komentara


U Srpskoj 18 novih slučajeva, u Nevesinju jedan novozaraženi - Moja Hercegovina\nPočetna / U Srpskoj 18 novih slučajeva, u Nevesinju jedan novozaraženi\nU Srpskoj 18 novih slučajeva, u Nevesinju jedan novozaraženi\n9. Maja 2020. 9:39\nU Republici Srpskoj prethodnog dana preminulo je 6 pacijenata sa prisustvom COVID-19 virusa. Iz UKC je javljeno da su preminula 4 pacijenta kod kojih je ustanovljeno prisustvo korona virusa, svi preminuli su imali više udruženih horničnih oboljenja. U dobojskoj bolnici preminula su dva pacijenta koja su takođe bili hronični bolesnici.\nOznakekorona virus novozaraženi republika srpska


PROŠLA 51 GODINA OD TRAGEDIJE U GLAZGOVU – FK Vojvodina\nHome/Istorija, Вести/PROŠLA 51 GODINA OD TRAGEDIJE U GLAZGOVU\nPROŠLA 51 GODINA OD TRAGEDIJE U GLAZGOVU\nNa današnji dan, osmog marta 1967. godine, u Glazgovu je odigran revanš meč četvrtfinala Kupa evropskih šampiona između Seltika i Vojvodine.\nU sezoni 1966/67, Vojvodina je, kao aktuelni šampion Jugoslavije, uspešno predstavljala svoju zemlju u Kupu evropskih šampiona, najkvalitetnijem klupskom fudbalskom takmičenju u Evropi. U četvrtfinalu, crveno-beli su se sastali sa čuvenim škotskim velikanom Seltikom, koga su prvog marta 1967. godine, pred oko 35.000 gledalaca na stadionu u Novom Sadu, golom Milana Stanića pobedili rezultatom 1:0.\nRevanš je odigran osmog marta na prepunom stadionu Seltika u Glazgovu. Vojvodina je odlično ušla u utakmicu i u prvom poluvremenu propustila dve-tri stopostotne prilike za gol, a na pauzu se otišlo sa rezultatom 0:0. U drugom delu meča, Seltik je u 58. minutu poveo golom Čalmersa i taj rezultat je ostao na snazi sve do samog finiša utakmice, a onda se dogodila prava sportska tragedija za Vojvodinu. U 92. minutu, kada su svi već očekivali da sudija odsvira kraj meča, dosuđen je korner za domaćina. Lopta je ubačena u šesnaesterac Vojvodine, tamo je jedan igrač Seltika napravio faul nad golmanom Ilijom Pantelićem, koji je krenuo da uhvati ili izbije loptu, a to je iskoristio Vilijam MekNil i glavom postigao drugi gol za svoj tim, čime je zeleno-bele odveo u polufinale Kupa šampiona. Na stadionu je nastao potpuni delirijum, dok su fudbaleri Vojvodine u neverici ostali na terenu, svesni da nisu bili slabija ekipa od svog protivnika.\nGodinama kasnije, brojni fudbaleri Seltika priznali su da je njihovom pobedonosnom golu prethodio faul nad golmanom i označili su Vojvodinu kao najbolji tim protiv koga su igrali. Kasnije te sezone, Seltik je postao prvi britanski tim koji je osvojio titulu šampiona Evrope, a u svim takmičenjima u kojima je nastupao (prvenstvo, Kup, Evropa) doživeo je samo jedan jedini poraz i to od Vojvodine u Novom Sadu. Kod igrača i navijača Vojvodine, ostao je osećaj ponosa na sve ono što su crveno-beli postigli te sezone, ali i žal, jer se nisu mogli oteti utisku da je Voša mogla i do same evropske titule…\nTe sezone, dres Vojvodine su nosili: Ilija Pantelić, Branislav Veljković, Janko Sanković, Ivica Brzić, Zoran Dakić, Dimitrije Radović, Stevan Sekereš, Stevan Nešticki, Rajko Aleksić, Josip Zemko, Mladen Vučinić, Tonče Stamevski, Dobrivoje Trivić, Vasa Pušibrk, Radivoj Radosav, Vladimir Savić, Milan Stanić, Svemir Đorđić, Silvester Takač, Vladimir Rakić i Anđelko Marinković. Trener ekipe bio je Branko Stanković.\nduka-master2018-03-08T13:12:58+01:008. марта 2018.|


Jelena Obradović, psiholog sa Stenforda: Previše mešanja roditelja negativno utiče na dečiji razvoj\n18. marta 2021. - 10:34\nOvo istraživanje baca novo svetlo na to kako roditelji osujećuju dečiji razvoj u ključnom periodu priprema za osnovnu školu.\nIstraživanje koje je vodila Jelena Obradović, razvojni psiholog sa univerziteta Stenford, pokazalo je da previše mešanja roditelja u dečije aktivnosti negativno utiče na dečiji razvoj.\nRoditelji danas aktivno traže prilike da nečemu nauče dete. Kada mu čitaju knjigu, razgovaraju sa njim o sadržaju, a kada mu zabrane video igricu, objašnjavaju mu zbog čega ne sme da je igra. Za ovo postoji dobar razlog – istraživanja su pokazala da uključenost roditelja pomaže deci da razviju kognitivne i emocionalne veštine.\nIpak, suviše roditeljskog usmeravanja može biti kontraproduktivno, rezultati su nove studije koju je vodila Jelena Obradović sa univerziteta Stenford, a koja je objavljena u časopisu Journal of Family Psychology.\nNaučnici su posmatrali ponašanje roditelja dece predškolskog uzrasta dok su njihova deca bila aktivno uključena u igru, pospremanje igračaka, učenje nove igre i razgovaranje o problemu. Deca roditelja koji su češće “uskakali” da pripomognu detetu, isprave ga ili postave pitanje – iako je deci sasvim dobro išlo obavljanje navedenih zadatka -teže su kontrolisala svoje ponašanje i emocije u drugim prilikama. Ova deca su imala lošije rezultate i u zadacima koji su merili sposobnost odlaganja zadovoljstva, izvršne veštine, veštine povezane sa kontrolom impulsa, i sposobnost koncentracije.\n“Roditelji imaju potrebu da se umešaju čak i kada deca obavljaju zadatak, aktivno se igraju ili rade ono što su zamoljena. Međutim, oni na taj način onemogućavaju svoju decu da nauče da kontrolišu svoju pažnju, ponašanje i emocije. Deca se samokontroli i samostalnosti uče samo kada im roditelji omoguće sa se sama snalaze u interakcijama,” kaže Obradović.\nOvo istraživanje baca novo svetlo na to kako roditelji osujećuju dečiji razvoj u ključnom periodu priprema za osnovnu školu. Savremeni roditelji provode više vremena sa decom nego prethodne generacije, i skloni su tzv. “helikopter” roditeljstvu, odnosno preteranom bdenju nad svojom decom i uklanjanju svake prepreke, a pandemije je doprinela da još više učestvuju u životima svoje dece, pomažući im oko školskih zadataka i zamenjujući im društvo za igru.\nKako objašnjava Jelena Obradović, pronalaženje prave mere roditeljske uključenosti je posebno važno u predškolskom uzrastu, kada deca treba da se osposobe da samostalno regulišu svoju pažnju, emocije i ponašanje – bez direktne roditeljske pomoći. “Ovo je važan korak, i trenutak kada roditelji moraju da nauče da se povuku,” kaže ona.\nNaučni tim predvođen Jelenom Obradović posmatrao je za potrebe studije grupu od 102 deteta uzrasta od 4 do 6 godina u pratnji svojih roditelja ili staraoca. Tokom dva i po sata provedenih u stenfordskim laboratorijama, deca su radila na seriji zadaka koje razvojni psiholozi koriste za merenje sposobnosti samokontrole, kao i izvršnih funkcija. Deca su takođe sa svojim roditeljima učestvovala u struktuiranim aktivnostima koje su zahtevale određeni nivo uključenosti roditelja.\nNučnici su svakog roditelja i dete posmatrali zasebno a kasnije su i detaljno analizirali video snimke. Na taj način su mogli da uoče i jedva primetne razlike u načinu na koji roditelji ophode prema deci koja obavljaju zadatke. Na primer, tokom aktivnosti koja traje 25 minuta, majka bi pustila sina da “vodi” tokom 13 sekundi, zatim bi se povukla na 5 sekundi, a onda bi ona njega usmeravala sledećih 35 sekundi. Ovakvim pristupom mogli su da donesu bolji sud o stepenu mešanja roditelja u aktivnost deteta. “Ovo su suptilne razlike, ali poruka koju deca dobijaju nije tako suptilna,” kaže Obradović.\nZa svoju analizu, naučnici su odredili meru “preteranog mešanja” roditelja, tako što su izdvojili trenutke kada je dete samostalno radilo ili imalo inicijativu, i izračunali odnos između učestalosti roditeljskih intervencija i prilika kada su roditelji prepustili detetu da samostalno obavi zadatak.\nUpoređujući podatke, istraživači su uočili da deca čiji se roditelji puno mešaju i pomažu im dok ona aktivno obavljaju zadatak, imaju problema sa samokontrolom i kontrolom emocija. S druge strane, kada su deca pasivna i ne obavljaju zadatak, roditeljsko mešanje ne može da škodi, pokazuju njihovi rezultati.\nObradović kaže da cilj studije nije da kritikuje roditelje: “Kada govorimo o preteranom mešanju roditelja, ne mislimo da je ružno to što roditelji rade i da oni time što deci daju ideje i savete misle nešto loše.” Važno je, međutim, da roditelji znaju da postoje trenuci kada je to poželjno, i oni kada je to štetno: “Učešće roditelja je važno kada deca ne obraćaju pažnju, krše pravila ili nisu dovoljno fokusirana na aktivnost,” objašnjava ona.\nPonekad je, dakle, važno ostaviti decu na miru da se sama snađu. Ova lekcija naročito je važna tokom pandemije, kada su roditelji stalno zapitani oko toga koliko treba da budu uključeni u dečije aktivnosti, smatra Obradović.\n“Iskreno se preispitajte, pogotovo ako vidite da se vaše dete dobro snalazi,” kaže ona. “Koliko god da je ovaj period stresan, potrudite se da im pružite prilike da preuzmu inicijativu.”\nIzvor: Detinjarije.com/Priredila: Jovana Papan, Foto: senivpetro\nPrethodni tekstMačka kao ljubimac: Da li ste spremni?\nSledeći tekstUpozorenje voćarima! Visok rizik od nastanka šteta od azijske voćne mušice\nUređaji koji troše električnu energiju i kada „spavaju“\nŠirom sveta se od 1. do 7. avgusta obeležava Svetska nedelja dojenja


