Auto-put do Crne Gore sve bliži; Kako napreduju druge kljuène deonice? - Biz - B92.net\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapiæ rekao je da je sa amerièkim partnerima dogovoren Jadransko-jonski put, a sa EU završetak auto-puta Bar-Boljare.\nIzvor: Blic, B92.net èetvrtak, 11.11.2021. | 12:35 -> 18:20\n"Kljuèni zakljuèci su: auto-put Podgorica - Boljare u dogovoru sa Srbijom biæe završen verovatno do decembra 2027. godine", rekao je Krivokapiæ na današnjoj konferenciji, preneli su crnogorski mediji.\nPodsetimo, i predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ ranije je najavio da æe se, kada deonica od Požege do Boljara bude završena, od Beograda do granice sa Crnom Gorom stizati za dva sata i 15 minuta.\nA koji su još infrastrukturni projekti aktuelni u našoj zemlji?\nU Srbiji se trenutno projektuje i gradi 1.300 kilometara auto-puteva i brzih saobraæajnica. Da je ulaganje u kapitalne investicije strategija države, potvrðuje i to što je budžetom za 2022. godinu za ove namene predviðeno izdvajanje od 486 milijardi dinara, 86 više nego ove godine.\nTo praktièno znaèi da izdvajanje novca za kapitalne projekte ostaje i dalje stub razvoja srpske ekonomije, što je i definisano Programom 2020-2025. Struènjaci ovakvo opredeljenje pozdravljaju ali upozoravaju da dosadašnja praksa vezana za kašnjenje u realizaciji nekih infrastrukturnih objekata mora da se prevaziðe jer u suprotnom definisani rokovi mogu da ostanu mrtvo slovo na papiru.\nNa takvu praksu upozorio je i predsednik Aleksandar Vuèiæ, koji je izneo podatak da je do juna meseca ove godine, od 410 milijardi dinara predviðenih za kapitalne investicije, samo 28 posto povuèeno.\nVuèiæ objavio video-snimak: "Ovo æe biti pravo remek-delo"\nU Ministarstvu graðevinarstva za Blic Biznis kažu da njihovi projekti se realizuju u skladu sa predviðenom dinamikom.\n"Od 2012. godine izgraðeno je ukupno oko 350 kilometara auto-puteva. U ovom trenutku se projektuje i gradi sveukupno oko 1.300 kilometara auto-puta i brzih saobraæajnica. Poslednjih godina vrednost investicija u saobraæajnu infrastrukturu iznosi oko 23 milijarde evra", navode u Ministarstvu graðevinarstva za Blic Biznis.\nPoèeli radovi; "Nastavljamo sa investicijama" FOTO\nProcenjena vrednost je 450 miliona evra. Radovi se izvode na Potezu 1 (tunel Laz), Potezu 2 (tunel Munjino brdo) i Potezu 3 (trasa auto-puta). Tokom septembra i oktobra poèelo je probno asfaltiranje trase.\nU januaru je planiran završetak deonice od petlje Preljina do petlje Pakovraæe, a krajem 2022. godine planirano je otvaranje cele deonice. Ovaj potez æe spojiti Кruševac sa Кraljevom i Èaèkom. Pored auto-puta, projekat obuhvata i regulaciju Zapadne Morave i njenih pritoka.\nFruškogorski koridor: Deonica Novi Sad - Ruma, 47,7 kilometara\nOn je definisan i kao važan ekološki projekat jer probijanjem dva tunela od 3,5 kilometara trebalo bi da se zaštiti životna sredina u nacionalnom parku jer preko Iriškog venca više neæe iæi motorna vozila. Do kraja godine planiran poèetak radova na mostu preko Dunava.\nBrza saobraæajnica Ruma - Šabac – Loznica, 77 kilometara\nAutoput Ruma – Šabac je dužine 22 kilometra, a deonica Šabac – Loznica, koja æe biti izgraðena u profilu brze saobraæajnice, je 55 kilometara. Planirana je izgradnja ukupno 56 objekata od èega 54 mosta i 2 petlje.\n"Ovo je od vitalnog interesa za opstanak istoène Srbije" VIDEO\nUgovorena cena radova je 467,5 miliona evra, a radove izvodi azerbejdžanska kompanija Azvirt sa domaæim podizvoðaèima. Izgradnja brze saobraæajnice od Beograda do Šapca æe se voziti manje od 40 minuta.\nRadovi se odvijaju planiranom dinamikom, angažovano je oko 300 ljudi i 128 jedinica mehanizacije. Radovi na mostu preko Save završeni su 50 odsto, a nadležni najavljuju da æe radova na mostu biti završeni èak 6 meseci pre ugovorenog roka.\nAutoput Кuzmin - Sremska Raèa sa mostom preko reke Save, 18 kilometara\nVrednost investicije je 220 miliona evra. Beograd - Sarajevo prvi je auto-put koji æe direktno povezati Srbiju i Bosnu i Hercegovinu, odnosno Republiku Srpsku.\nU okviru izgradnje ovog auto-puta je i izgradnja mosta na Savi u Sremskoj Raèi, ukupne dužine 1.310 metara.\nU julu su potpisani i Sporazumi o graniènim prelazima sa Savetom Ministara Bosne i Hercegovine èime su u potpunosti precizirani granièni prelazi.\nBrza saobraæajnica Iverak – Lajkovac\nNa trasi æe se nalaziti 25 objekata, jedna petlja i 19 mostova, a brza saobraæajnica imaæe po dve trake u oba smera i projektovana je za brzinu do 100 kilometara na sat.\nOva saobraæajnica æe krak auto-puta Miloš Veliki produžiti do Valjeva.\nU toku su intenzivni radovi na tri deonice Iverak – Lajkovac. Imaæe 19 mostova, a projektom je predviðeno i ureðenje toka reke Кolubare èime æemo zaustaviti plavljenje u ovom delu Srbije.\nZavršena je deonica od Ostružnice do petlje Orlovaèa na obilaznici oko Beograda nakon više od 30 godina. Ova deonica u dužini od 7,7 kilometara ima dva tunela i bila je jako zahtevna za izgradnju.\nJoš jedan kružni tok; "Da svaki èovek dobije asfalt do svoje kuæe" FOTO\nOve godine, šest meseci pre ugovornog roka u saobraæaj je pušten sektor 4 obilaznice oko Beograda èiji se završetak èekao godinama.\nOtvoreni su radovi na deonici autoputa Miloš Veliki – Novi Beograd – Surèin 31. marta 2021 godine. Na projektu Novi – Beograd Surèin otvoreni su radovi prema petlji Surèin i buduæem Nacionalnom Stadionu a na pod-deonici 1 od Niša ka Ploèniku radovi æe poèeti u novembru.\nPovezuje Srbiju sa albanskom obalom, i predstavljaæe vezu Кoridora 10 sa Rutom 6 (Skoplje-Priština) i Rutom 2b (Sarajevo-Podgorica-Vlora). Cilj projekta je pored bolje regionalne povezanosti i ušteda u vremenu putovanja, operativnim troškovima putovanja i poveæanje bezbednosti.\nTokom leta poèelo je testiranje ovog dela brze pruge. Dinamièka testiranja završene pruge od Beograda do Novog Sada planirana su u januaru i poèetkom februara 2022. Godine. Prvi brzi voz Štadler Кis stigao je 28. oktobra, sledi isporuka još 2 u narednom periodu.\nProjekat treba da obezbedi brzinu do 200 km/h, na više od 50% od deonice kao i rekonstrukciju stanica i stajališta, ugradnju savremenih sistema signalizacije i upravljanja saobraæajem.Ova investicija obuhvata i obnovu deonica Beogradskog i Niškog železnièkog èvora.\nZvanièan rok za završetak radova 10. novembar 2022. ali je je izvoðaè najavio da æe radovi biti završeni u leto 2022.Nakon rekonstrukcije, pruga æe biti jednokoloseèna, elektrificirana i osposobljena za brzine do 120 km/h a donji stroj pruge biæe rekonstruisan za brzine do 160 km/h.


Povoljan smještaj u apartmanima Jadranovo | Hotel Anda\nPovoljan smještaj u apartmanima Jadranovo\nPerhati 16, 51264 Jadranovo\nPovoljan smještaj u apartmanima Jadranovo |\nHOTEL ANDA VILLA CLUB JARDIN postoji od 2006. godine sa sjedištem na području Primorsko-goranske županije.\nKao svoju primarnu djelatnost ističe pružanje povoljnog smještaja u kompletno opremljenim apartmanima.\nHOTEL ANDA VILLA CLUB JARDIN sjedište ima u mjestu Jadranovo.\nPrimarna djelatnost je smještaj u apartmanima. U ponudi je devet apartmana koji su kompletno opremljeni (tv, klima, interenet). Apartmani su smješteni blizu centra i mora.\nPovoljan smještaj u apartmanima ono je što nudi HOTEL ANDA VILLA CLUB JARDIN kojem se s povjerenjem možete obratiti.


Kolumne & novosti: “Jedan od najboljih”: Ko je uhapšeni dr Vladimir Mentus\nPiše: Božica Luković\nIza Vladimira Mentusa, mladog naučnika koji je promptno osuđen na 30 dana zatvora, stoji zavidna akademska karijera.\nPravda u Srbiji je odavno izgubila ono suštinsko svojstvo da pred njom treba svi da budu jednaki – a hapšenja i hitna osuđivanja mladih tokom protesta još jednom su nas podsetila na to. Dok učesnici protesta brzo dobijaju kaznu pritvora, neki drugi, mnogo “teži” slučajevi se rastežu mesecima, pa i godinama.\nAkademska zajednica Srbije digla se na noge kada je tokom protesta u pritvor odveden i mladi doktor nauka Vladimir Mentus. Dr Goran Bašić, direktor Instututa društvenih nauka, čiji je Mentus član, povodom njegovog hapšenja je uputio otvoreno pismo premijerki Srbije Ani Brnabić, a reagovali su i brojni drugi akademski građani.\nMentus je uhapšen između 11. i 12. jula, a njegove kolege navode i da je pretučen u policijskoj stanici.\nKo je naučnik na kojeg se svom silom obrušila policija i država?\nMentus je u svojoj dosadašnjoj naučnoj karijeri proučavao važne oblasti sociologije, koje su od velikog značaja za razumevanje srpskog društva. Bavio se socijalnom psihologijom, koja proučava način na koji se pojedinac pridružuje većim grupama u društvu, ali i kako se ponaša u njima – od navijačke grupe do političke stranke. Takođe je izučavao i uticaje ekonomskih pojava na naš svakodnevni život i psihu.\nDiplomirao je 2010. godine, da bi zatim 2012. započeo karijeru istraživača na Institutu za društvene nauke u Beogradu. Pet godina kasnije, 2017. godine, Mentus postaje i doktor sociologije, odbranivši disertaciju na Filozofskom fakultetu. Takođe je objavio više značajnih naučnih radova i bio je učesnih brojnih naučnih skupova, a boravio je kao istaživač i na Univerzitetu Kompultense u Madridu.\nPored naučnog rada, Mentus se bavi i aktivizmom – on je član Združene akcije “Krov nad glavom”, i nije jedini iz ove organizacije koji je priveden na protestima. Pored njega uhapšen je student Igor Šljapić, koji je, da ironija bude veća, na protestu nosio transparent na kojem je pisalo “Stop nasilju”.\nNakon saznanja o Mentusovom hapšenju, reagovali su i iz Mreže akademske solidarnosti i angažovanosti (MASA), pokrenuvši peticiju u kojoj traže njegovo puštanje na slobodu.\n“MASA zahteva njegovo puštanje na slobodu, kao i poštovanje osnovnih ljudskih prava svakog demonstranta i demonstrantkinje. Slučaj kolege Mentusa nije usamljen, jer smo upoznati sa nekoliko slučajeva privođenja i određivanja pritvora bez zakonski odgovarajućeg tretmana, sa prekomernom upotrebom sile, gde su osobe zastrašivane i nije im data mogućnost da se obrate pravnom zastupniku. MASA najoštrije protestuje i pridružuje se zahtevima šire javnosti da se hitno obustavi prekomerna upotreba sile i nezakonito postupanje MUP-a prema demonstrantima i demonstrantkinjama. U ovim izuzetno teškim vremenima, kada se epidemiološka situacija radikalno pogoršava, i kada nezadovoljstvo građanstva ne dobija nikakav odgovor od nadležnih institucija, smatramo da je prevashodna odgovornost na policiji i tužilaštvu da ne dozvole da se pravni poredak i sigurnost građana nepovratno uruše”, navode iz ove organizacije.


Dobojski Info - Savjet za zaštitu potrošača\nDoboj je formirao Savjet za zaštitu potrošača. Sva preduzeća koja pružaju ekonomske usluge, sada bi tebalo da formiraju i komisije, u kojima će svoje predstavnike imati potrošači. Tako će građani moći da utiču na donošenje odluka.