Prema procenama policije na skupu je bilo oko 3.500 učesnika, što je značajno više nego na ranijim protestima u Salcburgu.\nPreko društvenih mreža organizatori tvrde da je bilo više od 10.000 ljudi, što policija negira.\nProtestni marš je protekao mirno, uz malobrojne prijave zbog nenošenja FFP2 maske i nanošenja materijalne štete.\nI u subotu su protivnici vakcinacije i mera uvedenih zbog pandemije u Salcburgu protestovali, ali ih je tada bilo svega 120.\nTakođe u subotu su održani masovniji protesti u Gracu, Sankt Peltenu i Klagenfurtu.\nAustrija Salcburg koronavirus kovid propusnice\nDIVLJE SVINJE HARAJU PO RIMU: Životinje okupirale bolnicu San Pijetro, lekari u panici,ne znaju kako da ih se reše\n- Kada se u 5 ujutru otvore glavna vrata za ulazak u bolnički krug, uredno prelaze pešački prelaz, poštujući okolno zelenilo. Dolaze pred bolnicu, kao radnici koji ulaze u fabrike. Pacijenti? Lekari? Medicinsko osoblje? Ne, divlje svinje, priča Đovani Vrena, direktor Opštih poslova u čuvenoj rimskoj bolnici „San Pijetro“.\n18. 01. 2022. u 14:47\nREJTING australijskog premijera Skota Morisona pao je pošto je njegovo postupanje sa izbijanjem koronavirusa izazvano omikron sojem izazvalo negativnu reakciju,stavljajući opozicione laburiste na vodeću poziciju, nedugo uoči saveznih izbora.\n14:47 DIVLJE SVINJE HARAJU PO RIMU: Životinje okupirale bolnicu San Pijetro, lekari u panici,ne znaju kako da ih se reše\n14:44 KNJIGA OD MAJE: Nikola Selaković ovih dana čita knjigu "Knez Pavle Karađorđević"\nMINISTAR spoljnih poslova Nikola Selaković ovih dana čita knjigu "Knez Pavle Karađorđević" - jedna zakasnela biografija, u kojoj se nalaze i izveštaji tajnih dokumenata britanske obaveštajne službe.


Otkriveno kako bi zaista mogli da izgledaju vanzemaljci - Vesti - Život - B92.net\nOtkriveno kako bi zaista mogli da izgledaju vanzemaljci\nVanzemaljci su u istoriji kinematografije najèešæe prikazivani kao 'mali zeleni', 'mali sivi' ili kao stvorenja nalik ljudima. I dok je razlog za to bio praktièan - takve maske su bile jeftinije, nauènici s Oksforda kažu da bi takav prikaz vanzemaljaca mogao da bude prilièno taèan.\nIzvor: 24sata.hr petak, 10.11.2017. | 08:10\nIstraživaèi navode da bi prirodna selekcija mogla da bude zastupljena i kod vanzemaljskih oblika života, odnosno da na snazi važi zakon opstanka najsposobnijih. Primenom teorije evolucije, odluèili su da prognoziraju razvoj života nezavisno od onog na Zemlji.\nKako navodi Sam Levin sa Oksfordove katedre za zoologiju, to je koristan pristup jer teorijska predviðanja mogu da se primeniti na vanzemaljske oblike života koji su zasnovani na silicijumu, nemaju DNK ili možda udišu azot.\nNauènici istièu da bi i u svemiru oblici života mogli da postanu složeniji, kao što je bio sluèaj i kod nas. Život na Zemlji postao je napredniji kao posledica ekstremnih promena, a jedna od takvih bila je razvoj višeæelijskih oblika života pre 600 miliona godina.\n"Pod uslovom da su vanzemaljci pretrpeli takve velike promene, u okviru kojih se razvila kompelksnost, može se reæi da postoji i stepen predvidljivosti u evoluciji koji bi uzrokovao da izgledaju kao mi", navodi Levin.\nProfesor dodaje da æe, kao i kod nas, na svakom nivou razvoja organizma postojati mehanizmi koji æe eliminisati konflikte i održavati saradnju kako bi organizam funkcionirao. Isto tako, naglašava da još ne može sa sigurnošæu da se kaže da li æe ti vanzemaljci hodati na dve noge i imati velike zelene oèi.\nBez obzira na sve, još nismo otkrili život na drugoj planeti. Ali, kako navodi Levin, samo u našoj galaksiji moglo bi da postoji stotine hiljada planeta na kojima je život moguæ. Teorija nauènog tima samo je mali korak ka otkrivanju prave prirode vanzemaljaca.\nVesti petak 23.02. 19:15 Komentara: 7\nVesti petak 23.02. 18:00 Komentara: 10


Željeznice Federacije BiH spremne za preuzimanje prijevoza nafte: 25 miliona KM novih prihoda - Biznis Info\nYou are at:Home»Kompanije»Željeznice Federacije BiH spremne za preuzimanje prijevoza nafte: 25 miliona KM novih prihoda\nGeneralni direktor Željeznica Federacije BiH Enis Džafić potpisao je danas ugovor o Tehničko-poslovnoj saradnji sa direktorom preduzeća Operator-Terminali FBiH Džemalom Bašićem. Ovaj ugovor praktično znači da su Željeznice FBiH u potpunosti spremne da vrše prijevoz obaveznih državnih rezervi nafte koje bi se i trebale čuvati u državnim naftnim terminalima, a sada se čuvaju na privatnim terminalima, saopšteno je iz Željeznica FBiH.\nDa bi se prevezao jedan milion tona nafte i naftnih derivata godišnje kolike su potrebe bh. tržišta, 91 kamion svakodnevo kruži saobraćajnicama BiH. Željeznice FBiH ovaj problem rješavanju sa dva voza dnevno. Obavezne rezerve Vlade Federacije BiH su 230.000 tona nafte koje su uskladištene na privatnim terminalima, za koje Vlada plaća zakup. Sva ova količina obaveznih rezervi Operator – Terminali Federacije BiH su spremni preuzeti a da ih Željeznice FBiH prevezu.\n“Imamo 100 vagona-cisterni spremnih za prijevoz navedenih količina. Na ovaj način bi se stekli značajni finansijski prihodi neophodni za dalji razvoj Željeznica FBiH. Ukoliko bi se nafta i naftni derivati u cijelosti prevozili na ovaj način Željeznice FBiH bi imale dodatni prihod od oko 25 miliona KM godišnje, a efekti za državu bi bili višestruki. Država bi imala direktnu kontrolu nad procesima uvoza nafte i naftnih derivata, čime bi se umanjila mogućnost šverca. Naplata, carine i PDV-a bila bi urednija, što bi rezultiralo povećanjem prihoda po ovom osnovu. Bili bi osigurani kontrola kvaliteta tečnih goriva, zaštita životne sredine obzirom da Željeznice koriste čist energent za prijevoz. Osim toga, povećanjem obima prijevoza Željeznicom povećala bi se i potrošnja domaće struje. I, što je veoma važno, direktno bi se uticalo na rasterećenje drumskog saobraćaja i povećanje sigurnosti za sve učesnike u saobraćaju, što bi doprinijelo smanjenju broja nesreća, i očuvanju ionako dotrajale drumske infrastrukture”, izjavio je Džafić.\n“Imamo sve potrebne predispozicije da upravo kao lider u prijevozu roba presudno utičemo na cijene, rentabilnost i sigurnost saobraćaja”, kazao je Džafić.


"Nasa Borba" - Diplomate u oklopnim vozilima\nSTARTOVALE POSMATRACKE PATROLE NA KOSOVU\nDiplomate u oklopnim vozilima\nPristina, Beta. - Diplomatske posmatracke patrole krenule su juce oko 10.15 casova u prvu radnu misiju na Kosovu. U prvoj patroli su diplomate akreditovane u Beogradu iz SAD, Rusije, Holandije, Belgije i Velike Britanije i rasporedjeni su u pet vozila. Sef americkog Informativnog centra u Pristini Ricard Hakerbi je rekao da je svaka od tih zemalja predstavljena “jednim do dva coveka" i da se ne zna “ni region kuda ce (patrola) ici, ni da li ce patrole ici zajedno ili ce se razdvojiti". On je rekao da ce po zavrsetku misije biti izdato zvanicno saopstenje.\n“Svi smatraju da novinari u ovoj prvoj misiji kao i narednih dana ne treba da prate patrole", rekao je Hakerbi. Sef americkog tima potpukovnik Dzon Fili rekao je za vreme okupljanja posmatraca ispred Informativnog centra SAD u Pristini da posle misije nece biti izjava i da ce biti izdato “kratko saopstenje". Iz nezvanicnih diplomatskih izvora u Pristini saznaje se da postoji varijanta da se patrole razdvoje u dve grupe na izlazu iz Pristine ali to zvanicno nije potvrdjeno. Iz izvora bliskih ruskoj misiji koja broji desetak clanova saznaje se da su oni vec patrolirali od ponedeljka do juce na podrucju Urosevca i Prizrena i da na tom pravcu nisu imali problema.\nClanovi jucerasnje misije su u patrolu krenuli oklopnim vozilima a neki su u svoja vozila stavljali i pancire. Sa unutrasnje strane stakla americkog oklopnog vozila tipa “sevrolet" okacene su americke zastave. Clanovi misije putuju u civilnim odelima i nisu naoruzani.