ProAuto – Renault predstavio drugu generaciju Captura – najprodavanijeg gradskog SUV-a [Galerija]\nLIDERA KLASE NAPRAVILI JOŠ KOMPLETNIJIM\nProdavši 1,2 miliona primjeraka Captura prve generacije na svjetskom tržištu od 2013. godine, Renault se nametnuo kao lider tržišta gradskih SUV-ova. Gotovo odmah po predstavljanju postao je lider u svom segmentu i u Francuskoj i u Evropi. Tako je bilo sve do protekle godine, kada je Renault prodao više od 230.000 primjeraka ovog automobila širom svijeta.\nSedam godina kasnije, Renault predstavlja nasljednika u vidu Captura 2. Sedam godina je bilo sasvim dovoljno vremena da ga u novoj generaciji naprave globalnim automobilom, sa novom modularnom platformom koji će nositi identično ime na svim tržištima, proizvodiće se i u Kini, a u Južnoj Koreji će se prodavati pod brendom Renaulta. Novi Captur je platformom i arhitekturom dobio sve predispozicije da bude automobil sa određenim stepenom autonomne vožnje i da bude hibridni automobil. Sve je to dio strateškog plana koji se odvija pod sloganom “Vozi budućnost” (2017-2022), a Captur je samo jedan od njegovih ključnih modela.\nNovi Captur je dobio nešto izvajanije krupne detalje karoserije, što mu definitivno daje novi identitet u poplavi gradskih SUV-ova i crossovera, a pojedini detalji kroz vizuelne karakteristike svakog aktuelnog modela (prednja full LED svjetla u obliku slova C, tanja stražnja svjetla ukrasni hromirani umeci) vrlo precizno oslikavaju zaštitni identitet brenda.\nZajedno sa bojom Amethyst Black na verziji Initiale Paris, Atacama Orange, Flame Red i Iron Blue samo su neke od boja karoserije koje se nude na novom Capturu. Ukupno 11 boja karoserije, 4 kontrastne boje krova i 3 vanjska paketa za prilagodbu koja su već dostupna, osiguravaju čak 90 kombinacija boja.\nNema sumnje u to da je Captur derivacija nedavno predstavljenog Clija pete generacije (kojeg smo imali priliku i voziti), pa je i logično da je većinu segmenata unutrašnje arhitekture Renault iskoristio i za sasvim novog Captura. Ona zadržava takozvani “Smart Cockpit”, blago nagnut prema vozaču, sa potpuno novom konzolom. Sadržavajući potpuno nove tehničke sisteme i dičeći se najvećim displejima u svojoj klasi, cijela unutrašnjost pruža izuzetnu ergonomiju i vozaču i saputnicima.\nKljučna komponenta “Smart Cockpita” je 9,3-inčni multimedijalni ekran (dvostruko veći od 7-inčne verzije) najveći je u segmentu. Ovaj blago zakrivljeni portretni tablet donosi veliko osvježenje u putnički prostor, a njegova blaga zakrivljenost poboljšava čitljivost projiciranih podataka. Okrenut prema vozaču, sa svojim potpuno novim multimedijalnim sistemom Renault Easy Link, svim multimedijalnim, navigacijskim i infotainment uslugama lako je pristupiti, kao i Multi-Sense postavkama i parametrima za pomoć pri vožnji.\nKao Clio, novi Captur ima digitalni ekran na instrument-tabli. Ovaj ekran u boji može imati veličinu ili 7 ili 10,2 inča, i nudi veoma intuitivan način prilagođavanja doživljaja vožnje. Veća verzija uključuje GPS navigacioni sistem na ovom ekranu.\nSmanjili su i cijeli volan, a pogotovo njegov srednji dio. Tako vozač ima bolji pregled table sa osnovnim instrumentima. Profilisani mesnati obruč sa osloncem za palac čini se da je veoma ugodan za rukovanje.\nCijeli putnički prostor obogaćen je savremenom opremom i opremom koja poboljšava udobnost, ergonomiju i kvalitet. Naprimer, retrovizor nema okvira, poluga mehaničke ručne kočnice zamijenjena je tasterom električne parkirne kočnice sa funkcijom automatskog držanja, između sjedišta je klizni centralni naslon za ruke sa velikim pretincem, dva USB priključka i 12 V utičnica dostupni su putnicima na stražnjim sjedištima, a pretinci u vratima mogu primiti flaše zapremine 1,5 litara.\nSa potpuno novom arhitekturom, sjedišta na novom Capturu dostojna su onih iz viših segmenata. Osnova je 15 milimetara duža i ima mesnatiji profil koji pruža bolju podršku cijelom tijelu.\nKao i na potpuno novom Cliju, subwoofer vrhunskog audiosistema Bose je potpuno integriran u desnu stranu prtljažnog prostora, bez gubitka korisne zapremine najvećeg prtljažnikam u klasi – 536 litara! Njegova zapremina može se korigovati pomijeranjem cijele stražnje klupe za 16 centimetara. Preklapanjem naslona stražnjih sjedišta može se stvoriti skoro ravan pod, čime se dužina utovarnog prostora produžava na 1,57 m, što je 11 cm više nego kod prethodne generacije.\nCaptur je dobio potpuno rekonstruisane i benzinskih i dizelske motore. Mogu biti upareni sa 5 ili 6-brzinskim ručnim mjenjačem ili sa 7-brzinskim automatskim mjenjačem s dvostrukim kvačilom.\nOsnovni benzinac je jednolitarski trocilindarski turbomotor sa 100 KS i sa 160 Nm obrtnog momenta. Sa 10 KS i sa 20 Nm više, mijenja prethodni motor TCe 90. U kombinaciji sa ručnim mjenjačem sa 5 brzina, on će se pokazati još čišćim i ekonomičnijim, jer će biti opremljen i LPG sistemom. Ovaj fabrički ugrađen sistem ima automatski režim prebacivanja vrste goriva.\nSnažniju verziju predstavlja 1,3-litarski četverocilindarski turbomotor 1.3 TCe GPF snage 155 KS i 270 Nm. Užitak u vožnji poboljšan je ugradnjom 7-stepenog automatskog mjenjača sa dvostrukim kvačilom. Polugice za promjenu stepena prenosa, koji se nalaze iza upravljača i Multi-Sense Sport način vožnje temperamentnijim vozačima mogu pružiti sportski užitak u vožnji. Ova verzija motora 1.3 TCe snage 155 KS / 270 Nm podešena je drugačije od verzije sa 150 KS / 250 Nm koju zamjenjuje. To je omogućilo da se njegova potrošnja i emisije CO2 optimiziraju u skladu sa WLTP protokolom mjerenja.\nDizelsku ponudu čine dvije varijante poznatog 1,5-litarskoig dCi motora. Dostupan je u dvije verzije kako bi odgovarao svim uslovima vožnje – i onom u gradskom režimu i onom na otvorenoj cesti. Slabiji sa 95 KS i sa 240 Nm sa 6-stepenim ručnim mjenjačem je krajnje ekonomičan, a snažniji sa 115 KS i sa 260 Nm, uparen sa 6-stepenim ručnim mjenjačem ili sa 7-stepenim automatskim mjenjačem sa dvostrukim kvačilom pokazaće dinamičnu stranu ovog dizela.\nKonačno, tehničku poslasticu čini i prvi Renaultov hibridni pogon – E-Tech. Pogon E-Tech je razvio i patentirao Renault, a koristi određene komponente koje paraleno razvijaju i koriste drugi brendovi iz saveza, uključujući i novu generaciju benzinskog motora od 1,6 litara posebno prilagođenog za ovu namjenu. Električni motor pokreće baterija kapaciteta 1,2 kWh.\nNovi Captur sadrži čitav niz pametnih tehničkih sistema koji će i kvalitet i sigurnost vožnje dići na puno viši nivo, a Renault se pohvalio činjenicom da se radi o najbogatijoj ovakvoj opremi u klasi.\nRenault Easy Drive sistem je najkompletniji sistemi pomoći vozačima na tržištu. Tako se Renault može pohvaliti time da Captur može biti opremljen do sada najkompletnijim asortimanom sistema pomoći vozaču u svom segmentu. Sistemi su podeljeni u tri grupe: vožnja, parkiranje (pod oznakom Renault Easy Drive) i sigurnost.\nNove sigurnosne karakteristike uključuju kamere sa pogledom 360 stepeni i aktivno kočenje u hitnim slučajevima sa otkrivanjem biciklista i pješaka. Vrhunac je Highway & Traffic Jam Companion – jedinstven za svestrani segment gradskih automobila. Ovaj napredni sistem pomoći vozaču predstavlja prvi korak ka autonomnim vozilima.\nTu su Highway & Traffic Jam Companion, koji kontrolira brzinu vozila i održava sigurnu udaljenost od vozila koja su ispred, zadržavajući vozilo u sredini svoje trake; Adaptive Cruise Control (0 do 170 km/h), koji u toku vožnje održava minimalnu sigurnu udaljenost u odnosu na vozilo ispred. ACC je sistem koji potpuno zaustavlja automobil u gradskim gužvama i koji ga također pokreće nakon 3 sekunde. Nakon 30 sekundi neaktivnosti, sistem se automatski deaktivira. Cruise Control sa funkcijom Speed Limiter i Automatic High Low Beam koji koristi prednju kameru da bi uglom optimizirao intenzitet prednjeg osvjetljenja.\nNovo u ponudi je Active Emergency Brake – sistem aktivnog kočenja u slučaju nužde ukoliko vozač ne primijeti biciklistu ili pješaka. Tu je i napredni sistem Blind Spot Warning, koji radarima “pokriva” takozvani mrtvi ugao u retrovizorima.\nKada se pojavi na tržištu, novi Captur će svim ovim opet imati sve predispozicije za najprodavanijeg gradskog SUV-a u klasi.\nCaptur, Crossever, Renault, Renault Captur\nAudi SQ8 sa najmoćnijim evropskim dizelskim motorom [Galerija i Video] Stigao najluksuzniji Audi S8 četvrte generacije sa snagom od 571 KS [Galerija]


20.05.2018. 21:23h 21.05.2018. 13:11h\nPored tableta za odvikavanje od droge, Zoran Marjanović pije i sedative poput bensedina, bromazepama, lorazepama i ksalola, tvrdi odlično obavešteni izvor Kurira\nZoran Marjanović, osumnjičeni za ubistvo supruge Jelene Marjanović, pevačice „Granda“, u Okružnom zatvoru pije lek buprenorfin, poznatiji kao „bup“, koji se koristi za lečenje zavisnika od heroina, saznaje Kurir.\nMarjanović je uhapšen 15. septembra 2017. godine i od tada se nalazi u pritvoru pod sumnjom da je pre dve godine na nasipu u Borči ubio suprugu Jelenu Krsmanović Marjanović. Odlično obavešteni izvor Kurira kaže da Marjanović duže vreme uzima buprenorfin i da do njega dolazi trampom sa drugim osuđenikom.\nUbijena pre više od dve godine... Jelena Marjanović foto: Privantna arhiva\n- Marjanović na računu uvek ima novca i parama kupuje boksove cigareta, koje potom trampi za kutije ovih tableta. Osuđenik koji trguje sa Zoranom kutiju „bupa“ vrednuje oko 4.000 dinara, iako košta duplo manje. Kad Marjanović kupi dovoljnu količinu cigareta, oni se dogovore da u jednoj od prostorija CZ obave trampu - objašnjava naš izvor.\nOn kaže da lekari „bup“ propisuju isključivo heroinskim zavisnicima i da ga je vrlo teško nabaviti bez recepta. - Narkomani ga često kradu iz apoteka ili od pacijenata, jer ga koriste kao zamenu za drogu. Da li je Zoran koristio ili koristi heroin, ne znam i ne želim da tvrdim, ali je čudno to što ilegalno kupuje i pije ovakvu vrstu lekova - kaže naš izvor.\nOpasna supstanca... Tablete buprenorfina foto: Shutterstock\nKako tvrdi sagovornik Kurira, osim leka za odvikavanje od narkotika,\nMarjanović pije i sedative poput bensedina, bromazepama, lorazepama i ksalola.\n- Zoran pije brdo različitih tableta. Nakon što je došao u CZ, on se relativno dobro držao. Međutim, kako je vreme prolazilo njegovo stanje počelo je da se pogoršava, verovatno kad je shvatio da neće izaći iz pritvora, kako se u početku nadao. On se ponekad ponaša kao da svet ne vidi onakav kakav zaista jeste. Često pominje ćerku Janu i roditelje, a za sebe govori da je žrtva i da nevin leži u zatvoru - rekao je naš sagovornik.\n8 meseci marjanović u pritvoru,40 godina robije mu pretifoto: Damir Dervišagić\nPodsetimo, optužnica protiv Marjanovića je vraćena na dopunu jer je sud naložio da tužilaštvo kao svedoka sasluša Zoranovu i Jeleninu ćerku Janu. Njeno saslušanje, međutim, još uvek nije zakazano.\nOVE LEKOVE PIJE ZORAN\nDoktor Janko Samardžić\nLEK DELUJE KAO HEROIN I MORFIJUM\nDoktor Janko Samardžić, specijalista farmakologije, objašnjava da se buprenorfin od pre nekoliko godina uspešno koristi u programima detoksikacije i lečenja bolesti zavisnosti, i to najčešće od heroina.\n- Lek se uzima s ciljem da se ublaže simptomi odvikavanja i umanji želja da se droga ponovo koristi. Ovaj lek ima slične karakteristike kao heroin i morfijum, ali slabije delovanje i znatno duže izlučivanje iz organizma, pa na taj način manje izaziva zavisnost u odnosu na heroin. Prekomerna primena leka može dovesti do razvoja zavisnosti i ispoljavanja teških toksičnih efekata, uključujući depresiju disanja i smrt, posebno ukoliko se kombinuje sa drugim supstancama ili alkoholom - objašnjava dr Samardžić.\nMarjanovićev advokat REDOVNO OBILAZIM KLIJENTA, ZNAO BIH DA JE TO TAČNO\nAdvokat Zorana Marjanovića Stefan Jokić za Kurir kaže da nije tačno da njegov klijent uzima lek za odvikavanje od heroina.\n- To su notorne gluposti. Redovno obilazim svog klijenta u pritvoru i znao bih da je to tačno. Sve lekove koje uzima su pod kontrolom doktora zatvorske bolnice, a ako nekih nema ja mu ih nabavljam na recept - rekao je Jokić, jedan iz tima branilaca Zorana Marjanovića.\nZORAN MARJANOVIĆ DOŽIVEO NERVNI SLOM?! U ćeliji ponavlja samo JEDNU REČENICU! NIKO NE ZNA ŠTA ZNAČI!\nAutor: Kurir / Dušan Stamenković, Foto: Privatna arhiva, Dragan Kadić\nZoran MarjanovićJelena Marjanović KrsmanovićUbistvoubijenapevačicazvezda grandaistragadrogaheroinzavisnostlekovibuprenorfinlečenje


Milo Đukanović Zdravko Krivokapić MAndat Mandatar Vlada | Info | EX YU\n29. jul, 10:56\nPRELOMIO: Milo Đukanović odlučio kome će dati MANDAT! (FOTO, VIDEO) 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nĐukanović je kazao da će predlog za mandatara danas uputiti predsedniku Skupštine.\nIzvor: Mondo.me/Teodora Orlandić\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović danas će predsedniku Skupštine uputiti predlog da Zdravko Krivokapić bude mandatar za sastav nove Vlade.\nĐukanović je rekao da će danas Skupštini uputiti predlog da mandatar za sastav nove Vlade bude nosilac liste "Za budućnost Crne Gore", Zdravko Krivokapić.\n"Zahvaljujem nosiocima lista, predlog ću uputiti Skupštini Crne Gore. Odajem priznanje predstavnicima koalicija zapostizanje brzog sporazuma", rekao je predsednik.\n"Izborni proces i tranzicija vlasti rezultat su višegodisnjeg napora institucionalnog državnog okvira. Naše društvo ovim pokazuje zrelost, naveo je Đukanović i dodao da je Crna Gora prepoznata kao faktor regionalne stabilnosti", dodao je.\n“Mi na ovim izborima nsmo odlučivali o državi, zato ne smemo dozvoliti da bilo ko ugrozi državu” , naveo je predsjednik.\n"Verujem da će nova vlada iskoristiti ovaj dokument za neophodne reforme", naveo je Đukanović i poručio novom mandataru da ću biti otvoren za svaku vrstu saradnje.\nPrethodno je Đukanović sa nosiocima lista koalicija “Za budućnost Crne Gore”, “Mir je naša nacija“ i “Crno na bijelo”, Zdravkom Krivokapićem, Aleksom Bećićem i Dritanom Abazovićem, održao konsultacije o mandataru. Đukanović je kazao da će predlog za mandatara danas uputiti predsedniku Skupštine.\nOn je kazao i da će nova vlada nastaviti sa investicijama, borbom protiv korone… Ističe i da izveštaj EK pokazuje da su urađene značajne reforme.\nRUKO NA SRCE\n08.10.2020. / 14:59\nMilo Djukanovic je CAR ZA SVE NJIH\nUaaauuu kakav naslov. Kao da se to nije znalo\nMilo demokrata!!! i ovi iz EU da pozavide !!! 😂😂😂😂