Gljive - Page 4 - Priroda i ekologija - Forum B92\nPosted 06 March 2008 - 21:35\nProblem sa kojim su se francuzi suocilli,kada su u pitanju tartufi,polako zahvata i nas.Ali ne sa tartufima,vec sa gljivama koje se besomucno beru radi otkupa,vrganji i lisicare.Pri tom unistavaju sve one gljive na koje usput naidju,a ne mogu na njima da zarade.To sam svojim ocima video.Sume su sve praznije,a znam za terene na kojima ih gotovo nema vise.\nSirotinja raja u nameri da zaradi neki dinar,a ne razmisljajuci o posledicama,urnise nase sume.Vrnechanin je pisao o svojim iskustvima,kako ih (lisicare) "beru" grabuljama i kako se je zgrazio nad tim.\nPosto su italijani zabranili unistavanje svojih suma,njihovi preradjivaci gljiva su se okrenuli gladnim istocnim narodima,ponudili neku sitnu paru (za onog ko je gladan i to je nesto) i krenuli sa otkupom gljiva u Srbiji,Ukrajini...\nMeni se jedan rodjak hvalio kako svakoga dana (u sezoni) ubere od 10-20kg lisicara,naravno za otkup.Na to ga upitah,sta ce sledece godine naci tamo?\nO vrganjima i da ne pricam,u niskom regionu su toliko retki,da im se iskreno obradujemo,kad god ih nadjemo.\nImao sam raspravu sa jednim mojim prijateljem,koji se bavi otkupom gljiva i tom prilikom mu rekoh da je to sto radi terorizam za prirodu i srpske sume.I da ako zeli da se bavi gljivama,on i svi drugi,treba da ih proizvodi a ne da unistava sume i ovo nase blago.\nU potpunosti razumem one koji dizu glas za ocuvanje Stare planine i sprecavanje pomame za novcem,pritom se ne obaziruci sto ce veliki deo prirodnog bogatstva biti unisten.\nPosted 06 March 2008 - 22:59\nNa Kopaniku, mojim ocima vidjeno gajbe i gajbe vrganja(preko puta pijace i u vidnom polju Uprave Nacionalnog parka, bilo je usput parkiranih kombija, plus divljaci koji se "sporazumevaju" sa nakupcima tako sto po sumskim putevima postavljaju ukrstene bele stapova, gde treba da se nadju) , sesir ne veci u precniku od 5cm, to je tkzv. extra-klasa otkupljivao se za 5 evra po kg....sleperi su odlazili puni gajbi, sta to znaci za vrganje kao vrstu ne treba ni da pricam, to je unistenje za duzi vremenski period ako uopste micelijum uspe da se obnovi. Sledece godine, ponovo isto mesto vrganja nije bilo ni za lek.\nIli se nalazio u takvim zabitima, poneki, ponegde, verovatno gde "gljivari" nisu uspeli da stignu u berbu.\nJos gore, sve sto nije bas taj vrganj koji otkupljivaci traze ili lisicarka se besomucno gazi, isutira, unisti, a misljenje tih idiota s kojima se sretah po Kopu bilo je da to rade zato da ne niknu sledece godine i ne zauzimaju mesto "plemenitim" gljivama.... U izgazenim gljivama prepoznah i neke delikatesne, retke vrganje ali "gljivari" nisu znali ni sta je to!\nIste scene vidjene svuda, Goc, Golija, Divcibare i redom da ne nabrajam. Iako je vrganj kao vrsta zasticen i nikakav problem nije da se dodje u otkupnu stanicu i proveri sta tu ima i koliko, to niko ne radi jer to nikoga ne zanima.\nPrimetno iz godine u godinu gljiva uopste je sve manje, neophodne su u lancu funkcionisanja prirode....\nObrijane cesljevima citave padine borovnica...vadjenje korena lincure (obe zasticene vrste)itd..itd...da places od muke, nikoga nije briga, bar ne one ljude iz institucija ili one koji gazduju na odredjenim lokacijama koji su placeni za taj posao, i po Zakonu i raznim Uredbama duzni da se staraju o tim prostorima i navedene pojave koje unistavaju prirodni ambijent i to u Rezervatima sa prvim stepenom zastite.....sprece. Mrzi ih da izadju iz offica i prosetaju sumom i to dzipom.\nO Staroj planini : to je uzas sta su dosad uradili i sta jos planiraju da urade...ima tema o tome. U svemu, najgore ce da prodje i to malo stanovnistva koje jos uvek zivi tamo a svi cemo da izgubimo prirodni dragulj.\nP.S. srecom pa je pronalazenje tartufa za vecinu jos nepoznanica, a ono malo ljudi koji ima obucene pse za trazenje brizljivo cuva svoja "tajna" mesta. Poznajem par njih i vrlo se brizno odnose prema "svom blagu".\nLicno me tartufi ne interesuju mnogo jer ne volim budak i kopanje po sumi. Po sastavu, starosti i izgledu sume moze se zakljuciti da li tu ima tartufa ili nema. Ima dosta dobrih i izglednih lokacija u sirem arealu Beograda.\nPosted 07 March 2008 - 00:00\nUkusi raznih sampinjona iz prirode su vrlo razliciti, intenzivniji ukoliko su na dobrim podlogama. I ako mozes da mi verujes na rec, ukus vestacki gajenog sampinjona nema blage veze prirodnim, meni cak i smrdi, neukusan je i gnjecav.\nBlagve, sasvim drugaciji ukus, Suncanica ( Macrolepiota procera) simfonija od ukusa, posebno one koje rastu u drustvu velikih sampinjona na ocednim, humusnim terenima sa bogatim travnim zajednicama, vrganji opet prica za sebe.\nLisicarke npr. mirisu na kajsiju. I mogu da razlikujem svaku koju probam mozda pomesam neku iz brojne porodice panjevcica jer su zaista slicne ili ako se sve to zbondza u uprzi do besvesti sto vecina ljudi radi onda je to besmisleno. Onaj ko voli gljive ne postupa sa njima tako.\nVeliki problem je u tome sto ljudi uglavnom ne znaju da pravilno ociste i pripreme gljive i dobiju neku bezoblicnu mekanu masu koja je od predugog dinstanja pogubila sve svoje, isparilo je i ne lici vise ni na sta.\nZa Agaricus campestris (rudnjaca, sampinjon sa livada) ima blag prijatan miris, dobar je samo ako su mu listici roze boje, ako su pobraonili prestareo je i ne treba ga brati. Na dodir ne menja boju. Bolje je ne prati ih , vec ocistiti mekanom cetkom pre pripreme i nije nikakav ako se dugo sprema. Moze se jesti i sirov.\nPostoji i tkzv. gradski sampinjon (Agaricus bitorquis) i moze se naci vrlo cesto uz ivicu puta, iz asfalta, iz kamenitih podloga itd... ali ne smrdi i nije za upotrebu jer je zatrovan prasinom i gasovima od kola. Razlikuje se izgledom od rudnjace. Ako se nadje na kamenitim terenima daleko od puteva, vrlo je ukusan i jestiv. I raste razlicito, kao da je u grupi, gde na jednom mestu izraste vise gljiva.\nPa sumski sampinjon, on recimo pocrveni na preseku, kapa mu je braonkasta, vrlo ukusan... itd...\nNaime, dao si malo podataka da bi se moglo tacno reci sta si video.\nAgaricus Xanto- ima neprijatan miris, ako mu zagrebes noktom kapu, intenzivno pozuti odmah, drska mu je tanja, duza i obicno u donjem delu zakrivljena, u tom zakrivljenju gde pocinje koren zasece se ukoso ostrim nozem i vidi se odmah da na preseku pozuti intenzivno (limun-zuto) i tada si siguran da je to Ag. Xanto. Jer ima nekih vrsta Agaricusa kojima kapa pozuti malo na dodir, jestivi su i mirisu na anis. Miris na anis moze biti vrlo intenzivan u zavisnosti od toga gde je gljiva nikla.\nNajvecu opasnost kod sampinjona predstavlja zamena sa belom pupavkom, mada su vrlo razlicite i nije mi jasno kako neko uspe da ih pomesa.\nE sad, ovo je samo delimicno opisano ponesto o ponekim sampinjonima...pa probaj da zakljucis sta si video.\nPosted 07 March 2008 - 00:22\nBas tako za bukovace, letnje vreme kad nije njihovo vreme.\nGde kupujes supstrate? Ne bi bilo lose malo shi-take a prinos uopste nije los.\nPiljevina je cak i bolja podloga od slame jer vise odgovara prirodi ali ne volim ta sredstva za dezinfekciju koja se sipaju u piljevinu, a bez toga ne moze. Svaka cast, ono sto se vidi na slici iz tvog uzgajalista deluje bas lepo i po propisu, lepe gljive, uredno....\nInace je Auricularie auricule bilo bas dosta danas u sumi, krenule bas a i masa zelatinki.\nOcekujem i Flamulinu velutipes, dosta je vlage i kise, hladno, taman za njih.\nPosted 07 March 2008 - 08:37\nZa masovnu proizvodnju,supstrat mi izradjuje jedan moj prijatelj,ali kad mogu (posto zivim u gradu i nemam prostora) odradim i sam.Pogotovo za neke vrste koje se ne proizvode masovno,sto bi se reklo za svoju dusu.\nU supstrat Shii-take se ne stavlja nista (bar ne bi trebalo),zato sto se sterilise i nema potrebe,pogotovo ako se radi u autoklavu,kao sto ja radim. Jer nista ne moze da izdrzi na temperaturi od 121'C Kod paterizacije je moguce da se stavlja neki fungicid,zbog nize temperture,ali mislim da se i tu pazi da ne ostaju tragovi u rodu.Svakako treba proveriti u laboratoriji,ako se prvi put uzima od nekog.\nSad si me zagolicao sa Panjevcicom,vidjao sam je u dvoristima po gradu,provericu u sumi,a i za Judino uvo.\nMada sa panjevcicom treba biti oprezan,lako se zameni sa Galerina marginata,mala smrt..\nHa, rekoh ja da si ti profi...\nI tako i treba, to mi se svidja, kad radis radi ga kako valja.\nI jos da mi kazes gde je to, ako se prodaje, za svoju dusu bih malo shi-take...\nZnas, cuje se svashta sta sve ko strpa u zasade da se ne bi zezao sa sterilizacijom. To sto ti opisujes sasvim je OK.\nZa panjvcice, sada jedino moze da nikne Flamulina, (ona nice odmah posle snega, zimska gljiva) Galerine nema, sumporaca ce kasnije.\nPanjevcice retko ko bere jer uglavnom ne znaju sta je. I to je dobro jer bi se bas mogli potrovati. Znas koliko puta mi se desilo da nekoga sretnem ko kao bere gljive i srecom pa uvek bacim pogled sta nosi i da u cudu sve izruci :Staaaa, otrovne, ma nije moguce, lice na one od prosli put sto smo brali itd....\nSumsko uvo ima , e sad ja ne znam odakle si ti, ja sam iz Beograda i ovde ima i vegetacija je krenula itd..\nU utorak, predeo severni Kucaj, nema nista, ni pupoljci na zbunju nisu krenuli, dosta je hladnije, pa ce od toga zavisiti i kako je u tvom kraju. Jel bilo kise itd...\nevo jedna slicica: Flamulina velutipes, gde se bas vidi okopneli sneg oko nje. To je slika od pre par godina.\nSto se tice upoznavanja gljiva uopste toplo preprucujem svima koga zanima,\ngljivarski domaci sajt Cuvara Blaga:\nPosted 11 March 2008 - 08:28\nradio emisija Tajni svijet gljiva (HR1, urednica Nives Nedved, 29:52min, 13.61Mb) -> click\nPosted 25 March 2008 - 11:00\nTo objasnjavam ljudima juce i danas.Pecurke iz roda listicarki,u ovom slucaju Sampinjoni (Agaricus bisporus),ne bi trebalo da dovode do smrtnog ishoda.Otrov koje bi one mogle da sadrze,izaziva gastrointestinalni sindrom,koji ne zavrsava smrtnim ishodom,vec samo prouzrokuje proliv,mucninu,povracanje,bolove u stomaku.\nTo je juce i lekar sa Infektivne klinike u Novom Sadu isto rekao.Danas nisam slusao vesti,ali sinoc su rekli da je razlog trovanja,verovatno,ugljen monoksid.\nPosted 16 April 2008 - 16:09\nPrijatno se iznenadih,u mojoj basti porasla jedna Shii-take pecurka.\nJesenas,stari supstrat razbacah po dvoristu,posto je to super djubrivo,kad ono rodila pecurka.Odgovarali joj uslovi i krenula,pa nek kaze neko da kod nas u prirodi ne mogu da uspeju Shii-take!\nDSC00196_resize.JPG 90.89KB 3 downloads\nPosted 22 April 2008 - 16:01\nKrenule su Djurdjevace.Ubrah ih jutros u dvoristu.\nPosted 27 March 2009 - 07:19\nPosted 22 April 2009 - 19:24\nMože li se ovde reći koja o značaju gljiva za ekosisteme? Da ne dužimo, kao razlagači, gljive vrše dekompoziciju uginulih organizama do komponenti koje mogu da koriste biljke, i tako u krug. Pa je s' toga veoma važno sačuvati zemljište od zagađivanja, jer je jedna od posledica i promena pH zemljišta, a to na život gljiva deluje nepovoljno. Samim tim se u opasnost dovode čitavi ekosistemi, naročito kada su šume u pitanju. I kako, recimo, gljive mogu biti bitne za zalihe voda? Ukoliko industrija svojim aktivnostima dovede do zagađenja vazduha (između ostalog sumporna jedinjenja), imaćemo kisele kiše. I tako se desilo npr. na području planinskog sistema Goč-Stolovi-Željin, a kao poreklo zagađenja utvrđene termoelektrane u Obrenovcu. To je dovelo do značajnih oštećenja šuma, jer je kisela pH tih kiša uticala na zemljište. Pored ovoga, i seče šume, desilo se to da su neki izvori presušili.\nDrugo, gljive imaju takođe značaj i za poljoprivredu, kao faktor u smanjivanju prinosa i što više imamo znanja o njima, lakše ćemo izaći na kraj, sa što manje hemije.\nAli postoji i primer parazitne gljive koji je od ključnog značaja za čoveka. Radi se o vrsti Entomophthora muscae, koja parazitira na domaćoj muvi. Ova gljiva toliko smanjuje brojnost muva, da u njenom odsustvu bi iste ''pomračile'' dan, jer je poznato kakav reproduktivni potencijal imaju muve. Takođe, i druge grupe insekata, kao komarci, skakavci i dr. imaju svoje parazitne gljive, koje im regulišu brojnost.\nPoljoprivreda je kao čovekova aktivnost nastala da bi se prehranila sve veća populacija ljudi, jer sakupljanje divljih plodova nije bilo više dovoljno. U suprotnom, sve bi odavno bilo opustošeno. I zato, kada govorimo o gljivama, a ovo je deo foruma posvećen prirodi (i ekologiji), moramo obuhvatiti sve ono što gljive daju prirodi. A ne samo čoveku, pa je dosadašnja diskusija više primerena temama kvalitetnije ishrane. Sa druge strane, sakupljanje gljiva nije pod kontrolom, i dešava se, kao i sa lekovitim biljem da se tu i ne vodi računa koliko se čega bere.\nTreba biti oprezan pri determinaciji vrste pečuraka, da se to ne može raditi pomoću kojekakvih ''slikovnica''.\nNajbitnije od svega je da promenimo pogled na prirodne resurse, da naš odnos ne bude samo ekonomski (to neka ostane u 20. i 19. veku i ranije), već takav da ne dovedemo sebe u opasnost, jer se pare ne jedu ili piju.\nDakle, gljive nisu samo pečurke (to su samo plodonosna tela) dok se hife pružaju daleko u dubinu i širinu podloge, već i mnoge druge forme koje su bitne za ''enviroment'' samim tim za čoveka.\nPosted 22 April 2009 - 23:15\nMoze li neki savet za nalazenje smrcka npr na planinama, Zlatibor, Tara.. kada ga ima..?\nDa li ste se ikada susreli sa ovom gljivom?\nEvo ovo su slike od 30. aprila 2005. sa Kumodraskog brda, sa juzne strane prema Avali:\nA ovo su suncanice iz oktobra prosle 2008. godine u istoj šumi samo nekoliko stotina metara severnije:\nEdited by Analiza, 22 April 2009 - 23:58.