Glas Srpske, ATV, 06.08.2018, Hrvatski sud produžio pritvor penzionisanom pukovniku VRS | D.I.C. Veritas\nBanjaluka – Penzionisani pukovnik Vojske Republike Srpske Dane Lukajić u Zagrebačkom istražnom zatvoru ostaće još dva mjeseca, odluka je to Županijskog suda u Zagrebu. Prihvatili su prijedlog tužilaštva, koje očigledno još nema dokaza za podizanje optužnice. Produženje pritvora pravdaju potrebom za daljom istragom.\n“Razlozi za određivanje odnosno naknadno produživanje istražnog zatvora su u tome što je on državljanin BiH iz kojeg razloga postoji opasnost od bijega, druga stvar su posebno teške okolnosti izvršenja kaznenog djela za koje se tereti”, izjavio je Krešimir Devčić, portparol Županijskog suda u Zagrebu.\nDane Lukajić uhapšen je po policijskoj potjernici i to dok je putovao na obilježavanje dana stradanja Srba i Jevreja u ustaškom logoru Jadovno. Hrvatske vlasti ga sumnjiče da je počinio zločin protiv ratnih zarobljenika na Manjači.\n“Prema raspoloživim dokumentima koji postoje, gospoin Lukajić nema nikakve odgovornosti za bilo šta što se dešavalo na Manjači, čak naprotiv, prema izjavama nekih lica, njegova uloga je bila izuzetno humana i pomoć prema tim licima. Ono što je problem jeste to što Hrvatska ne želi da procesuira svoje državljane. A bave se onim što se ne zove pravo i onim što se ne zove pravda, a to je montirani proces kao što je proces protiv Lukajića”, rekao je Milorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata i ratnih zločina RS.\nOsude stižu i iz Dokumentaciono informacionog centra Veritas. Hrvatska od Srbije traži da iz zakona izbaci regionalnu nadležnost za suđenje ratnim zločinima, a to što traže ne primjenjuju u svom slučaju, poručuje Savo Štrbac.\n“Jeste Manjača u Republici Srpskoj, odnosno u BiH. Kakva je onda veza između njihovog pravosuđa i Manjače? Može biti u tome što su tu bili zarobljeni pripadnici Hrvatskih oružanih snaga. Ali ni to po ovoj logici njihovoj ne bi bilo dovoljno da oni imaju nadležnost nad ovim sudom. Biće da je nešto drugo u pitanju” , rekao je Savo Štrbac, predsjednik Dokumentaciono-informacionog centra “Veritas”.\nHrvati Lukajića sumnjiče da je pripadnicima Vojske Republike Srpske u septembru 1992. godine, naredio zlostavljanje zarobljenika Hrvatskih oružanih snaga. Iz Centra za istraživanje rata i ratnih zločina RS podsjećaju da o Lukajiću postoje brojna svjedočenja, koja su i u rukama odbrane, a koja dokazuju kako je on pošteno i bez mrlje obavljao svoju tadašnju funkciju.\n4. Juli 2018.Vesti Online, 04.07.2018, Lukajiću iz Srpske ni advokatPenzionisanom pukovniku Vojske Republike Srpske Danetu Lukajiću (67) Županijsko državno tužilaštv...\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, D.I.C. Veritas u medijima, Hronika, Sudski postupci protiv Srba u RH / Tagged: bih, dane lukajić, hvo hv, jadovno, jurisdikcija, manjača, ratni zločin, republika srpska, savo štrbac, zagreb


Dani meda, muzike i novog ustava\nDnevnik je protekle sedmice za RSE vodila Tijana Jovović, violinistkinja i muzički kritičar iz Podgorice.\nSubota, 20. oktobar,\nPrvi vikend u ubavoj nam i ustavnoj Crnoj Gori, koja od ove subote svojim najvišim pravnim aktom otvara “evropska vrata”, tako, barem, kažu udarni naslovi u dnevnim novinama. Hm, čitam stavke o gradjanskoj državi, državnim simbolima, crnogorskom jeziku, i vraćam se u rane devedesete, u godine kada su ove ustavne utemeljenosti bile sastavni dio naših snova o državi, i kada je evropska Crna Gora bila okružena zvjezdicama Evropske unije na naljepnicama Liberalnog saveza, što ih i danas srećem medju svojim dnevnicima i “ćitabama”, kako bi moj otac rekao, iz tih godina koje su pojeli skakavci. Ubijedjena da je upravo ustav više od riječi u Balšinom tekstu koji otvara Art, zatičem, ipak EVROPU, i uživam u “oslobodjenoj mentalnoj i duhovnoj teritoriji”, u kojoj, baš kao mnogi koje poznajem, subotom pronalazim sopstveni flaster utjehe za svega pedeset centi. Popodne provedeno u Nikšiću, na sahrani prvog komšije mojih roditelja, ponovna vidjenja sa ljudima iz djetinjstva, podsjećanje na prolaznost i odlazak, bol, ljubav. U povratku zvuci iz “ajpoda” moje bliznakinje i grupa Muse potpuno mijenjaju krajolik i atmosferu do Podgorice. Kasno popodne u iščekivanju supruga Mihaila, koji je sa svojim ansamblom Piva džez prethodne noći svirao u zemlji Srbiji na džez festivalu u Valjevu. Devetogodišnji Andrija i četvorogodišnji Jovan napokon su s oba roditelja.\nU bašti smo Kazablanke, popularnog hotela “Crna Gora”, i degustiramo pčelinje proizvode na Danima meda, trinaestim po redu. Od pelina, cvjetni, bora, crmnički, pivski, morački, šarmantni i preduzimljivi pčelari, vizit karte sa pčelacama u zaglavlju, opuštenost i spontanost; ovaj okrobarski sadržaj u Podgorici godinama ne propuštam. Kao ni morske plodove koje suprug već tradicionalno priprema kada nedjeljom desk u “Vijestima” gdje radi, zamijeni deskom u kuhinji. Klinci su me odavno ljubazno zamolili da tatine delicije ne spremam, poslije par mojih blijedih kopija. Ipak mislim da je njegovo prisustvo u kući ona posebna aroma u kojoj najviše uživamo.\nČeka me montaža emisije “Živjeti s muzikom” koju uredjujem u okviru Obrazovnog programa Televizije Crne Gore. Gomila nervoze i trke dok se klinci odvedu na svoje destinacije.\nNa stolu u redakciji sarajevski “Dani” i “Slobodna Bosna” koje mi urednica i prijateljica Sanja Blečić galantno obecava donijeti za par dana. Kako je meni majka rodjena Banjalučanka a Sanja je sve do rata živjela u Sarajevu, sve što ima veze s “mekim č” nam veže pažnju i ljubav i emociju. Uveče zaprepaštena gledam ponašanje narodnih poslanika srpske liste koji glume nonšalanciju a zapravo “demonstriraju primitivizam”, kako reče moj dragi prijatelj Rajko Bogojević, dok u svojim poslaničkim stolicama sjedeći, telefonirajući i izigravajući mangupe slušaju himnu crnogorsku. Pitam se da li zvižduću “Bože pravde” i kada primaju trinaestu ili četrnaestu platu u državi koja je za njih takozvana po mnogim pitanjima.\nDrugi termin u "Davidu", digitalnoj montaži, i početni stres, s kojim svaki put ulazim u novu epizodu. Moj gost, gitarista Nedjeljko Pejović ubijedjen je da nas svaki dobar koncert čini boljima iznutra. Želim da mu vjerujem, i mislim o tome popodne, dok se moj Andrija bori sa migrenom, i kao terapiju pušta i pjeva Hey Yudem Bitlsa. Krv nije voda, a u genima može biti i ljubav prema Lenonu, mislim dok mu dajem brufen i čekam da prodje promjena vremena.\nKonsultacije sa Lidom Vukmanović Tabaš, urednicom u crnogorskom Zavodu za udžbenike i urednicom Nacionalne geografije Junior za Crnu Goru. Treba da pišem scenario za drugi ciklus kviza u kojem se crnogorski devetogodišnjaci “kroz vrata znanja do putovanja” bore za put u Vašington. Novo iskustvo i nova pisanija, tek da i diploma iz književnosti nadje svoje zaledje u tekstovima i van muzike. Razmjenjujemo i bilježimo sugestije, predloge, tražimo igru koja će u sebi spojiti i prirodu i domovinu i uživanje i takmičarski duh, i fer plej…baš kao što se trudimo čitavog života.\nPrije podne sa klincima, mladji je “spašen” neodlaskom u vrtić a stariji je tog dana bez muzičke, kurseva jezika, škole, budući da su umjesto časova bili u Hipo banci u kojoj su shvatili da bi divno bilo otvoriti upravo tu štednu knjižicu. Impresioniran je, baš kao i njegovi vršnjaci, dok lobira za početni ulog i buduće kamate.\nKasno popodne sam na probi Crnogorskog kamernog orkestra, ansambla RT CG koji je prošlog septembra, nakon što su svi njegovi članovi proglašeni tehnološkim viškom, u formi nevladine organizacije nastavio sa radom. Hladno je u Sali iznad knjižare Karver koju smo od podgoričkog Doma omladine dobili za rad, budući da uskoro imamo koncert. Nema kašnjenja muzičara, nema pauze, sviramo s jednakim uživanjem iako je većina članova umorna nakon svog radnog dana. Za godinu dana, koliko trajemo kao NVO, imali smo deset koncerata s vrlo ozbiljnim programima i dirigentima, sale su uvijek bile pune, i svaki je koncert sniman. Gledam našeg koncert majstora a sada umjetničkog direktora Vilija Ferdinandija kako promukao i prehladjen fenomenalno vodi probu, i ne mogu da ne mislim o agoniji kroz koju je orkestar prošao za mandata Vesne Kilibarde, ministrice kulture koja tokom svog ministarskog upravljanja niti jednom nije vidjena na koncertu klasične muzike. Kao ni bivši predsjednik Upravnog odbora Javnog servisa Rajko Cerović koji nas je u jednom tv šou zvanom “3 na jednog” prozvao “invalidnim” orkestrom. Ne znam ko je, ili nije imao sluha za ansambl koji je preko pet decenija jedini u Crnoj Gori svirao simfonijsku muziku, ali znam da su se Platonove rijeci da “kakva je drzava takva je i njena muzika” vrlo precizno reflektovale i na naš ansambl koji i kao vladina, i kao nevladina organizacija ima brojnu i vjernu publiku.\nČitam da je MDLF, američki Fond za kreditiranje razvoja medija i zvanično vlasnik dijela preduzeća Dejli pres, čime je stavljena tačka na i u jednoj prilično neslavnoj epizodi gradjenja crnogorske demokratije, slobode medija, prava da pišeš i govoriš i čitaš kako misliš. Problem je, očigledno, što u “Vijestima” često piše nešto što stvarnost oko nas čini mnogo realnijom nego što novine od riječi i bivše novinarke ružičastih televizija kroz ružičaste naočare žele prikazati.\nTrošim sa mladjim sinom u dvorištu Bloka V posljednje fine zrake oktobarskog sunca, slušam polu-uplašene penzionerske razgovore o najavljenim strujnim udarima na račune i budžete, uz obavezni “da smo zdravo”, slogan koji prekriva sve njihove probleme.\nOpet proba u u Karveru sa kolegama, uz knjige kojima svi zajedno teško odolijevamo, u zgradi nekadašnjeg turskog kupatila koje je, nakon brojnih namjena tokom sretnih vremena u bivšoj državi, pod svojim krovom, zahvaljujući energiji i vremenu i kreaciji Varje Djukić, objedinilo sve izdavačke kuće i pisce regiona u kojem je isti pasoš nosilo dvadesetak miliona ljudi. Volim Karver, u kojem, kao iza nekog nostalgičnog ogledala tražim fantome slobode i književne i muzičke časopise, slušam koncerte i tračeve, uživam u prijateljstvima, na koncu – sviram.\nSnimanje na Cetinju, novi gost i opusi koje voli. Razgovor sa violončelistom Igorom Perazićem, lucidnim i sjajnim muzičarom koji se teško odlučuje da izbor svojih omiljenih autora svede na tri. Ipak priču počinje od Ravela i njegovog Bolera, koji mu ni u dugačkim poznatim ponavljanjima teme ne može dosaditi. Baš kao ni meni Cetinje, grad u kojem bukvalno fizički osje}ate istoriju i njeno trajanje, i koji ipak posebno volim iz razloga što su u njemu prvi put zaplakali moji klinci.\nU pauzi snimanja, dok gledamo tipičnu jesenju cetinjsku panoramu sa balkona Velike sale cetinjske Muzičke akademije, Perazić i ja, dugogodišnje kolege u Orkestru Televizije, sjećamo se barake ispod Gorice, gdje smo studirali, i iz koje se, zaključujemo unisono, “muzika više i dalje čula, nego sad”. Fasada zgrade nekadašnjeg Britanskog poslanstva namijenjena studiranju muzike u lošem je stanju, u tonalitetu sa brojnim trustnim dešavanjima koja ovu instituciju prate godinama. No, Igorovo violončelo djeluje gotovo sedativno, u Habanerskim ritmovima krasnog Ravelovog stima.


Odobren kredit od 100 miliona KM za izgradnju dijela autoputa kroz Hercegovinu - Radio Brčko distrikta BiH\nOdobren kredit od 100 miliona KM za izgradnju dijela autoputa kroz Hercegovinu\nAutor Radio Brčko | u 09:00 | 16.05.2017. - 09:00 | 0 Komentara\nOdbor direktora Evropske investicione banke (EIB) odobrio je kredit u iznosu od 100 miliona KM za Autoceste FBiH što će biti iskorišteno za izgradnju dijela autoputa kroz Hercegovinu, potvrdio je za Klix.ba direktor Autocesta FBiH Adnan Terzić.\nOdobrena sredstva koristit će se za izgradnju dionice autoputa “Tunel Kvanj-Buna”, i to u dužini od 5,6 kilometara.\nDirektor Terzić je za Klix.ba kazao da uskoro slijedi proces potpisivanja sporazuma i ratifikacija, nakon čega će se krenuti s izgradnjom. Terzić je naglasio da ovaj kredit nije uslovljen akcizama na gorivo.