Kuća postaje oaza mira i uživanja uz pomoć ovih sjajnih saveta koji menjaju sve! – Ženski kutak\nStil uređenja doma zavisi od vašeg ukusa i samo vi možete da odlučite da li želite moderan, elegantan ili starinski, romantičan enterijer. Ali, kakav ćete „vajb“ stvoriti u svom domu, zavisi od par veoma bitnih detalja!\nNaravno da romantični ili „šebi šik“ stil uvek asociraju na mnogobrojne sitnice, ali ako želite umirujući efekat, bolje je da nađete meru.\nTo ne znači da treba da se odreknete uspomena. Jednostavno, izaberite površine (na primer, samo po jednu policu ili stočić) na kojem ćete prirediti „izložbu“ dragih sitnica i menjajte „postavku“ s vremena na vreme.\nPovezane vesti:uređenje doma


Opasnosti po koÅ¾u: 6 stvari za koje moÅ¾da ne biste pomislili da su Å¡tetne! | Bedem.rs\nIako nema dovoljno dokaza da mlijeko izaziva pojavu akni, odreÄ‘ene studije su pokazale da je koÅ¾a Äistija i elastiÄnija nakon prestanka konzumiranja mlijeka.\nU moru studija, uvijek postoji neka koja Ä‡e nas nauÄiti kako ta i ta namirnica ili navika šteti našoj koÅ¾i. Bilo da su to savjeti koji se odnose na to kako da pravilno njegujemo lice, ili šta da po svaku cijenu izbjegavamo, nije na odmet biti u koraku sa poslednjim bjuti trendovima.\nMeÄ‘utim, šta je sa opasnostima po našu koÅ¾u na dnevnoj bazi? Uz pomoÄ‡ dermatologa, izdvojili smo potencijalne “neprijatelje” vaše koÅ¾e, na koje vjerovatno nikada niste ni pomislili.\nLjubimci - imate osip na koÅ¾i, a nemate pojma odakle ili zbog Äega? Kad ste se poslednji put igrali sa psom ili maÄkom? Obavezno posetite veterinara, ali i vi lekara, jer je moguÄ‡e da vaš ljubimac ima grinje koje lako mogu da izritiraju vašu koÅ¾u.\nKonzumiranje mlijeka - Ko bi rekao da mlijeko moÅ¾e da izritira vašu koÅ¾u?! Iako nema dovoljno dokaza da mlijeko izaziva pojavu akni, odreÄ‘ene studije su pokazale da je koÅ¾a Äistija i elastiÄnija nakon prestanka konzumiranja mlijeka. Ukoliko se ispostavi da je to i vaš sluÄaj, neophodno je da vitamin D i kalcijum nastavite da unosite kroz neku drugu namirnicu.\nKreme za smirivanje koÅ¾e - kada vam se upali koÅ¾a, veÄ‡ina dermatologa Ä‡e vam prepisati kreme koje Ä‡e vam pomoÄ‡i oko smirivanja koÅ¾e i hidratacije. Ali te kreme ne treba da koristite u nedogled. Samo dok vam se alergija ne povuÄe. Ukoliko nastavite da koristite ove kreme i nakon propisanog vremena, naÄ‡iÄ‡ete se u situaciji kako vam koÅ¾a biva tanja, blijeda a pojaviÄ‡e se i bore.\nDÅ¾ins - koliko puta vam se desilo da nosite preuzane farmerke koje su vam izazvalecrvenilo oko struka? Vodite raÄuna. Jednu obiÄnu alergiju moÅ¾e da izazove nikl koji se nalazi na dugemetu ili nitnama.\nLimeta u margaritama - proljeÄ‡e i ljeto su idealno doba za koktele. Ukoliko oboÅ¾avate da u vrelim danima ispijate margarite, moÅ¾da je bolje da limetu prosto ostavite u Äaši. Ako odluÄite da je "iscijedite”, obavezno poslije toga operite ruke, jer limeta u sudaru sa sunÄevim zracima moÅ¾e da izazove fitofotodermatitis, tip alergije koja moÅ¾e da potraje i po nekoliko nedelja.


Testira se maska koja može ustanoviti da li ste zaraženi koronom - Pan radio\nTestira se maska koja može ustanoviti da li ste zaraženi koronom\nsreda, 21 jul 2021 11:58\nS obzirom na to da se pandemija još uvek zvanično nije završila i da se pojedini dijelovi svijeta suočavaju sa delta mutacijom korona virusa, prototip maska protiv kovida-19 koja može da detektuje da li je osoba koja je nosi zaražena, u naučnoj zajednici budi optimizam zbog bolje kontrole bolesti i na kraju krajeva finaliziranju pandemije.\nKako piše britanski "Metro", američka kompanija trenutno testira masku koja može za 90 minuta da dijagnostikuje da li osoba koja je nosi ima korona virus.\nTehnologija zasnovana na senzoru, može biti upotrebljena i na odeći, naročito medicinskoj, kako bi se ustanovilo da li je virus prisutan i kako bi medicinski radnici bili upozoreni, tvrde naučnici.\nIzmeđu ostalog patenet se testira kako bi se koristio za detektovanje raznih oblika virusa, patogenih organizama, toksina, a ne samo za kovid-19.\nNaime, ove maske imaju mali senzor koji može da primijeti prisustvo virusa. U pitanju je tehnologija koja je korišćena za dijagnostikovanje Ebole i Zike.\nVođa studije, profesor Džejms Kolins za Instituta za Tehnologiju u Masačusetsu radi na ovom projektu već nekoliko godina.\nProfesor Kolins i njegovi saradnici rade na ugrađivanju senzora na raznim vrstama tekstilnih materijala kako bi u bolničkim uslovima zaposleni bili upozoreni da li su izloženi opasnosti.\n– Trenutno maske su najnaprednije i najbliže finalnom proizvodu. Ima dosta zainteresovanih grupa za prototip i radimo sve da dobijmo što bolji rezultat i odobrenje – rekao je Kolins, a razgovor sa njim je objavljen u magazinu Nature Biotechnology.\nŠta se dešava sa motorom kada se…\nNe osjećate ukus, a nije korona?!\nNavike koje vozači praktikuju na semaforu, a koje su štetne za auto\nVozači često prave ove dvije stvari koje su štetne za mjenjač i…\nDevet aplikacija koje kradu Facebook podatke\nZbog čega gume mnogo češće pucaju ljeti?\nNovo superbrzo punjenje napuni bateriju od 5.000mAh za samo 8 minuta\n23. 07. 2021. u 20:37