Čovek sa platom od 42.000 uspeo da sistemom od tri koverte ostane bez dinara tek 20. u mesecu - Njuz.netNjuz.net\nČovek sa platom od 42.000 uspeo da sistemom od tri koverte ostane bez dinara tek 20. u mesecu\nBEOGRAD, 8. novembar 2018, (Njuz) – Tridesetogodišnji M. I. iz Beograda, koji je zaposlen u jednoj privatnoj firmi i ima platu od 42.000 dinara, već mesecima praktikuje sistem od tri koverte, pomoću kog uspe da pregura prvih 20 dana u mesecu.\nKako saznaje Njuz, on od svake plate u jednu kovertu odvoji novčanice od po 2.000 dinara, u drugu od 1.000 dinara, a u treću od po 500, 200 i 100 dinara.\n– Mnogi me pitaju kako uspevam da svakog meseca razvučem platu na čak 20 dana, ali ključ je u velikoj disciplini. U jednoj koverti su mi pare za račune, u drugoj za samoposlugu, a u trećoj za izlaske i vraćanje dugova od poslednjih 10 dana iz prethodnog meseca – otkriva naš sagovornik.\nOn kaže da su mnogi njegovi vršnjaci jako neodgovorni sa novcem, zbog čega ne uspevaju da preguraju ni do 15. u mesecu.\n– Apsolutno je sve u disciplini i ako ovako nastavim možda uskoro uspem da uštedim novac i za četvrtu kovertu – kaže ovaj mladić.\nTagovi: Koverte, novac, Plata, ušteda\nSamo konstatujem 09/11/2018 u 02:51\nUopšte nije teško pogoditi da su autori glavne vesti govnojedi iz Blica. Čuj, uštedeo više nego što je zaradio! Serem im se u vežbanku u kojoj su radili matematiku. Lažovi na svog vođu.


Svijet - datum: 2020-03-31 BROJ ZARAŽENIH OD VIRUSA KORONA PREKO 735 HILJADA, I DALJE NAJGORE U ITALIJI I ŠPANIJI\nVirus korona – Italija Crni bilans u svijetu, umrlo preko 35 hiljada osoba U Italiji je do sada preminulo 10.779 osoba, a u Španiji 7.340, tako da te dvije zemlje imaju više od dvije trećine preminulih u Evropi. Italijanska Civilna zaštita saopštila je da je u poslednja 24 časa u čitavoj zemlji umrlo 812 osoba (u nedjelju 756)\nU svijetu je virusom korona zaraženo više od 735.000 ljudi. Broj preminulih od Kovida-19 u Evropi premašio je 25.000, dok je u svijetu više od 35.000 žrtava.\nBrojne zemlje ne uspijevaju da izađu na kraj sa pandemijom, a Španija i Italija su najviše pogođene na evropskom tlu.\nU Italiji je do sada preminulo 10.779 osoba, a u Španiji 7.340, tako da te dvije zemlje imaju više od dvije trećine preminulih u Evropi.\nItalijanska Civilna zaštita saopštila je da je u poslednja 24 časa u čitavoj zemlji umrlo 812 osoba (u nedjelju 756). Ukupan broj zaraženih prešao je 100.000, čime je Italija postala druga zemlja sa šestocifrenim brojem slučajeva Kovida-19.\nSamo u pokrajini na sjeveru Italije, najteže pogođene pandemijom, Lombardiji od posledica Kovida-19 preminulo je 458 ljudi. Broj novooboljelih 1.154 je, piše „Republika”. U nedjelju je u Lombardiji umrlo 416 ljudi zaraženih virusom korona, a u ponedjeljak 458, rekao je izvor upoznat sa statističkim podacima.\nUkupan broj zaraženih, uključujući žrtve i izliječene, dostigao je 101.739. Nadležni ohrabrenje vide u činjenici da je rast broja novozaraženih naglo usporio.\nRegistrovano je 1.648 novoboljelih od Kovida-19 u odnosu na jučerašnjih 3.815.\nNažalost, broj umrlih od Kovida-19 i dalje raste – u poslednja 24 sata umrlo je 812 ljudi (juče je bilo 756), što je ukupno 11.591. Ozdravilo je 14.620 osoba, što je najveći broj izlječenja od početka epidemije.\nVirusom korona u Italiji je zaraženo 12 miliona ljudi, izjavio je bivši italijanski premijer Mateo Renci, koji se založio za ponovno „otvaranje države”.\nRenci, koji je bio na čelu italijanske vlade od februara 2014. do decembra 2016, izjavu je dao u uključenju uživo na fejsbuk profilu. On se pozvao na procjene epidemiologa da je između 10 i 20 odsto stanovništva Italije zaraženo, ali da nije razvilo simptome.\n– To znači da je zaraženo između šest i 12 miliona Italijana. Ti ljudi su razvili antitijela i mogu drugačije da žive. Dakle, treba shvatiti koliko je ljudi zaista zaraženo – rekao je Renci i pozvao na masovno testiranje kako bi se utvrdilo ko je preležao virus.\nNekadašnji predsjednik Demokratske partije, jedne od najvećih italijanskih stranaka, naveo je da bi trebalo razmotriti postepeno ukidanje karantina i otvaranje zemlje, prenose italijanski mediji.\nKako je objasnio, „bližimo se okupacijskom masakru i ne možemo čekati vakcinu zatvoreni u kuće”.\nDodao je da bi trebalo spriječiti „ubistvo sektora usluga, turizma i proizvodnje”.\n– Potrebni su nam konkretni predlozi. Ako ne radite, ne donosite novac kući. Možda nećete umrijeti od Kovida-19, ali hoćete od gladi. Ne možemo se zatvoriti u kuće na dvije godine, ne možemo to izdržati ekonomski – naveo je, između ostalog, bivši italijanski premijer.\nItalija će najvjerovatnije ostati u blokadi najmanje još dvije sedmice, rekli su tamošnji zvaničnici.\nIstičući opasnost od bolesti, nacionalno udruženje ljekara objavilo je da je preminulo još 11 ljekara, čime se ukupan broj popeo na 61.\nNisu svi bili testirani na virus korona prije nego što su preminuli, ali njihovu smrt povezuju sa epidemijom.\nVeliki broj njih su bili ljekari opšte prakse u Lombardiji.\nGuverner Lombardije Atilio Fontana smatra da bi vlada u Rimu trebalo da produži gotovo potpuno ograničenje kretanja i poslovnih aktivnosti uvedeno širom zemlje 9. marta, koje bi trebalo da se završe u petak.\nItalija je po broju preminulih na prvom mjestu sa 10.779 umrlih. Odmah iza je Španija sa 6.803, pa Kina sa 3.304 mrtvih.\nU Španiji je 12.298 zdravstvenih radnika bilo pozitivno na testu za virus korona, izjavila je zamjenik šefa kriznog štaba zdravstvene službe Marija Hoze Sijera.\nOna se obratila novinarima na konferenciji za štampu u Madridu, nakon što je šef kriznog štaba Fernando Simon takođe bio pozitivan na testu.\nBroj zaraženih zdravstvenih radnika čini oko 14 odsto od ukupnog broja oboljelih, što je ekvivalentno stanju kakvo je bilo prošle sedmice.\nU Španiji je do sada potvrđeno ukupno 85.195 slučajeva zaraze, a preminulo je 7.340 ljudi.\nU svijetu je zabilježeno 723.279 slučajeva virusa korona, od kojih je 537.486 aktivnih slučajeva, odnosno onih koji u ovom momentu imaju zarazu, podaci su statističkog portala „Vorldometar”.\nZaključena su 185.793 slučaja – 151.800 lica je ozdravilo, a umrlo 33.993, podaci su do juče do 9 časova.\nAdrijano Dekarli, epidemiolog i profesor medicinske statistike na Univerzitetu u Milanu, kazao je za Rojters da je zabilježen „značajan” porast broja osoba koje su hospitalizovane zbog upale pluća i gripa u oblastima Milana i Lodija u periodu između oktobra i decembra prošle godine.\nOn je kazao da ne može dati tačne cifre, ali da su stotine ljudi više nego uobičajeno hospitalizovane u poslednja tri mjeseca 2019. u tim oblastima – dva najteže pogođena grada u Lombardiji – zbog upale pluća i simptoma koje izaziva grip, i da su pojedini od njih preminuli, prenose „Vijesti”.\nDekarli proučava bolničke izvještaje i druga klinička dokumenta o tim slučajevima, uključujući i ona za osobe koje su kasnije umrle kod kuće, kako bi pokušao da shvati da li je epidemija novog virusa korona već tada bila zahvatila Italiju.\n– Želimo da utvrdimo da li je virus već bio u Italiji krajem 2019 i – ukoliko jeste – zašto je ostao neprimijećen relativno dug vremenski period kako bismo imali jasniju sliku u slučaju da treba da se suočimo sa drugim talasom epidemije – kazao je on.\nSvjetska zdravstvena organizacija tvrdi da su novi korona virus i Kovid-19, respiratorna bolest koju uzrokuje, bili nepoznata prije nego što je epidemija zabilježena u Vuhanu, u centralnoj Kini, u decembru.\nNjujork broj zaraženih i preminulih u naglom usponu\nGradske vlasti otvaraju privremenu bolnicu u Central parku, zapošljavaju dodatno medicinsko osoblje i nastoje da kupe respiratore, kojih ima premalo.\nGrad Njujork sinoć je imao 32.308 registrovanih zaraženih virusom korona i 678 preminulih, što je porast broja preminulih za 161, najveći do sada u jednom danu.\nGradonačelnik Bil de Blazio kaže da su pozivi hitnoj pomoći na broj 911 umnogostručeni i da će grad angažovati dodatno ljudstvo da na njih odgovara.\nTakođe, potvrdio je i da bolnica Maunt Sinaj u Central parku pravi poljsku bolnicu sa 68 kreveta koja bi trebalo da bude u funkciji od utorka.\nŠto se tiče broja respiratora, Njujork je obezbijedio još 1.400 komada, ali to ne pokriva ni desetinu od neophodnih 15.000.\nGuverner države Njujork Endru Kuomo pozvao je sve koji ne moraju da idu na posao da ostanu u svojim kućama barem do 15. aprila.\nRekao je da se broj pacijenata u bolnicama udvostručuje na svakih šest dana i da neće u svim djelovima grada i države biti isti vrhovi epidemije.\nZdravstvene vlasti procjenjuju da će se broj umrlih u državi Njujork mjeriti u hiljadama, a u utorak se taj broj popeo na 965 u odnosu na 728 dan ranije.\nDržava i Grad Njujork, odnosno njihova uprava, veoma su nezadovoljni paketom ekonomske pomoći koji je usvojila federalna vlada, jer je od 2,2 biliona, za Njujork predviđeno samo šest milijardi i najavljuju da će se boriti da taj iznos bude znatno viši.\nŠvedska, Švajcarska, Rusija na udaru Kovida-19\nZdravstvene vlasti Švedske saopštile su da su u toj zemlji zabilježena 132 nova slučaja zaraze virusom korona, a ukupno je registrovano 4.028 zaraženih.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin poručio je da je zemlja uspjela da uspori širenje virusa korona, ali da treba biti pripremljen za period kada se širenje ubrza. Pozdravio je mjere ograničenja kretanja, kakve su uvedene u Moskvi, i ocijenio da bi i drugi djelovi Rusije trebalo da se pripreme za takve korake. U Rusiji su zaražene 1.863 osobe, od kojih je devet umrlo, ali je broj oboljelih počeo naglo da raste.\nU Švajcarskoj je od posledica novog Kovida-19 preminulo ukupno 295 osoba, saopštili su zvaničnici. U poslednja 24 sata u toj zemlji je preminulo 38 osoba.


Milutin Sredojević selektor reprezentacije Ruande - ATA Stars\nMilutin Sredojević selektor reprezentacije Ruande\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/Milutin Sredojević selektor reprezentacije Ruande\nSrpski fudbalski stručnjak Milutin Sredojević imenovan je danas za selektora reprezentacije Ruande, samo sedmicu pre nego što ta afrička selekcija startuje u kvalifikacijama za prvenstvo sveta 2014. godine.\nU saopštenju Fudbalske federacije Ruande nisu precizirani detalji njegovog ugovora, ali je izvesno da će Sredojević voditi državni tim u dvomeču pretkvalifikacija protiv Eritreje ovog meseca. Ruanda u prvoj utakmici gostuje Eritreji 7. novembra, a četiri dana kasnije igra na domaćem terenu.\nPovezana vest: Braunšvajg osvojio važan bod u Bremenu\nUkoliko eliminiše Eritreju, Ruanda će ući u grupnu fazu kvalifikacija počev od juna sledeće godine, a rivali u okviru H grupe biće joj Alžir, Benin i Mali. Početkom naredne godine Ruandu očekuju i dve utakmice protiv Nigerije, u kvalifikacijama za afrički Kup nacija 2013.\nSredojević je prošlog meseca dobio otkaz u sudanskom klubu Al Hilal, nakon poraza u prvoj utakmici polufinala afričke Lige šampiona. Taj 42. godišnji stručnjak rođen je u Prokuplju, a trenersku karijeru započeo je u Paliću iz Subotice. Jedno vreme je radio u Spartaku i Hajduku iz Kule, a kasnije je još vodio klubove iz Etiopije, Južne Afrike, Tanzanije i Ugande.\nPovezana vest: Rednap ne odustaje od dovođenja Bekama u Kvin Park Rendžerse\nBy ATA Stars Redakcija|2011-11-01T20:14:10+01:00novembar 1st, 2011|Fudbal|0 Comments