Muškarci se najviše zaljubljuju u žene sa ovom osobinom: ako želite novu ljubav, ova stvar je presudna | Lični razvoj | Life coach\nMuškarci se najviše zaljubljuju u žene sa ovom osobinom: ako želite novu ljubav, ova stvar je presudna 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n24.05.2019. / 15:02\nNaučnici su dopkazali da jedan osobina čini ženu posebno zavodljivom!\nMuškarci su prvenstveno privučeni od strane žena koje imaju samo jednu važnu osobinu. Naučnici su nakon mnogo istraživanja zaključili da se muškarci zaljubljuju u... sreću!\nOdgovor je vrlo jednostavan - na kraju krajeva, radosna osoba privlači više ljudi oko sebe, bez obrzira da li su to muškarci ili žene. Sa takvom osobom, svako će biti srećan.\nSvako od nas je malo sebičan. A kada biramo partnera, prvo razmišljamo o sopstvenom blagostanju. Gledajući ga, na podsvesnom nivou dolazimo do zaključka da ćemo pored takvog partnera biti srećni. Generalno, koncept sreće je različit za sve. Ali naučnici kažu da se većina muškaraca zaljubljuje u žene sa ovim kvalitetima:\n1. Žene kojima ne smeta sve\nMuškarci ne vole tužne žene, koje se stalno žale na život i sve okolo.\nPsiholozi su sproveli neobičan eksperiment. Ispitanicima su prikazane fotografije na kojima se neki ljudi osmehuju, dok su sa druge strane bile ozbiljne osobe. Zatim je od učesnika eksperimenta zatraženo da odgovore na pitanje za koga su mislili da je dopadljiviji. Rezultat nije iznenađujući: ispostavilo se da su nasmejani ljudi privlačniji iako su njihovi "ne-nasmejani" takmičari bili lepši po prirodi.\n3. Ne govori samo o sebi\nNe samo da ne govori o sebi, već i zna slušati. Ako žena zna kako da razveseli muškarca, daje radost i smeh, onda to vredi mnogo!\nLoše stvari se svima dešavaju. Ali zašto se fokusirati na ovo kada možete govoriti o ugodnim stvarima? Takvi ljudi privlače druge.\nPsihoterapeut iz Londona, Alen de Boton, dugo vremena proučava stavove muškaraca i žena. Zaključio je da nas “instinktivno privlače ljudi koji nas mogu usrećiti”. Dakle, može se zaključiti da se ne zaljubljujemo u one koji su atraktivni po izgledu, već u one koji mogu dati toplinu i brigu!\nPar Partner Zaljubljivanje Osmeh Nova ljubav


Nemci ne biraju direktno šefa vlade već glasaju za poslanike koji će u Bundestagu izabrati novog kancelara - dostojanog naslednika Angele Merke\nIshod današnjih izbora smatra krajnje neizvesnim, a sigurno je jedino da Angela Merkel, posle 16 godina, neće više biti kancelarka.\nStrah od rezultata izbora: Nemački milioneri plaše se za svoj novac, prebacuju imovinu u Švajcarsku\nAngela Merkel pozirala sa papagajima: Jedan je gricnuo\nNemci ne biraju direktno šefa vlade već glasaju za poslanike koji će u Bundestagu izabrati novog kancelara - dostojanog naslednika Angele Merkel, godinama najmoćnije žene na svetu i simbola stabilnosti u Nemačkoj, ali i Evropi.\nLašet, Šolc ili Berbok\nChancellor Angela Merkel and CDU candidate for chancellor Armin Laschet are using the day before the German election for big last rallies hoping to sway last-minute voters pic.twitter.com/LIRFDeZ64m — Reuters (@Reuters) September 25, 2021\nMerkelova podržala Lašeta: Pozvala Nemce da glasaju za njega na izborima\nKo će biti novi kancelar Nemačke? Četiri kandidata poznata, opasni igrači streme ka mestu Angele Merkel\nizbori Nemačka Angela Merkel Armin Lašet\nLašet se sprema za ostavku? "Stranci je potreban novi početak"\nGde su otišli glasači Angele Merkel? Otkriveno kako je CDU imao najgori rezultat u istoriji (FOTO)\nŠolc i Lašet bi da vode novu koaliciju, ali o svemu će odlučiti Zeleni i FDP\nTesna pobeda "Šolcomata": Sve opcije su na stolu, evo ko sve može da bude budući kancelar Nemačke\nLašet već uneo pometnju: Svi videli za koga je glasao (FOTO)\nKolika je moć naslednika Angele Merkel i šta Srbija može da očekuje od Nemačke sa Lašetom na čelu najmoćnije stranke?\nMerkelova i Erdogan evropski lideri koji su najduže na vlasti: Nemačka kancelarka u oproštajnoj poseti Turskoj


Auto gume | Putničke gume | Gume za auto | Gešer shop\nNa sajtu firme Gešer DOO možete pronaći najširi spektar auto gume za sve tipove vozila pa tako i auto gume za putnička vozila sa sjajnim savetima kako za njihov izbor, njihovo održavanje, tako i za sve ostalo.\nAuto gume imaju nekoliko vrlo važnih funkcija. Osim što nose težinu vozila, auto gume ublažavaju jačinu udarca kad vozilo naiđe na izbočenja, rupe ili neke druge prepreke na kolovozu. Što je još važnije, gume stvaraju trenje koje je neophodno za ubrzanje, skretanje, kočenje i kontrolu smera kretanja na različitim podlogama i u različitim vremenskim prilikama.\nIzmeđu aprila i oktobra, letnje auto gume su najbolji i pravi izbor za vozila. Čak i na suvim putevima i u umerenim vremenskim uslovima, vase auto gume moraju da zadovolje visoke zahteve i standarde u pogledu sigurnosti u svakom trenutku.\nGumena smeša letnjih auto guma je manje elastična u odnosu zimske auto gume, posebno na većim temperaturama. Stoga su otpor kotrljanja i habanje niži dodajući udobnost u vožnji sa nižim nivoima buke. Pored toga, letnje auto gume postižu bolje rezultate kada je u pitanju kilometraža i stabilnost upravljanja. Još jedna korist od letnjih guma je da smanjuju potrošnju goriva.\nLetnje auto gume se razvijaju kao univerzalne za jedinstvene vremenske uslove tokom letnjih meseci. Ove gume su namenjene za vožnju na suvim i kišnim, klizavim putevima, a naročito na višim temperaturama. Karakteristike koje auto gume moraju da imaju da bi pružale optimalni spektar performansi i kako bi se izborile sa letnjim uslovima su: rebra, šipke gazećeg sloja i žlebovi.\nSve informacije o određenoj letnjoj gumi se mogu naći na bočnom zidu auto gume, kao što su širina, visina, prečnik i indeks opterećenja.\nMnogi proizvođači pneumatika za automobile su razvili proizvodnju i njihove auto gume se razlikuju po tome što su neke lakše o drugih, prema načinu prianjanja, udobnosti u vožnji, upravljivosti njihovog vozila po klizavim terenima.\nŠirok izbor svih modela guma, za sve tipove vozila, firme Gešer, o kojoj možete pročitati više ovde, pa tako i auto gume, možete poručiti i na jednostavan način osigurati sebi sigurnu i udobnu vožnju.\nOd sada će Vaša putovanja kao I svakodnevna upotreba Vašeg mezimca na četiri točka biti umnogome lakša, udobnija i bezbednija, koristeći auto gume koje kod nas možete pronaći. Pogledajte našu celokupnu ponudu I uverite se sami.\nSlobodno nas kontaktirajte ovde, gde nam možete uvek pisati ako imate neku nedoumicu vezano za auto gume.


Stranke spremaju svilen gajtan za neuspehe | Politika | Novosti.rs\nD. M. S. | 29. maj 2012. 20:50 | Komentara: 3\nZAUZETI pregovorima za ulazak u vlast gde god je to moguće, u većini stranačkih centrala još nisu stigli da detaljno analiziraju izborni rezultat. Izuzetak su radikali, najveći gubitnici minulog glasanja, gde su već "pale glave".\nPosle šoka da nakon dve decenije napuštaju parlament, usledili su rezovi, pa su na sednici Centralne otadžbinske uprave bez funkcija ostali: Dragan Todorović, Gordana Pop Lazić, Nataša Jovanović. Ni bivši potpredsednik SRS Aleksandar Martinović, koji je bio kandidat za šefa države, nije više u rukovodstvu:\n- Nisam želeo da pristanem na funkciju potpredsednika, jer se ne slažem sa pojedinim kadrovskim rešenjima.\nDetaljnu analizu najavljuju demokrate, a lider stranke Boris Tadić kaže da će biti reorganizacije na svim nivoima u DS. Iako termin sednice Glavnog odbora još nije utvrđen, zna se da će tema biti čija je odgovornost što su izgubljena tradicionalna uporišta po gradovima.\nUprkos tome što su izbornim rezulatom demantovali istraživanja javnog mnjenja po kojima su plivali na ivici cenzusa, ni u URS nemaju razloga za radost.\n- Imali smo dve sednice predsedništva i analizirali rezultate. Sigurno smo nezadovoljni rezultatom u Beogradu i Vojvodini. Ali, dosad ostavku zbog rezultata još niko nije ponudio - ističe Suzana Grubješić, član Predsedništva URS.\nŠef Izbornog štaba DSS Milovan Milošević kaže nam da u njihovoj tradiciji nije da se bilo ko izbacuje zbog rezultata:\n- Negde smo imali slab rezulat, negde dobar, a tamo gde smo bili vlast - odličan. Ukupno, zadovoljni smo, jer smo dobili 21 mandat u Skupštini Srbije. A da nije rađena kampanja protiv stranke i predsednika Koštunice, verujem da bismo dobili više od deset odsto glasova.\nU LDP još vagaju kada će se okupiti i ko će biti kažnjen što ih nema u beogradskom parlamentu. S druge strane, iako su osvojili 70.000, a očekivali bar 100.000 glasova, u SVM su zadovoljni:\n- U pokrajini imamo isti broj mesta, a u republičkom parlamentu mandat više - kaže nam Balint Pastor.