Dr Savo Kentera za Il Nodo di Gordio | Atlantski savez Crne Gore\nHome / Dr Savo Kentera za Il Nodo di Gordio\nKENTERA, PREDSJEDNIK ATLANTSKOG SAVEZA CRNE GORE, GOVORIO JE O PREPREKAMA NA CRNOGORSKOM PUTU U NATO\nCrna Gora je 5. juna zvanično postala 29. članica Atlantskog saveza i na taj način potvrdila svoju posvećenost promovisanju demokratskih vrijednosti i pružanju doprinosa međunarodnoj stabilnosti i miru. Dr Savo Kentera, predsjednik Atlantskog saveza Crne Gore, govorio je o preprekama koje je Crna Gora imala na putu u NATO, o ključnoj ulozi koju ova mala država ima u oblasti Evro-atlantskih integracija i o tome koliko su NATO i Evropska unija neophodni za stabilnost na Balkanu.\nDa li možete ukratko da objasnite kada je Atlantski savez Crne Gore osnovan i za koju se ideju zalaže?\nAtlantski savez Crne Gore je osnovan u oktobru 2006. godine, iako ideja za koju se zalaže potiče još od 2004. godine. Međutim, s obzirom na to da je tada još uvijek postojala Državna zajednica Srbija i Crna Gora, a shodno pravilima Svjetske organizacije atlantske povelje (ATA), u jednoj državi može postojati samo jedan savez (koji se tada nalazio u Beogradu), nije postojala mogućnost da se on osnuje i u Crnoj Gori. Umjesto toga, osnovan je Centar za međunarodne odnose, koji je prethodio Atlanstskom savezu, jer se bavio svim onim pitanjima kojima se Savez danas bavi. Nakon obnavljanja nezavisnosti, stvoreni su uslovi za njegovo osnivanje i u decembru te godine smo postali član ATA-e. Nije bilo lako osnovati Savez koji je trebalo da se zalaže za crnogorsko članstvo u NATO, ako uzmemo u obzir to da je ova država nekoliko godina prije toga bombardovana od strane pomenute organizacije. Naravno, mnogi su bili skeptični i po pitanju same potrebe za osnivanjem Saveza. Međutim, zahvaljujući velikoj posvećenosti i upornosti, uspjeli smo da stvorimo kredibilnu organizaciju koja je deset godina kasnije uspjela da ostvari svoj cilj.\nKada je započeo proces integracije Crne Gore u NATO i koje su bile glavne prepreke na tom putu?\nNa prvoj konferenciji povodom Evro-atlantskih integracija Crne Gore, koja je organizovana 2006. godine, prisustvovalo je svega dvadeset ljudi. To su uglavnom bili pojedinci koji su stvarno vjerovali u tu ideju, kao i mali broj ljudi iz institucija. Plan je bio da se posjete sve opštine i da se sprovede takozvana “kampanja od vrata do vrata”, u cilju informisanja građana o svim prednostima i mogućim nedostacima koje čanstvo u NATO podrazumijeva. Do tog trenutka, sve što su građani Crne Gore znali o NATO bilo je to bombardovanje iz 1999. godine. Ti počeci se vjerovatno mogu najbolje opisati kroz posjete sjevernom dijelu zemlje, čiji su se stanovnici snažno protivili članstvu. Tadašnji ambasador SAD-a i određeni generali američke vojske koji su učestvovali u operacijama bombardovanja su obavljali posjete sa nama, kao i neki ljudi iz regiona (Hrvatske, Slovenije, Republike Srpske, pa čak i Srbije). U početku, razgovori su bili napeti. Konferencijske sale su bile ispunjene ljudima koji su bili protiv ili koji još uvijek nisu imali jasan stav o NATO. U svakom slučaju, preovladavali su oni koji su se protivili. Bez obzira na to, odlučili smo da ispričamo našu stranu priče i da vidimo kako će ljudi reagovati. Vedra strana ovih diskusija se ogledala u činjenici da su nam, na kraju tih sastanaka, čak i najveći protivnici ideje prilazili, rukovali se sa nama i govorili da smo uvijek dobrodošli da sa njima razgovaramo na takav način: otvoreno, iskreno i ne pokušavajući da sakrijemo šta se stvarno dogodilo 1999. godine. Posvetili smo se tome da stvari prikažemo onakvim kakve jesu i da na taj način dozvolimo ljudima da sami odluče šta je u njihovom najboljem interesu. Nakon nekoliko godina i velikog broja kampanji širom Crne Gore, situacija se značajno promijenila. Ne kažem da smo uspjeli da promijenimo mišljenje svih ljudi, ali smo uspjeli da ih podstaknemo da razmišljaju o tome šta treba da urade za svoju državu, za sebe i za svoje potomke. Da li se, u donošenju odluka, treba voditi osjećanjima ili razumom? Danas, deset godina kasnije, mogu da potvrdim da smo uspjeli i da smo ovu ideju približili ljudima. Jedan dio se još uvijek protivi i to će uvijek tako ostati. Mada, to nije ništa neobično, s obzirom na to da čak i u državama članicama NATO i u najvećim demokratijama postoji taj procenat (to je uobičajeno za demokratije, svako ima pravo na slobodu mišljenja, ali u isto vrijeme mora da prihvati činjenice). Očekujem da će se broj pristalica povećati kada Crna Gora postane punopravna članica NATO. Postoji neko tipično ponašanje koje je oduvijek karakteristično za naš narod – mi smo nacija koja voli pobjednike i uvijek ćemo se pokloniti samo pobjednicima. Ako samo pogledate onu godinu uoči referenduma iz 2006. godine, vidjećete da je bio vrlo mali procenat onih koji su podržavali nezavisnost. Danas je taj procenat značajno veći iz jednostavnog razloga što su ljudi prihvatili činjenicu da žive u nezavisnoj Crnoj Gori. Tvrdim da će se, kroz godinu dana ili dvije, isto dogoditi sa NATO članstvom i da će ljudi razumjeti sve koristi koje od tog članstva mogu imati.\nKoje su to koristi koje donosi pridruživanje Alijansi? Kako će pristupanje NATO uticati na procese demokratizacije i konsolidacije vladavine prava u zemlji?\nBezbjednost je zasigurno jedna od najvećih prednosti ako uzmemo u obzir činjenicu da se mi, kao država, ne možemo sami odbraniti. Ovo ne važi samo za Crnu Goru, već i za mnoge veće države, jer se današnje prijetnje znatno razlikuju od onih iz 20. vijeka. Ključno rješenje za našu državu je privlačenje stranih, održivih investicija i zdravog kapitala sa Zapada, što je neophodno za upravljanje privredom i proizvodnjom. Potrebno je da investitori uvide da je Crna Gora bezbjedna i stabilna država, da je region stabilan i da oni mogu da zaštite svoja prava pred državnim institucijama. Upravo to će, jednim dijelom, članstvo u NATO donijeti. Kažem jednim dijelom, jer je za postizanje tog cilja neophodan još jedan korak, a to je članstvo u EU. Činjenica je da su to dva komplementarna procesa i da će kroz ispunjavanje uslova za članstvo u NATO već biti sprovedeno 80% reformi EU. Ostaće 20% tehničkih i administrativnih pitanja, zbog komplikovanog procesa pristupanja. Ja iskreno očekujem da ćemo, nakon pridruživanja NATO, početi da radimo na kvalitetu, a ne kvantitetu reformi sprovedenih u oblasti vladavine prava, poštovanja ljudskih prava, zaštite drugih država i pojedinaca, sudske pravde. To je, naravno, kontinuiran proces i građani Crne Gore ne bi trebalo da očekuju razvoj turizma i porast investicija već u narednoj godini. Međutim, siguran sam da će Crna Gore, kroz tri do pet godina, uspjeti da vidi sva dejstva NATO članstva, kao i da se još više približi Evropskoj uniji.\nKoji su nedostaci NATO?\nPo mom mišljenju, najveći nedostatak NATO je prilično kompleksna birokratija, odnosno nemogućnost da se izuzetno važne odluke donesu u kratkom roku. Često smo, kroz istoriju, bili svjedoci toga – NATO nije bio u mogućnosti da odreaguje brzo upravo zbog sporih birokratskih procedura. Određene stvari sporo napreduju jer se sve NATO odluke donose konsenzusom. Ovo nije dobro i po mom mišljenju, NATO treba da se promijeni u tom pogledu. Smatram da bi uvođenje dvotrećinske većine glasova značajno povećalo njihovu efikasnost. Alijansa ne smije da oklijeva, naročito ne u kriznoj situaciji. Niti NATO smije dozvoliti da bilo koja država dovede u pitanje članstvo druge države u Alijansi (u slučaju da ona ispunjava sve potrebne uslove za pristupanje) zbog njihovih neriješenih bilateralnih pitanja. Mislim da su to najveći nedostaci NATO i vjerujem da su potrebne reforme kako bi se povećala njegova efikasnost.\nDa li se može napraviti analogija između Crne Gore i Ukrajine po pitanju uticaja Rusije u zemlji i regionu?\nČesto čujem pretpostavke da Rusiji smeta NATO proširenje prema Istoku, jer se na taj način Alijansa širi do ruskih nacionalnih granica – a u tom kontekstu se često pominje Crna Gora. Takva pretpostavka nema smisla, s obzirom na to se Crna Gora ne graniči sa Rusijom, niti se nalazi na Istoku. U tom smislu, ne može se povući paralela između Crne Gore i Ukrajine. Jedina paralela koja se može povući jeste činjenica da jedan dio crnogorskog naroda živi u mitu o bratskim odnosima sa Rusijom i Rusima, a to na neki način preovladava i u Ukrajini, s obzirom na njihove istorijske veze. I to je jedina sličnost, sve ostalo se značajno razlikuje. Niti je proširenje NATO ka Crnoj Gori prijetnja Rusiji, niti na taj način NATO dolazi do nacionalnih granica Rusije – osim ako Rusija ne smatra da su njene granice ovdje, pa smo je na taj način ugrozili ulaskom u NATO. Rusija mora da shvati da NATO vodi “politiku otvorenih vrata” i da države koje nisu njegove članice ne treba i ne smiju da se miješaju i utiču na proces integracija. Crna Gora je u stvari pravi primjer na kojem su NATO i SAD pokazali da se treće zemlje nikad ne smiju miješati. Rusija je naš put ka NATO u više navrata dovela u pitanje kroz sprovođenje brojnih javnih i tajnih aktivnosti, ali, na sreću, nije uspjela u tome. Crna Gore se, još jednom u istoriji, našla u fokusu velikih sila, ne zbog njene pretjerane važnosti, već zbog pitanja preovladavanja interesa u regionu. NATO je pobijedio i Rusija mora da shvati da je vrijeme da prestane da se miješa i pusti države koje teže NATO članstvu da same biraju svoj put.\nKako politika vojne neutralnosti Srbije utiče na ulogu koju Crna Gora ima u regionu, naročito kada su u pitanju Evro-atlantske integracije?\nNa osnovu izvještaja visokih zvaničnika EU i na osnovu činjeničnog stanja, Crna Gora je lider u regionu kada su u pitanju EU integracije i uopšte, kao država koja teži nekom poboljšanju. Danas više nije moguće ostati neutralan u tradicionalnom smislu i čak su i zagovornici vojne neutralnosti svjesni da to nije održivo. Naročito u slučaju Srbije, gdje je nemoguće ispuniti tri glavna preduslova za neutralnost: istorija (neutralnost nije moguća ako uzmemo u obzir turbulentnu prošlost ovog regiona), geografski položaj (Srbija je na raskrsnici na Balkanu i njen je položaj previše važan da bi oni mogli ostati neutralni) i na kraju, međunarodna zajednica mora da posmatra državu kao neutralnu, što, u slučaju Srbije, teško da će se dogoditi. Da li se može pričati o neutralnosti ako Vojska Srbije 98% svojih vojnih vježbi obavlja zajedno sa Amerikancima i prema NATO standardima? Da li vojna neutralnost podrazumijeva učestvovanje u određenim misijama? Ne mogu da se složim sa tim pristupom. U stvari, smatram ga automatskom klasifikacijom i biranjem strana. Vjerujem da je taj koncept neodrživ i da će Srbija ubrzo morati da bira, baš kao što je i Crna Gora nedavno. Zvanično, put Crne Gore ka NATO je započeo 2006. godine, ali smo tek nakon dvije, tri godine počeli da preduzimamo stvarne korake kako bismo ispunili potrebne kriterijume za članstvo. Ista sudbina očekuje i Srbiju, jer će na kraju politička elita odlučiti da objasni i objavi građanima šta je u njihovom najboljem interesu i doći će vrijeme kada će morati da izaberu između te dvije strane. Odigraće se velika bitka zbog toga i pitanje je čiji će interesi na kraju preovladati, s obzirom na to da će Rusija sigurno pokušati ovo da spriječi. S druge strane, Crna Gora je primjer da je moguće nositi se sa pritiskom ukoliko postoji snažna politička volja.\nKako će buduće NATO proširenje uticati na geopolitičku budućnost Balkana?\nNATO ne smije obustaviti svoju politiku proširenja nakon Crne Gore, jer to ne bi bilo dobro ni za NATO, ni za globalne trendove. Alijansa mora da dokaže da je “politika otvorenih vrata” još uvijek na snazi, odnosno da to nije nešto samo napisano na papiru. Dok god sve države koje nisu članice NATO ne postanu dio Alijanse, biće nemoguće razgovarati o stabilnosti Balkana. Treba da pomognemo ostalim zemljama da ispune uslove za članstvo u NATO, kao na primjer Bosni i Hercegovini, državi koja je jedna tempirana bomba i u kojoj je izbijanje novih nereda samo pitanje vremena. Zatim, tu je Makedonija, gdje je situacija još gora, a tu je i Kosovo, pa čak i Srbija. Neće biti lako, jer se sve ove države nalaze u potpuno drugačijim situacijama od Crne Gore, ali to ne znači da treba odustati od njih. Najveća greška bi bila da EU i SAD opet okrenu leđa Balkanu. Činjenica je da se Evropa i SAD opet okreću ovom region, koji je bio potpuno zapostavljen i zaboravljen. Čim su oni otišli, mi smo naišli na probleme koji su došli gotovo do tačke nakon koje nema povratka. Rješenje leži u nama, ali ne možemo uspjeti sami.\n2BS Forum 2017 - Brief Video Overview


PROVERITE DA LI STE I VI NA SPISKU: Ako se nalazite NA OVOJ LISTI, imaće mogućnost da dobijate POSAO i VIZU u Australiji! | Web-Tribune.com\nHome / ZANIMLJIVOSTI / PROVERITE DA LI STE I VI NA SPISKU: Ako se nalazite NA OVOJ LISTI, imaće mogućnost da dobijate POSAO i VIZU u Australiji!\nLista deficitarnih zanimanja u Australiji (SOL listaminers) identifikuje zanimanja koja ispunjavaju srednjoročne i dugoročne potrebe australijske privrede.\nNezavisni imigranti sa veštinama potrebnim za ova zanimanja pomažu u ispunjavanju potreba tržišta rada koje ne mogu biti ispunjene kroz migracione šeme sponzorstva od strane poslodavca ili države ili kroz zapošljavanja državljana Australije.\n-nezavisnu migraciju na osnovu prikupljanja bodova (Skill Independent viza 189)\n-485 vizu (privremena viza za diplomirane studente – graduate work stream)\n-489 (Skill Regional Provisional viza – sponzorisana od strane porodice (family stream))\nKada ova agencija razmatra SOL listu koristi kombinaciju makro ekonomskih podataka, podataka o tržištu rada i savetuje se sa relevantnim industrijskim organima kako bi identifikovala deficitarna zanimanja u Australiji.\nNa osnovu kvalifikacija radi se na osiguravanju dobrog spoja između ponude i potražnje za deficitarnim zanimanjima na srednji ili duži rok u Australiji.\nTags agencija lista spisak\nPrevious PROFESOR NIJE MOGAO NAĆI POSAO: Povukao se na selo, sada ima 300 ovaca i ima poruku za sve one koji žele u „beli svet“!\nNext ŠAMAR SRBIJI IZ BRISELA! Ovakav udarac još nismo dobili!