iiyama - ProLite XUB2395WSU-B1 22,5” 1920x1200 rezolucije i sa IPS tehnologijom ekrana\n22,5” monitor 1920x1200 rezolucije i sa IPS tehnologijom ekrana\nPrikazivanje velike količine podataka i aplikacija zahteva ekran koji omogućava produktivnije radno mesto. Sa rezolucijom od 1920x1200, XUB2395WSU nudi 11% više visine i sa istom širinom kao i Full HD ekran, što deluje mnogo bolje za tabele, tekstualne dokumente i surfovanje na Internetu. Stalak podesiv po visini sa PIVOT funkcijom omogućava Vam jednostavno podešavanje položaja monitora prema Vašim željama, a IPS tehnologija panela osigurava preciznu i doslednu reprodukciju boja sa širokim uglovima gledanja.\nTakođe dostupan sa fiksnim postoljem: ProLite XU2395WSU-B1\nDijagonala 22.5", 57cm\nDimenzije proizvoda Š x V x D 499 x 385 (515) x 210mm\nEAN kod 4948570116386\nVidljiva dijagonala ekrana 57cm; 22.5"; (23" segment)\nPotrošnja energije u režimu ON 0.23W\nGodišnja potrošnja energije 34kWh/godišnje*\nPotrošnja u Standby modu 0.49W stand by\nPotrošnja u OFF modu 0.33W isključen


SEEbiz.eu / SI / Država će otkupiti akcije Komercijalne banke od EBRD-a i IFC\nKomercijalna banka EBRD Međunarodna finansijska korporacija\nDatum objave: 06.09.2019. - 11:19:16\nLONDON/BEOGRAD – Republika Srbija, Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Međunarodna finansijska korporacija (IFC), postigli su dogovor o tome da se 34,58 odsto akcija Komercijalne banke, koje su u vlasništvu EBRD-a i IFC-a, proda Republici Srbiji.\nPo okončanju transakcije, Republika Srbija će imati 83,23 odsto akcija Komercijalne banke, navodi se u saopštenju EBRD-a objavljenom na zvaničnom sajtu te finansijske institucije sa sedištem u Londonu.\nTransakcija je usledila nakon što je Republika Srbija još 26. juna otkupila 6,89 odsto akcija od fondova Svedfand (Swedfund) i DEG-a.\nTransakcijom se, dakle, završava konsolidacija vlasničke strukture Komercijalne banke, a Republici Srbiji će omogućiti da ponudi na prodaju ukupno 83,23 odsto akcija Komercijalne banke u tekućem procesu privatizacije banke.\nKako se dodaje u saopštenju, EBRD i IFC, zajedno sa Republikom Srbijom, aktivno su podržavali oporavak i razvoj Komercijalne banke u poslednjim godinama, što je rezultiralo snažnim komercijalnim i finansijskim rezultatima koje je banka uspešno realizovala u 2017., 2018. i prvoj polovini 2019. godine.\nRepublika Srbija, EBRD i IFC, uvereni su da je Komercijalna banka u dobroj poziciji da ostvari uspešnu privatizaciju, što će ići i na korist njenih klijenata, srpskog bankarskog sektora u celini, kao i Republike Srbije, zaključuje se u saopštenju.


Beograd | Novi Bg. Član od: 30.11.2020 Ocenite\nUvek dobra saradnja. .. za svaku pohvalu.\nOdlična saradnja sa članom sve preporuke.\nLak dogovor, brza kupovina, odlična komunikacija sve pohvale!\nPreporuka u svakom pogledu\nMini akomulatorska testera\nOdličana saradnja. Sve preporuke! !!\nSve fer i korktno izvedeno! Srdačne preporuke za saradnju! Moja ocena 10++++\nSve ok , hvala . Preporuka\nDzojstik x-box 360\nFenomenalna saradnja - odlična komunikacija, lagani dogovor i maksimalan izlazak u susret meni kao kupcu. Sve preporuke.\nOdlicna saradnja, komunikacija, sve pohvale za prodavca!\nStoni hokej na ledu\nSve prošlo bez ijednog problema! Dragan je stvarno za svaku preporuku za saradnju! Moja ocena za prodavca 10+++\nBMW-original-gepek-nosač kofera-top case, kao nov\nSve uradjeno bez ijedne zamerke! Najsrdačnije preporuke za saradnju! Moja ocena za prodavca 10+\nSve u najboljem redu. Moje preporuke i pohvale\nKorektan i uspesan dogovor. Uspesna saradnja koja ce se nastaviti 10+\nпреса за колачиће\nSve uradjeno bez ijednog problema! Najsrdačnija preporuka za saradnju! Moja ocena za prodavca 10+.\nTrgovina prošla bez ijedne zamerke! Preporuka za saradnju! Ocena za prodavca 10+\nKosarka i gol\nSve pohvale brz dogovor i isporuka,10+++++++


Ogledi o političkoj moći u Vizantiji : činioci i oslonci : Ljubomir Maksimović\nčinioci i oslonci\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Vizantija , Politička istorija , Istorija Vizantije\n2013; ćirilica; 20 cm; 508 str.; 978-86-379-1244-6;\nIzdavač: Srpska književna zadruga; 2013; ćirilica; 20 cm; 508 str.; 978-86-379-1244-6;


MK Commerce vodeći izvoznik agrara - Bizlife.rs\n19:23 Novi Sad, 17/05/2017\nU 2016. povećan je izvoz srpskog agrara za 16,2 odsto u odnosu na 2015. godinu, a samo izvoz kompanije MK Commerce predstavlja četvrtinu ukupnog izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.\n“Ostvaren izvoz rezultat je velikog rada, ali i tridesetogodišnjeg iskustva kompanije i menadžmenta u oblasti agrara. Ovo bogato iskustvo prenosimo na obrađivanje više od 40.000 hektara u Srbiji i Ukrajini, a pored toga, kompanija MK Group ima pouzdane i svetski priznate partnere poput kompanija Cargill, Glencore, Nidera i drugih.\nPored kapaciteta silosa za šećer koji iznose 300.000 tona a koji su u sastavu MK Group, sam MK Commerce poseduje i skladišne kapacitete od 500.000 t koji su raspoređeni na gotovo svakih 14 km širom Vojvodine.”\nMK Group ima vertikalno integrisan proces proizvodnje što, ako pogledamo ostale podatke, doprinosi tome da sa pravom možemo da ponesemo titulu najveće poljoprivredne kompanije u Srbiji, a i šire, izjavio je direktor MK Commerce Nemanja Vuković prilikom preuzimanja nagrade.\nizvoz poljoprivreda mk grupa


NJEMAČKI NOGOMETNI SAVEZ POD ISTRAGOM, NISU PLATILI SKORO PET MILIJUNA EURA POREZA? 'Namjerno su ignorirali nepravilnosti' - Net.hr\nNJEMAČKI NOGOMETNI SAVEZ POD ISTRAGOM, NISU PLATILI SKORO PET MILIJUNA EURA POREZA? / 'Namjerno su ignorirali nepravilnosti'\nIstragu je potvrdio ured tužiteljstva u Frankfurtu\nProstorije Njemačkog nogometnog saveza (DFB) te domovi sadašnjih i bivših službenika ove institucije su predmetom istrage koju su pokrenuli njemačko državno tužiteljstvo i porezna uprava pod sumnjom na ozbiljnu utaju poreza, izvjestili su u srijedu iz ureda tužiteljstva u Frankfurtu.\nU priopćenju se navodi da je šest bivših i sadašnjih dužnosnika DFB-a pod sumnjoj da su tijekom nekih utakmica u 2014. i 2015. prihod od reklama na stadionu namjerno pogrešno prijavljivali kao prihod od upravljanja imovinom, što je dovelo do izbjegavanja plaćanja poreza u iznosu od 4,7 milijuna eura.\nOko 200 službenika je sudjelovalo u pretresima koji su provedeni na nekoliko lokacija u pet njemačkih pokrajina.\n"Prema onome što smo do sada doznali u istrazi postoji sumnja da su okrivljenici znali za nepravilnosti vezane za porez, ali su ih namjerno ignorirali kako bi se DFB njima okoristio", priopćili su iz ureda tužiteljstva ne navodeći o kojih se šest osoba radi.\nutaja porezanjemacki nogometni savez\nPREKRASNA ŠPANJOLKA /\nPrestala se baviti manekenstvom zbog depresije pa postala jedna od najboljih tenisačica na svijetu\nVIRALNA SNIMKA /\nDiletta se sagnula pa ustala, ono što su nakon toga napravili navijači ju je oduševilo\nDILETTA ZABLISTALA NA TRAVNJAKU /\nMiljenica fanova pojavila se na derbiju u prevrućem izdanju, a jednim potezom izazvala je ludnicu