STRELAC Godišnji horoskop za 2022. godinu – Čitaj i za podznak! | Sito&Rešeto\nNaslovna Život Astrologija STRELAC Godišnji horoskop za 2022. godinu – Čitaj i za podznak!\nSTRELAC Godišnji horoskop za 2022. godinu – Čitaj i za podznak!\nNova 2022. godina vam na polju posla počinje sa retrogradnim Merkurom od sredine januara do prve dekade februara, što će vas usmeriti ka rešavanju svega što niste stigli da dovršite na vreme prethodne godine. Nove projekte ćete pokrenuti u martu.\nImaćete dinamične sastanke i pregovore i bićete često u pokretu. Vaše rukovodeće i organizacione sposobnosti će doći do punog izražaja.\nUspeh vas očekuje u menadžmentu, oblastima komunikacije, saobraćaja i trgovine, a imaćete uspeha i u dizajnu.\nTokom maja i juna ćete uspeti da se probijete na polju javnosti i da uvećate vašu popularnost. Ulazićete u nova poslovna partnerstva i sklapaćete ove ugovore.\nU sve to ćete uložiti mnogo truda i neke projekte ćete više puta pokušavati da pokrenete dok konačno ne budete uspeli. Potrebno je da pripazite na ono što ne možete jasno da sagledate i da se čuvate spletki.\nPotpuno pomračenje Meseca u znaku Bika sredinom maja će vam doneti teškoće ako se bavite uslugama. Doći će do teške atmosfere na vašem radnom mestu i firmi.\nJul će vam biti pogodan za odlazak na odmor.\nAvgust će biti prilično dinamičan i pružiće vam se mogućnost da ostvarite napredak na polju karijere. Uspeh u poslovima koji se odnose na oblasti koje su za vas nove i gde koristite nove radne metode doneće vam veliku zaradu.\nTokom oktobra ćete imati otežanu saradnju i bićete primorani da se više oslanjate na sebe, što će vas usporavati. Neke obaveze ćete biti primorani da odložite i posle da ih nadoknađujete.\nOd novembra do kraja godine ćete trebati da se prilagođavate tržišnim kretanjima. U odnosima sa poslovnim partnerima ćete trebati da pravite kompromise jer ćete nailaziti na neslaganja oko nekih segmenta vezanih za zajedničke projekte.\nZbog velikog priliva raznih obaveza biće vam teško da se organizujete.\nFoto Rawpixel, Freepik.com\nSredinom januara ćete biti u prilici da uvidite šta je izazivalo nesuglasice između vas i voljene osobe i da to ispravite, čime ćete vašu vezu osvežiti i uneti kvalitetne promene.\nTokom marta ćete imati mnogo ideja kako da vašu vezu podignete na viši nivo, a vaši predlozi će biti prihvaćeni od vašeg partnera. Maj i jun vam donose najviše uživanja i zabave u vezi.\nDruga polovina jula i avgust su vam pogodni za odlazak na zajedničko putovanje koje će vam omogućiti da se opustite, zabavite i poboljšate međusobnu bliskost.\nTokom septembra i oktobra ćete uspeti da ostvarite važne zajedničke ciljeve. Izbegavajte da bilo šta tajite od partnera. Pomračenje Sunca u oktobru doneće vam sumnje i manjak poverenja.\nPovoljan period kada biste mogli upoznati osobu koja će odgovarati vašim potrebama na emotivnom polju biće početkom proleća, tokom marta. Obratite pažnju na osobu punu predloga, inicijative, komunikativnu, u pokretu, inteligentnu.\nDo sredine godine ćete ući u skladnu emotivnu vezu koja će biti puna doživljaja i novih iskustava, uz emotivno slaganje i intimu koja će biti iznad očekivanja. Na teškoće ćete nailaziti od oktobra do kraja godine, kada nije vreme za novu vezu.\nNešto stariji Strelci će preko poslovnih aktivnosti upoznati osobu koja će ih privući, a koja ima slična interesovanja i ciljeve.\nPrivlačnost će biti jaka i obostrana i lako ćete ući u vezu nakon kraćeg upoznavanja. Slagaćete se u svemu.\nPrva polovina 2022 godine će vam biti uglavnom povoljna po pitanju zdravlja. Važno je da izbegavate preterane napore i da praktikujete zdrav život i zdravu ishranu. Manje smetnje su moguće sa cirkulacijom, a bićete skloni i meteoropatskim smetnjama.\nDrugi deo godine će vam zdravlje biti promenljivo. Bićete podložni pojačanom stresu i upali grla.\nVaša ishrana bi trebalo da bude najvećim delom bazna, kako biste uspostavili potrebnu ravnotežu u organizmu.\nOd voća jedite mandarine, ananas, lubenice, maline, jabuke, kajsije, kupine i kivi.\nOd voća jedite sočivo, crni luk, grašak, brokoli, šargarepu i kelerabu. Pijte mineralnu vodu. Od dodataka koristite morske alge i đumbir. Meso i mleko uzimajte umereno.\nSrećni brojevi: 4, 9, 16, 20, 24\nstrelac godišnji horoskop 2022\nPrethodni članakŠKORPIJA Godišnji horoskop za 2022. godinu – Čitaj i za podznak!\nSledeći članakVAGA Godišnji horoskop za 2022. godinu – Čitaj i za podznak!


Diznijevi veterani - Flojd Gotfredson - Pokazivač\nDiznijevi veterani – Flojd Gotfredson\nKad se kaže veteran (ili pak doajen…), uglavnom bih pomislio da se radi o osobi koja još uvek diše na Ovom svetu, i koje se povremeno prisećamo sa poštovanjem, pozivamo je na prigodne svečanosti, itd. Sa blagim rizikom sam ovde upotrebio reč kao prigodnu i za nekog ko više nije među nama, a imamo razloga da se osvrnemo na njegov dugogodišnji trud i zasluge.\nU carstvu Volta Diznija, za sve nas koji smo odrastali uz te sadržaje, dovoljno nam je bilo da zapamtimo TO ime kao neprikosnoveni zaštitni znak jednog čudesnog sveta, sa svim junacima i propratnim sadržajima koji bi nas impresionirali- Obratimo pažnju, u stripovima, pogotovo onim starijim, u nekom uglu neumitno stoji potpis (odnosno stilizovano od strane podređenih saradnika) samo Volta Diznija, koji je podrazumevao brojnu ekipu crtača, scenarista, kreatora i drugih koji su razvijali karijeru pod tim moćnim zaštitnim znakom. jedan od svetlih zupčanika u toj mašineriji je i Flojd Gotfredson (1905–1986) koji je pružio izvrstan doprinos razvoju Mikija Mausa u stripu.\nGotfredson je odrastao u brojnoj mormonskoj porodici u Juti. 1929. je primljen u službu kod Diznija kao animator pripravnik, a već sledeće godine postaje\nnačelnih stripovskog odeljenja (do 1945.). Sa izvesnom lakoćom i živopisnošću pokreta je proizveo brojne epizode o Mikiju Mausu, sarađujući manje ili više, sa scenaristima kao što su Ted Ozborn i Meril De Maris, a povremeno i Bil Volš. Za vreme njegovom bavljenja ovim stripom, uvedeni su bitni novi likovi, kao: šef policije Buconja (O’Hara) i njegov pomoćnik Njuš(kal)ić (Casey), kriminalac Crna Mrlja (Phantom Blot), neobično biće Iga Biva (Eega Beeva, alternativno Eta Beta) i dr. Prvih godina su se svakako još razrađivale fizionomije likova, dok se nije došlo do nekih klasičnih vizura koje i danas poznajemo – tako su npr. Mikijeve oči, najpre dve živahne crne masline, dobile svoj ustaljeni oblik sa beonjačama oko 1940, ali izgleda da je Šilja do tada pretrpeo najviše promena…\nOd klasičnih Mikijevih avantura, među brojnima možemo da pomenemo adaptaciju bajke „Hrabri krojač“, u kojoj su mogli da uživaju i prvi čitaoci „Politikinog zabavnika“ (u stripu prikazano kao snimanje filma na temu, na koji se Miki odaziva kao glumac nakon telefonskog poziva samog Volta Diznija!). Tu je i priča o kraljevom dvojniku – već poznati i pomenuti primer cenzure u stripu, zatim priča o urođeniku Četvrtku koji postaje nemoguć kad se nađe u civilizaciji, a imamo i brojne avanture sa Igom Bivom (računajući i one u svemiru) objavljivanih u „Mikijevom zabavniku“ oko 1978. u vidu Diznijevih klasika koji su kreirani 30-ak godina ranije…\nOd 1955., nakon silnih epskih ostvarenja, Gotfredson uglavnom radi na dnevnim geg tablama stripa, do svog penzionisanja 1975. (jedan od autentičnih sledbenika/ naslednika na području stripa iz jedne table je i Manuel Gonzales, čije smo radove takođe mogli pratiti na zadnjoj stranici „Politikinog zabavnika“)\nOvaj veliki autor se nešto malo bavio i Pajom Patkom, a od manje poznatih ostvarenja imamo Česti i Kopti (Chesty & Coptie – v. sliku sa aviončićem). Takođe je zaslužan kao crtač u nekim specijalnim Božićnihm izdanjima, oko 1963-64., u stripovima o Pepeljugi i Bambiju.\nZa većinu materijala u ovom prilogu posebno se zahvaljujemo sajtu\nŠef Buconja (O'Hara)\nChesty & Coptie\nPrethodni tekstSavet: Kako da se oslobodite glavobolje bez lekova\nSledeći tekstDa li ste znali: Kineski kalendar


Znamo šta će vam olakšati pakovanje, a samim tim i putovanje! | | Economy.rs\nAko izuzmemo bliskost fizičkog kontakta, stvar koja nam svima najviše nedostaje za vreme globalne pandemije korona virusa definitivno su putovanja. Upravo zato sebi odlučno obećavamo da ćemo prvom sledećom prilikom otputovati najdalje što možemo, ali i najduže, što znači da će nam predstojati mnogo dana uzbudljivog planiranja, ali i dosadnog pakovanja. Zaista, da li iko voli da se pakuje?! Mada, jedina stvar gora od pakovanja jeste – raspakivanje!\nHajde da se na trenutak vratimo na pakovanje. U slučaju putovanja koje će trajati 10 ili više dana, bez obzira na to da li govorimo o letovanju ili zimovanju, jasno je da će nam biti potrebno mnogo stvari, kako onih ličnih, tako i onih korisnih kojima ćemo upotpuniti svoju svakodnevicu na odmoru (ilustracije radi, to bi bile skije ili daska za surfovanje). U redu, definitivno ćemo na put automobilom, ali gde spakovati sve to? Ovde nastupaju krofni koferi!\nSpas za svako putovanje\nU slučaju ovako kompleksnih putovanja koja su duga i zahtevaju mnogo neophodnih stvari, krovni koferi su pravi spas pre svega zato što obezbeđuju dodatni prostor za skladištenje i prenošenje, što dalje znači da ćete, sa stvarima u gepeku i u krovnom koferu, imati sasvim dovoljno prostora i komfora u svom automobilu. Naravno, krovne kofere je neophodno prilagoditi modelu automobila, kako u pogledu dimenzija kofera, tako i u pogledu nosivosti, materijala i ostalih karakteristika. Krovni koferi se montiraju na krovne nosače, što je još jedna važna stavka na koju treba da mislite – pored kofera, potrebno je da nabavite i nosače, a kofer i nosači treba da budu savršeno prilagođeni jedan drugom.\nCena krovnih kofera\nCena krovnih kofera nije niska – kreće se od 12 hiljada do preko 70 hiljada dinara, tako da je možda bolje da razmislite o iznajmljivanju, naročito ako ćete krovni kofer koristiti jednom godišnje i pritom nemate gde da ga čuvate u stanu, kada niste na putu. Iznajmljivanje je dosta jeftinije i iznosi 800 dinara po danu za komplet krovnog kofera i nosača, dok možete iznajmiti i samo kofer za 600 dinara po danu ili samo nosače za 300 dinara po danu. Razmislite o tome koliko često će vam krovni kofer biti potreban i u skladu sa tim odlučite šta vam je isplativije.\nNosivost krovnih kofera\nTačno je da krovni koferi obezbeđuju dodatni prostor, ali to nikako ne znači da u njih možete da stavljate bilo šta. Njegova nosivost je od 50 do 75 kilograma, ali uvek je pametnije u njega smestiti što lakše stvari (iako potencijalno kabaste ili dugačke), a one teže ostaviti za gepek. Kombinacija krovnog kofera i gepeka bi trebalo da bude dovoljna za sve što treba da ponesete na put, samo vodite računa o rasporedu težina za maksimalno komforno putovanje.\nUkoliko imate krovni kofer, vozite pažljivo i ne brže od 130 kilometara na čas. Potrudite se da ne kočite naglo i da budete pažljivi u krivinama. Krovni koferi su dodatno opterećenje za automobil, te možete da očekujete nešto veću potrošnju goriva koja će pak zavisiti kako od modela kofera, tako i od spoljašnjih, vremenskih faktora (poput vetra).\nPREVIOUS POST Previous post: Sobna vrata, estetski I funkcionalno jedan od najvažnijih elemenata vašeg prostora\nNEXT POST Next post: Kako odabrati odgovarajući televizor za svoj dom


IMPRESSUM - work factory GmbH\nTelefon: 02234 9276350 / Fax: 02234 9276398\nZAKONITI IZVRŠNI DIREKTOR:\nPeter Brommont, Jens-Peter Runge, Carsten Buhmes, Sven Billen\nOkružni sud Köln\nIDENTIFIKACIJSKI BROJ POREZA NA DODANU VRIJEDNOST U SKLADU S ČL. 27. A ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST:\nUPOZORENJE O ODGOVORNOSTI:\nUnatoč pažljivoj provjeri sadržaja, ne prihvaćamo nikakvu odgovornost za sadržaj vanjskih poveznica.\nZa sadržaj povezanih stranica odgovorni su isključivo njihovi održavatelji.\nODGOVORNO NADZORNO TIJELO:\nRegionalna uprava Nordrhein-Westfalen\nTelefon: (0211) 43 06-0\nTelefaks: (02 11) 43 06-377\nInternetska stranica: www.arbeitsagentur.de\niStockphoto > www.istockphoto.com\nFotolia > www.fotolia.de


Arum Horeca Beograd :: Uslovi korišćenja\n“ZAŠTO DA GUBITE VREME I NOVAC, KAD MI DONOSIMO SVE!”\n+381 65 6101 010 shop@horeca.rs\nZaboravili ste lozinku? Registrujte se\nPomfrit i specijaliteti\nPalmina i ostala ulja\nNeutralne pavlake i šlagovi\nDimljeno meso, vrat, kobasice\nVocni pire i preliv DZ\nKroasani i peciva\nTopinzi i nadevi\nKremovi i slatki proizvodi\nZacini i dodaci jelima\nKese, slamčice i ambalaža za hranu\nAlkoholna pića i voda\nBEZGLUTENSKA I ZDRAVA HRANA\nUslovima korišćenja definisana su pravila koja korisnicima ove usluge (dalje u tekstu :“Korisnik“ ili “Kupac”) omogućavaju kupovinu proizvoda i usluga iz naše ponude.\nZadržavamo pravo promene Uslova korišćenja, shodno novim elementima ponude i/ili zakonske regulative, zbog čega bi Korisnik posebno pre svake kupovine trebalo da proveri informacije u vezi sa Uslovima korišćenja.\n1. Sadrzaj sajta\nSajt i njegov sadrzaj predstavlja vlasnistvo kompanije Arum doo i zloupotreba njegovog sadrzaja je strogo zabranjena. Zabranjeno je postavljanje ili transmisija virusa i svih kompjuterskih kodova, datoteka i programa koji na bilo koji način mogu oštetiti ili preuzeti kontrolu nad sajtom ili pratećom opremom.\nSvi Vaši lični podaci (ime, prezime, adresa, br. telefona, e-mail adresa) Arum doo će upotrebiti u skladu sa zaštitom ličnih podataka. Za sve ostale sadržaje koje objavite preko sajta u vidu predloga, komentara i sl. smatraće se da nisu poverljivi i neće podleći zaštiti.\n3. Tacnost podataka\nArum doo nastoji da sve podatke na ovoj stranici odrzava tacnim i azurnim ali ne daje nikakve garancije niti obecanja da takvi zaista i jesu. S toga ne moze da snosi nikakve posledice i odgovornosti proistekle iz pretpostavke korisnika. Ukoliko primetite nelogicnosti ili nepravilnosti molimo Vas da nas o tome obavestite.\nKao prodavac Arum doo zadrzava pravo izmene porudzbine u slucaju da porucene robe nema na lageru, pri cemu ce se pre slanja kupac obavestiti i traziti njegovo odobrenje.\nCene proizvoda su izrazene u dinarima i ukljucuju PDV. Proizvodi su podlozni menjanju cena pri cemu se kupac obavestava ukoliko je doslo do promene u toku porudzbine.\nRobu pri prijemu proverava kupac. Sve nepravilnosti je u mogucnosti da prijavi i one ce biti odmah ili narednog dana regulisane prema dogovoru sa komercijalistom ili firmom direktno.\n7. Promena uslova koriscenja\nArum doo zadržava pravo da u bilo kom trenutku modifikuje ili ukine sajt bez obavestavanja kupaca. Daljim koriscenjem ovog sajta dajete svoju saglasnost za sve izmene koje su napravljene.\nDolazimo bilo gde da ste u Srbiji\nDolazimo bilo gde da ste u Srbiji. Pogledajte detaljnije o načinu dostave.\nPogledajte odgovore na najčešća pitanja ili nas kontaktirajte.\nBudite uvek u toku sa popustima i novinama. Prijavi se.\nOstani u toku!\nBorhesova 31, Zemun, Beograd\n065 6101 010\n062 200 770\n011 3774 705\nBLOG PARTNERI KONTAKT\nCOPYRIGHT 2016 ARUM. ALL RIGHTS RESERVED. DESIGNED AND DEVELOPED BY NBGTEAM


24-05-2022 | 13:52 | Autor/Izvor: Naxi media-CEBEF PR\nCentar beogradskih festivala - CEBEF u saradnji sa Srpskim narodnim pozorištem i Umetničkim ansamblom “Stanislav Binički” organizuje izvođenje Orfovog impoznantnog dela sa 400 izvođača na sceni: dva simfonijska orkestra, dva hora i dečijim horom. Dirigent će biti Maestro Aleksandar Kojić a solisti su: sopran Marija Jelić, tenor Stevan Karanac i bariton Vasa Stajkić.\nVasa Stajkić , rođen je u Novom Sadu gde je nakon osnovnog muzičkog obrazovanja, potom teoretskog odseka i odseka za solo pevanje u srednjoj muzičkoj školi, studirao na Akademiji umetnosti u Novom Sadu i Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu - u klasi prof. mr. Violete Pančetović Radaković.\nPostaje član Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu 2000. godine, i od tada ostvaruje više od 30 uloga u preko 400 predstava u matičnom Srpskom Narodnom PozorištuNastupao je širom Evrope i sarađivao je sa dirigentima kao što su Fabio Luizi, Sesto Kvatrini, Mladen Jagušt, Imre Toplak, Miodrag Janoski, Zoran Juranić, Bojan Suđić, Željka Milanović, Aleksandar Anisimov, Jon Janku, Đampaolo Maria Bisanti, Marko Parizoto...\nBogatu koncertnu aktivnost beleži u Srbiji i inostranstvu uz značajne dirigente i ansamble. Osim u kamernom repertoaru za klavir i glas, nastupa u koncertnom repertoaru izvodivši kantate, mise i oratorijume. Karijeru ipak posvećuje operskom repertoaru, izvodivši preko trideset solističkih rola u Srbiji i Evropi u glavnim rolama opera: Bastijen i Bastijena, Čarobna frula, Don Đovani, Tako čine sve, Don Paskvale, Ljubavni napitak, Lučija od Lamermura, Seviljski berberin, Evgenije Onjegin, Đani Skiki, Boemi,Travijata, Rigoleto, Aida, Karmen i dr...\nTagovi: karmina burana cebef


VUČIĆ IZ PREDSEDNIŠTVA NAJAVIO NOVU VELIKU INVESTICIJU: Jedna moćna kompanija izabrala je baš Srbiju! | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.05.2019. • 10:38 Srbija Danas\nZa 10 dana otvaramo Grdeličku klisuru i kompletan južni krak Koridora... Mnogo sam i srećan i ponosan, mnogo se radujem... - rekao je predsednik države Aleksandar Vučić u televizijskom uključenju uživo iz Predsedništva na Andrićevom vencu istovremeno najavljujući veliku i važnu investiciju u Srbiji o kojoj će se više znati već u utorak.\nPredsednik je objasnio da je reč o investiciji koja će pokazati da naši radnici umeju da rade i najfinije stvari a da nisu samo jeftina radna snaga, što mu je posebno drago kao i da će tu biti takođe posla za veći broj radnika.\n- Ne smem zasad da otkrijem ko je to, naljutiće se investitori - dodao je on i naglasio da je to jedna velika vest, da je to signal drugim investitorima da je jedna velika i moćna evropska kompanija baš izabrala Srbiju.\nSTIGLE DOBRE VESTI ZA GRAĐANE: Država šalje BESPLATNO u banje, evo kako da se prijavite!\nKUPUJETE STAN? Evo šta sve treba da znate o investitoru i gde to da PROVERITE\n- Tu će biti zaposleni i plaćeni veoma dobro inženjeri, naši najškolovaniji ljudi... a fabrika će biti u blizini Beograda, južnom Banatu ili u Sremu. Mislim da je Pančevo i okolina Pančeva za njih idealno mesto. Govorićemo o tome u utorak. Mnogo sam radostan zbog toga, jer će to pokazati Evropi i svetu da možemo da radimo najfiniju tehnologiju, a ne ono što bi zahtevalo nikakvo znanje i samo radnu snagu. To će promeniti poziciju Srbije na mapi najvažnijih investicionih destinacija na starom kontinentu. Ponosan sam i srećan zbog toga - rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić investicije najave nova ulaganja Predsedništvo Srbije


Evropska unija (EU), prema njegovom mišljenju, mora napustiti koncept meke sile i finasijsku pomoć državama uslovljavati napretkom u demokratizaciji jer, kako kaže, "autokrati jedino takav jezik razumiju".\nRSE: EU je osudila zapaljivu retoriku na paradi 9. januara u Banjaluci i najavila da ne isključuje sankcije i reviziju ekonomske pomoći ukoliko se situacija "dodatno pogorša". Šta bi moglo biti dodatno pogoršanje?\nČini mi se da EU, kada razmišlja o svojoj budućnosti, mora napustiti koncept meke sile.\nJer različiti autokrati jedino takav jezik razumiju, jer oni sa pregovaračima koji dolaze iz Brisela očito znaju "pregovarati". A, naravno, građani trpe zbog upravo takvih "pregovora".\nRSE: Kako bi se članice EU mogle izjasniti povodom retorike koju smo mogli čuti 9. januara. Da li bi oko toga mogla biti postignuta saglasnost? Ukoliko ne - ko bi se suprotstavio?\nOrbanove računice s Dodikom vrijedne milione evra


Građani Valjeva zahtevali od vlasti informacije o aerozagađenju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Građani Valjeva zahtevali od vlasti informacije o aerozagađenju\nGrađani Valjeva zahtevali od vlasti informacije o aerozagađenju\nUlična akcija „Imamo pravo da znamo:Kada će Valjevo da prodiše?“ u okviru kampanje „Srbija do informacija“, održana je na Gradstkom Trgu u Valjevu.\n0Piše: Danas Online 05. marta 2019. 20.25 Izmenjeno: 06. marta 2019. 00.04\nFoto: Tim Srbija do informacija\nGrađani i građanke Valjeva imali su priliku da pošalju pismo nadležnim lokalnim i državnim institucijama, kao i javnim preduzećima u kojima su tražili informacije u vezi sa aerozagađenjem. Ukupno je poslato 92 zahteva, upućenih Skupštini grada Valjeva, Gradskom veću Valjeva, Zavodu za javno zdravlje Valjevo, Agenciji za zaštitu životne sredine Republike Srbije i Gradskoj upravi grada Valjeva, navodi se u saopštenju Tima „Srbija do informacija„.\n„S obzirom na to da živim na uzvišenju koje se vodi kao predgrađe Valjeva, pomislili bi da ja zapravo i imam pristup zdravijem vazduhu, međutim sasvim je obrnuto. Zimi je najgore stanje, situacija je problematična jer ne smemo otvoriti ni prozor, inače sa svih strana spolja ulazi zagađen vazduh, a prvenstveno je uzrok neadekvatno grejanje po domaćinstvima“, kaže M.J. iz Valjeva.\nPrema podacima, preko 100 dana godšinje Valjevci udišu štetan vazduh u kome se nalazi prekoračena vrednost takozvanih suspendovanih čestica, koje lako dospevaju u respiratorne organe i ugrožavaju zdravlje građana.\n„Pravo javnosti da zna je veoma važno pravo koje kroz Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja omogućava svim građanima da imaju uvid u rad javnih institucija koje se finansiraju njihovim novcem. Ovaj Zakon omogućio je da saznamo mnoge činjenice od javnog interesa koje bi ostale sakrivene od očiju javnosti. Zato danas pričamo sa građanima Valjeva i nastavljamo borbu, jer bez ovog Zakona i nezavisne institcije Poverenika, biće nam uskraćena mogućnost da dobijemo odgovore na pitanja koja se tiču svih nas u lokalnim sredinama gde živimo“,izjavila je Ivana Markulić iz Crte, navodi se u saopštenju.\nAkcija „Imamo pravo da znamo:Kada će Valjevo da prodiše?“ organizovana je uz podršku lokalne inicijative Da Valjevo prodiše.\nTrivan: Većina lokalnih samouprava u Srbiji nema plan zaštite kvaliteta vazduha