O uspehu mlade kanadske dizajnerke srpskog porekla pisali su najtiražniji kanadski dnevni list „Toronto Star“, zatim nacionalni njuz-magazin „Meklin’s“ (MacLean’s) koji izlazi 100 godina i mnogi drugi.\n„Kejt Midlton je medjunarodna ikona stila i vrlo sam počastvovana što je odabrala da nosi Sentaler kaput tokom posete Kanadi. Posebno me raduje što je iz moje kolekcije izabrala baš kaput sa rebrastim rukavima koji je pravi zaštitini znak moje firme. Ona ga je nosila sa produhovljenošću i elegancijom i zaista ne mogu biti srećnija“, izjavila je za Betu, posredstvom svoje PR agencije Nordstrommate, Bojana Sentaler.\nOtkad je ustanovljen 2009. brend Sentaler postao je sinonim za elegentni, sofisticirani stil. Odeća koju kreira Bojana Sentaler izuzetnog je kvaliteta, ručno doradjena, prilagodjena silueti moderne žene. Bojana Sentaler Nikolić (32) rođena je u Beogradu, a u Kanadu se doselila kada je imala osam godina. Diplomirala je na školi biznisa na Jork univerzitetu u Torontu. U Dubaiju, na Bliskom istoku, sticala je medijsko-marketinšku praksu, ali se opredelila za ono što je najviše volela – modnu kreaciju. Veliki uticaj na nju imao je i susret s kreatorom Karlom Lagerfeldom.\nMedju poznatim damama koje nose modnu odeću Bojane Sentaler su i zvezda TV-serije „Seks i grad“ Kim Katral (Catrall), dobitnica nagrade EMI Tatjana Maslani (Tatiana Maslany) i mnoge druge.


EKO FESTIVAL “Green Days” - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nZbog izuzetnog interesovanja građana, biće ovo prilika i da se na “ZELENIM pančevačkim danima” nastavi akcija “Do plaže - preko reciklaže!” započeta još povodom Svetskog dana zaštite životne sredine.\nVredne i ekološki osvešćene žitelje Pančeva njihov “ekološki džeparac” čeka od 10 do 18 sati, od petka do nedelje (20. do 22. jula) kod namenskog kontejnera koji će biti postavljen kod ulaznih kapija Festivala – kod Teniskih terena na Tamišu. Svi prikupljeni uređaji biće reciklirani u pogonima “BiS Reciklažnog centra”. Takodje na licu mesta, građani koji predaju otpad moći će da kupe ulaznicu za festival.\nTags: bisgreen dayspančevo\nNext post Prijava za privredni prestup zbog uginuća ribe u reci Rasini\nPrevious post Sud odlučio: Ne možete diktirati ljudima što da jedu


PLENKOVIĆ: Nastavićemo rešavanje otvorenih pitanja sa Srbijom | Ekspres.net\nPlenković je to rekao komentarišući stanje u regionu nakon parlamentranih izbora u Crnoj Gori i sporazuma u Vašingtonu koji su potpisali Beograd i Priština.\n“Zalažemo se za stabilnost u svim susednim zemljama i to je poruka broj jedan. Dijalog koji se vodi između Srbije i (samoproglašenog) Kosova ima dva kraka, jedan u Vašingtonu i drugi u Briselu i tu vidimo pomake”, naveo je Plenković na konferenciji za novinare nakon razgovora Draganom Čovićem, liderom HDZ BiH.\nZa Hrvatsku je, istakao je, važno da se smanjuju tenzije, normalizuju trgovački tokovi i omogućava sloboda kretanja ljudi.\nDodao je da Hrvatska vodi računa o Hrvatima u Srbiji i Crnoj Gori, kao i da će nastaviti da sa Srbijom rešava niz pitanja koja su na dnevnom redu, prenela je Srna.\nTags andrej plenkovićhrvatskasrbija\nHrvatska otvara granice, ali ne i za Srbiju Vučić: Hrvatskoj sve najbolje, mi gledamo svoja posla PITANJE NADLEŽNOSTI O RATNIM ZLOČINIMA: Šta je Plenković rekao, a Brnabićeva nije potpisala u Londonu MLADI SRBIJE I HRVATSKE: Za puno priznanje i poštovanje žrtava\nSUAREZ U SUZAMA: Nisam mislio da ću se ovako oprostiti od Barselone Luis Suarez (34) postao je novi igrač Atletiko Madrida. U neobičnom...


Štulić tvrdi da to udruženje (danas Organizacija muzičkih autora Srbije) decenijama zarađuje na njegovoj muzici, a da on od toga nema ništa. Prozvao je i hrvatski ZAMP (Služba zaštite autorskih muzičkih prava), a samo od kompanije Croatia Records je tražio 25 miliona evra.Nakon dužeg vremena, to pitanje je ponovo pokrenuo na svom kanalu na Jutjubu, pa je u opširnoj objavi izračunao koliko novca mu dosad navodno duguju.\n"Čak i tako ste (po istom obrascu) još polagali pravo na ubiranje mojih honorara sve do isteka te kalendarske godine (znajući da ih nikada nećete isplatiti), štaviše, toliko vam se osladilo da mi ne silazite 'sa nježnika' sve do današnjeg dana. Sad, ja nisam od SOKOJ-a primio ni dinara u celokupnom životu. Za drugu polovinu 1980. ste ubrali barem 50.000 tadašnjih maraka samo od Jugotona na ime mojih autorskih honorara koje nikada nisam video, a sledeću '81. kudikamo više, da ne spominjem radiodifuzna izvođenja kako u zemlji tako i inostranstvu (koja su daleko platežnija)", nastavlja Štulić.\n"Tad ste me u zamenu za hrvatsku 'Oluju' predali ZAMPU (vidi se da radite za istog gazdu), dakle, tu ste me svake godine oštetili za milion evra, jer, premda ste znali da ja nemam ništa s vama, opet do rata je na svakom nosaču zvuka stajalo SOKOJ i, naravno, moji radiodifuzni prihodi su se slivali u vaše kofere, a upravo je to i razlog vašem podmetanju nepostojećih web licenci na moje pesme, content ID-a i uopšteno drugih lažnih i neistinitih podataka. Ipak to ne znači da vam matematika ne ide od ruke, naprotiv, i sami ćete lako izračunati koliko tih trinaest godina po milion evra iznosi, dodatno kamati. A neću vam oprostiti ni tih godinu i po, '80. i '81. To je što se tiče glavnice iz Jugoslavije. A za ove druge potonje grehe koji se očito protežu od '94. sve do današnjih dana (jer čemu onda ovo prometovanje), još 26 miliona, dakako sa kamatama, dok bezočnost vašeg 'poslovanja' nema cenu, pa ću je otpisati", zaključio je.\n"Branimir Štulić dakle ne želi ostvarivati svoja prava preko bilo kog udruženja za kolektivno ostvarivanje prava u svetu. Da bi to uradio, on ne mora da bude član npr. HDS ZAMP-a - trebalo bi da bude član bilo kojeg sestrinskog društva za kolektivno ostvarivanje prava u svetu - ako želi i holandskog društva BUMA/STEMRA. Ali on to jednostavno ne želi.


DOKTORKA OBRADOVIĆ ODGOVORILA NA VAŽNO PITANJE: Od čega zavisi da li će se temperatura javiti kada se zarazimo? - Svetionik.com\n3963 DOKTORKA OBRADOVIĆ ODGOVORILA NA VAŽNO PITANJE: Od čega zavisi da li će se temperatura javiti kada se zarazimo?\nEspresso · 14.10.2021 20:14\nKod infekcije korona virusom simptomi se javljaju postepeno, dok grip obara odmah