VAŠA TAJNA SEKSI FANTAZIJA\nNaslov: VAŠA TAJNA SEKSI FANTAZIJA Uto Sep 11, 2007 10:17 pm\nOsećate da je vaš seksualni život ušao u kolotečinu i da vam nedostaje ona stara iskra uzbuđenja? Možda je došlo vreme da oživite svoje tajne seksualne fantazije...\n-šta ona govori o vama\n-šta treba da preduzmete\n-ko sve fantazira\nFantazije su nešto bez čega bi život bio vrlo siromašan, međutim, većina nas nije spremna, zbog različitih inhibicija, da prizna da ih ima, a kamoli da ih nekome poveri. Čak i u vrlo intimnim situacijama malo nas će, na pitanje partnera: "Šta je tvoja najveća fantazija?", opisati svoje maštarije sve do najsitnijeg detalja. Najčešća reakcija žena jeste da pocrvene i mucajući izgovore neku poluistinu ili u potpunosti izmišljenu priču. Zaista, čudno je to da u eri seksualnih sloboda i otvorenosti, fantazije i dalje predstavlja tako veliki tabu. To je naročito apsurdno (ili licemerno, ako hoćete) kada istraživanja pokazuju da čak 95% nas svakodnevno sanjari o seksu. (Da, i vaša koleginica verovatno vrti uzbudljive slike u glavi dok sedi pored vas!)\nFanatzije su zaista nešto sjajno. Na najbezbolniji, najlakši i način koji vas neće kompromitovati, možete da zamišljate kako radite "one stvari" sa Bredom Pitom, zgodnim kolegom iz drugog sektora ili privlačnim konobarom, komšijom, vašim lekarom. Seksualne fantazije su kreativan način ispoljavanja naše senzualnosti i mogu da ih pokrenu neke naizgled beznačajne pojave, kao što su pogled, miris, dodir ili zvuk - bilo šta što stimuliše maštu.\nVelika zabluda vezana za fantazije jeste uvernje da ljudi koji imaju potrebu da maštaju nisu zadovoljni svojim seksualnim životom. No, iskustvo pokazuje da upravo oni pojedinci koji vode vrlo aktivan seksualni život kojim su zadovojni, najviše fantaziraju. Dakle, ako ste previše stidljivi da glasno izgovorite sve ono što vam se mota po glavi, ali ipak želite da saznate šta otkrivaju vaše fantazija o vašem seksualnom životu, pročitajte tumačenja eksperata... Ko zna, možda otkrijete nešto sasvim novo o sebi!\nFantazija No1: Igranje uloga\nŠta to znači: Bez obzira na to da li ste čuli da neki ljudi igraju različite uloge tokom seksa, sami primenjuete takve igre ili samo zamišljate da ste neko drugi tokom seksa, onda vam je svakako bliska ideja o igranju uloga. Međutim, šta zapravo znači uvođenje ovog oblika fantazija u vaš seksualni život? Psiholozi kažu da je to način da ispoljite druge strane svoga bića koje su pod restrikcijom u svakodnevnom životu. U kontekstu seksualnog života, to znači da ste spremni i voljni da promenite parametre koji vas određuju kao ličnost i da istražite neka nova područja.\nNe brinite. Vaša fantazija ne otkriva stvarnu želju da postanete dama noći, niti da odmah treba da kupite mrežaste čarape i ružičast minić. Vi samo želite seks bez obaveza, sa minimalnim emotivnim angažmanom. Žene se od pamtiveka uče da ne postoji seks bez emocija. U slučaju da neka žena ustane protiv ustaljenih normi, i ima odnos samo zbog fizičkog užitka, njoj se odmah stavlja etikata "žene lakog morala". No, u životu se radi o usklađivanju emotivne bliskosti i fokusiranja na fizički aspekt seksa. U vezi, ova fantazija znači da ste dovoljno sigurni u partnera i vaš odnos, te da možete da istražujete stranu koja je suprotnosti sa vašim primarnim seksualnim bićem.\nDa ste bogatašica\nSetite se TV serije "Očajne domaćice". Srećnica Gabrijel pronašla je lukav način da mišićavi baštovan Džon redovno zadovoljava njen seksualni apetit. Eh, mnoge žene mogu samo da sanjaju o takvoj "poslastici" bez obaveza... Ova fantazija potiče od želje da se zadovolji čista sebičnost, da se sve drži pod kontrolom, a najviše zbog zamene tradicionalno dominantne uloge muškaraca. Jednostavnije rečeno, zbog želje za dominacijom nad muškarcima! Zamišljanje da ste finansijski superiorni u odnosu na muškarca, dozvoljava vam da ga pretvorite u roba koji je u vašoj potunoj milosti i koji, zbog toga, ispunjava sve vaše želje. Ova fantazija znači da biste želeli da ponekada budete asertivni u postelji, kao i da je vaš seksualni život dobro izbalansiran, sa izraženom dozom zabave i humora.\nOd fantazije do stvarnosti\nNemojte osećati obavezu da se bukvalno prerušavate u određene uloge. Igre rečima i dijalozi sasvim su dovoljno uzbudljivi.\nSačekajte da se stvari malo zagreju pre nego što inicirate igru različitih uloga.\nNemojte da pretvorite ovu igru u bilo koji oblik krticizma. Ukoliko mu kažete: "Volela bih jednom da preuzmem kontrolu", on bi mogao da pomisli da ste nezadovoljni njegovim ponašanjem. Zapamtite da je muški ego prilično lako "nagnječiti"! Zato, izrecite svoje želje u formi pitanja, a ne tvrdnji.\nRecite otvoreno da vam više prija sam razgovor od samog igranja uloga.\nFantazija No2: Seks sa vašim partnerom\nŠta to znači: Maštanje o seksu sa sopstvenim partnerom učestala je pojava kod parova koji su u dugim vezama. Sigurnost i poverenje koje vremenom stiču, dozvoljava im da eksperimentišu. Osim toga, dostupno je ponekad erotičnije od nedostupnog, a maštanje o stvarima koje još niste probali naglašeno je činjenicom da se ti "snovi" lako mogu i realizovati. To pruža šansu da budete neobuzdani i maksimalno kreativni. Vi ulažete svu svoju energiju i pažnju samo na ono što ćete uraditi sa svojim partnerom. To što čak i u fantazijama želite seks samo sa svojim partnerom pozitivna je stvar, mada bi trebalo da obrate pažnju na sugestije eksperata da većina žena fantazira o drugačijim načinima vođenja ljubavi sa svojim partnerom, što može da ukaže na neispunjenost seksualnog života. U tom slučaju, vreme je da zaista uvedete neke nove stvari u vaš seksualni život. Razgovarajte sa svojim partnerom, ispričajte mu o čemu maštate i tražite od njega da vam ispriča svoje seksualne fantazije. Naravno, budite vrlo precizni o tome ko je predmet vaših želja, da ne biste izazvali njegovu nesigurnost.\nNemojte osećati stid ili neprijatnost. Fantazije su prirodan i izuzetno bitan deo seksualnog repertoara.\nBudite taktični Ponekada sami razgovori o fantazijama izazivaju veće uzbuđenje od same realizacije. Procenite sami šta vama i vašem partneru više odgovara.\nNemojte bez najave da ga izložite novotarijama u postelji. Ko zna, možda ćete ga preplašiti na smrt! Isto tako, sasvim je moguće da ćete i vi reagovati na sličan način ako vas "prepadne" sasvim novim tehnikama u krevetu. Bez obzira na to koliko se poznajete, najbolje je da započnete nekim jednostanim i malim izmenama.\nBudite maksimalno opušteni i slobodni!\nFantazija No3: Seks sa ženom\nŠta to znači: Iskustva pokazuju da mnoge žene maštaju o seksu sa drugom ženom. No, pre nego što se zabrinete zbog ove činjenice, znajte da ove fantazije uglavnom nemaju veze sa lezbijskim porivom, već sa željom da se probaju neke nove stvari u seksu. Ponekad to ukazuje na nedostatak pažnje i inventivnosti vašeg partnera, kao i da ne dobijate ono što najviše želite, naročito kada je njegov seksualni stil drastično drugačiji od vašeg. U tom slučaju, žena sa kojom "vodite ljubav" u vašim fantazijama zapravo predstavlja vaš produžetak koji vam ukauje na to kako biste voleli da doživite seks.\nNemojte da brinete zbog svojih seksualnih sklonosti (osim ako ne osećate neke druge pokazatelje i verujete da je ova potreba dublje ukorenjena).\nRecite svom partneru o čemu maštate. To će ga veoma uzbuditi.\nNemojte se ispovedati baš svim prijateljicama.\nAnalizirajte svoje fantazije da biste otkrili koje su vaše seksualne potrebe, a potom ih izložite vašem partneru.\nFantazija No4: Seks sa nekoliko osoba\nŠta to znači: Oduvek se verovalo da isključivo muškarci maštaju o seksu utroje, dok je za žene ideja o seksu sa nekoliko muškaraca potpuno strana. E, pa nije baš tako! Inače, ova fantazija prevashodno ukazuje na seksualnu znatiželju i omogućava da zamisilite kako je to voditi ljubav sa više ljudi koji vas žele. Kao što je slučaj i sa ostalim fantazijama, ova ne ukazuje na to da zaista želite više ljudi u svojoj postelji, niti to treba - takve situacije u realnom životu izazvaju mnogo neugodnosti i loših osećanja. S druge strane, ova fantazija je pozitivna jer vam pruža mogućnost da osetite kako je to biti predmet želje i požude više muškaraca. Takođe, ova maštarija znači da vam prija pažnja usmerena na vas, jer vam to pomaže da budete zadovoljniji i sigurni u sebe.\nAko maštate o...\nseksu sa dvojicom muškaraca\nOva fantazija govori o vašoj potrebi da budete u potpunosti zadovoljeni. Ipak, vaš partner (kao ni vi) nema razloga za brigu, jer vaša fantazija ne ukazuje na stvarnu potrebu za seksom sa više muškaraca, niti otkriva vaše nezadovoljstvo seksualnim životom sa sadašnjim partnerom. Ova fantazija više govori o vašoj izraženoj potrerbi za potpunim fizičkim zadovoljstvom.\nseksu sa partnerom i još jednom ženom\nOvo nije indicija vaše biseksualne prirode već odražava vašu želju da pružite svom partneru maksimalno uzbuđenje i zadovoljstvo. U najvećem broju ženskih fantazija o seksu sa drugom ženom, muškaracu se dodeljuje uloga posmatrača. Ova igra obično završava tako što se muškarac priključuje i doživljava duplo zadovoljstvo.\ntome da vas posmatraju ili da vi posmatrate\nDovoljno će biti samo da pogledate koji je procenat gledanosti serijala "Big Brother", pa da shvatite da su ljudi- voajeri. Draž ovih fantazija nalazi se u prisustvu nevidljivog posmatrača. Smatrate da je vaša ljubavna hemija i umetnost vođenja ljubavi vredna, te da bi i drugi imali šta da vide i to vas dodatno uzbuđuje.\nSudeći prema mišljenju psihologa mašatnje o zameni partnera može da signalizuje vaše seksualno osvešćivanje. Drugim rečima, vaše fantazje mogu da budu posledica seksualnog buđenja i pojačane potrebe za otkrivanjem vašeg pravog seksualnog bića i potreba.\nNemojte da osećate obavezu da realizujete svoju fantaziju u postelji. Većina ljudi oseća dovoljnu dozu uzbuđenja i zadovoljstva samo pričajući o onome o čemu mašta, svesna da reči nikada neće sprovsti u delo.\nUgasite svetlo i pričajte o svojoj fantaziji. Zamislite sebe u određenoj situaciji, a potom pitajte partnera: "Šta bi mi sada radio?"\nNemojte da realizujete fantaziju u stvarnosti sve dok niste sigurni da oboje u potpunosti shvatate da je to samo fantazija.\nFantazija No5: Dominacija/potčinjenost\nŠta to znači: U većini fantazija jedna osoba preuzima dominantnu ulogu dok se druga potpuno predaje. Međutim, većina ljudi pogrešno poistovećuje ovu vrstu fantazije sa sado-mazo seksom, što joj daje ton nastranosti. Ipak, prema tvrdnji psihologa, maštanje o dominantnoj ulozi ukazuje na to da se osećate vrlo sigurno u vezi, kao i da postoji obostrano veliko poverenje. Takođe, ove fantazije mogu da ukažu na želju za preuzmanjem kontrole u seksualnom životu, kao i da mu pokažete šta zaista želite u postelji. Maštanje o potpunom predavanju definitivno ukazuje na veliku dozu seksulanog poverenja prema partneru. To je isto kao da kažete: "Možeš da mi radiš šta god poželiš. Znam da će mi se to dopasti". Zapravo, možemo otići tako daleko i reći da fantazije o dominaciji/potčinjenosti (poput vezivanja za krevet) metaforično pokazuju vašu želju da se vežete za partnera na duge staze.\nNe morate kupovati kaiševe, licise i sličnu "opremu" sa mišlju da je to jedini način da realizujete ovu fantaziju. Postoje mnogo suptilniji načini da uživate u ovoj igri, a koji ne zahtevaju odlazak u seks-šop ako ste stidljivi.\nMenjajte" uloge tako da možete da osetite draži obe strane.\nNemojte govoriti celom svetu šta radite. Čuvajte to kao svoju malu, ali vrlo uzbudljivu tajnu.\nSmislite specijalne fraze koje ćete moći da izgovarate bez stida i neprijatnosti u najintimnijim trenucima sa partnerom.\n» Suviše seksi za instagram


Ministar saobraćaja i pomorstva Andrija Lompar u radnoj posjeti opštini Bar\nIzjava ministra saobraćaja i pomorstva Andrije Lompara nakon radne posjete opštini Bar i izlaganje ministra Lompara i predsjednka opštine Bar Žarka Pavićevića na Javnoj tribini na temu evroatlanskih integracija Crne Gore...\nNajava: Ministar saobraćaja dr Andrija Lompar u radnoj posjeti opštini Bar\nU svojstvu koordinatora, ministar saobraćaja i pomorstva dr Andrija Lompar posjetiće u ponedeljak 31. oktobra opštinu Bar, kako bi se bliže upoznao sa aktuelnim problemima i organizacijom rada ove lokalne uprave. Na sastanku sa predsjednikom Pavićevićem i čelnim ljudima privrednih i državnih institucija Bara, ministar će razgovarati o prioritetnim projektima za dalji razvoj opštine i mogućnostima za poboljšanje investicionog ambijenta. Sastanak je zakazan za 09. 30 h u opštini Bar i fotoreporterima i snimateljima je dozvoljen početak snimanja...\nOstvaren značajan napredak u svim oblastima saobraćaja\nDanas su u hotelu „ Podgorica“ prezentovani rezultati završenog zajedničkog projekta Ministarstva saobraćaja i Evropske unije vrijednog 1, 2 miliona eura. Projektom „ Tehnička pomoć sektoru saobraćaja“ ministarstvo saobraćaja i pomorstva je u proteklih 18 mjeseci značajno poboljšalo administrativne kapacitete institucija i standarde saobraćajne mreže i transportne politike u cilju pridruživanja Evropskoj uniji...\nNAJAVA: Konferencija za novinare povodom završetka projekta „Tehnička pomoć sektoru saobraćaja“\nMinistarstvo saobraćaja i pomorstva u saradnji sa Delegacijom Evropske unije održaće u utorak 25. oktobra konferenciju za novinare povodom završetka projekta „Tehnička pomoć sektoru saobraćaja“...\nGrčki brodovlasnici zainteresovani za upis brodova pod crnogorskom zastavom\nDanas je u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva održan sastanak sa delegacijom grčih privrednika koji su izrazili interesovanje za investiranje u pomorski sektor Crne Gore. Grčke brodovlasnike najviše je interesovala mogućnost pregistracije njihovih brodova pod crnogorskom zastavom...\nJAVNI POZIV -na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnije ponude za nabavku usluga-povratnih avionskih karata za potrebe Ministarstva saobraćaja i pomorstva\nJAVNI POZIV - na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnije ponude za nabavku usluga-povratnih avionskih karata za potrebe Ministarstva saobraćaja i pomorstva\nJAVNI POZIV - na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnije ponude za nabavku goriva za potrebe Ministarstva saobraćaja i pomorstva\nJAVNI POZIV na otvoreni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnije ponude za nabavku goriva za potrebe Ministarstva saobraćaja i pomorstva\nRepublika Bjelorusija zainteresovana za angažman crnogorskih brodova nakon njihove izgradnje u Šangaju\nMinistar saobraćaja i pomorstva dr Andrija Lompar sastao se danas sa ministrom saobraćaja i komunikacija Republike Bjelorusije, Ivanom Shcerbom, kako bi razgovarali o saradnji u oblasti pomorskog saobraćaja...\nMinistar saobraćaja dr Andrija Lompar boravio u radnoj posjeti opštini Plav\nU cilju poboljšanja kvaliteta saradnje centralnog i lokalnog nivoa vlasti, ministar saobraćaja i pomorstva dr Andrija Lompar sa saradnicima posjetio je danas opštinu Plav u svojstvu koordinatora te lokalne samouprave...\nNajava: Radna posjeta Plavu\nU cilju inteziviranja i unapređenja komunikacije i saradnje Vlade Crne Gore sa predstavnicima lokalnih samouprava, ministar saobraćaja i pomorstva dr Andrija Lompar, sa saradnicima, posjetiće sjutra, 7. oktobra, opštinu Plav . Nakon sastanka, sa rukovodstvom Opštine u 12 h, ministar će obići dionicu Gusinje-granični prelaz Grnčar...