Poseta Erdogana Grčkoj počela napeto, javnim neslaganjem | N1 Srbija\nPoseta Erdogana Grčkoj počela napeto, javnim neslaganjem\n07.12.2017. |12.58 |\nIzvor: ANADOLIJA/Ayhan Mehmet\nRedžep Tajip Erdogan doputovao je u važnu dvodnevnu posetu Grčkoj, prvu nekog predsednika Turske za šest i po decenija, zvanično u cilju otopljavanja hladnih odnosa, ali je atmosfera napeta zbog njegove najave o čemu bi razgovarao.\nErdogan je rekao da treba "dopuniti" i "osvežiti" međunarodni Sporazum iz Lozane iz 1923. godine kojim je posle Prvog svetskog rata utvrđena granica Grčke i Turske i kojim su rešena druga važna pitanja.\nErdoganov prvi sastanak tokom posete Grčkoj, s njenim predsednikom Prokopisom Pavlopulosom, koji je prenosila televizija, pokazao je napetost među njima. Erdogan je tvrdio da treba "osavremeniti" Sporazum iz Lozane i pokrenuo pitanje muslimanske manjine u severnoj Grčkoj, koju namerava da sutra poseti.\nPavlopulos je, međutim, odgovorio da Sporazum iz Lozane "ne treba ni revidirati, niti dopunjavati". Erdogan je prethodno dvaput posetio Grčku, ali kao premijer, 2004. i 2010. godine.\nErdogan se u Grčkoj sastao i sa premijerom Aleksisom Ciprasom.\nIzvor: Reuters/Costas Baltas\nTeme razgovora su i izbeglička kriza i regionalna pitanja.\nJedan od problema u odnosima Atine i Ankare o kojima će se razgovarati, kako je pred posetu Erdogan najavio, jeste slučaj osam turskih oficira i vojnika koji su posle pokušaja puča prebegli u Grčku. Atina je odbila zahtev Ankare za njihovo izručenje, uz obrazloženje da im se u Turskoj neće suditi pošteno.\nTo je razgnevilo Erdogana koji je uoči posete, u sredu rekao da je pravosuđe Turske "najbolje u Evropi" i da je Grčka trebalo da odmah vrati turske oficire i vojnike, a ne da se u to meša grčki sud razmatrajući njihove slučajeve.\n"Ako to prepustite pravosuđu, neće biti rezultata", rekao je Erdogan u intervjuu grčkoj RTV stanici SKAI veče uoči posete.\nAgencija AP primećuje da je među zemljama EU, pored Grčke, samo još Poljska pozvala Erdogana u posetu posle pokušaja puča u Turskoj polovinom 2016. godine i širokih, masovnih i nasilnih mera Erdoganove vlasti preduzetih potom.\nIstorijska napetost u odnosima Grčke i Turske koje su u samo poslednjih 40 godina tri puta bile na ivici rata, plod je neprekidnog teritorijalnog spora na Egejskom moru, položaja muslimanske manjine u Grčkoj i pola veka turske okupacije severa Kipra.\nRedžep Tajip Erdogan Prokopis Pavlopulos Grčka Turska\nJorgos Katrugalos novi šef grčke diplomatije 15.02.2019.\nSeverna Makedonija obavestila UN i međunarodne organizacije o promeni imena 15.02.2019.\nE moj ostrasceni veteranu, zasto toliko mrzis Tursku.\nE moj veterane moj jado , od one stare Grčke nema ni G , a da nije mame Amerike ti bi letovao u Turskoj pokrajini zvanoj Yunanistan Pozdrav\nVeterane, znam da ti teško pada ali reč Turska se još uvek piše velikim slovom. Čudi me što Srbi nisu još uvek izmenili pravopisno pravilo za tu užasnu reč.\nDemokrate podnele rezoluciju kako bi blokirale Trampovo vanredno stanje 16:13 h\n16:13 h | Svet\nJapanski ministar se izvinio jer je kasnio tri minuta, opozicija traži ostavku 14:31 h\n14:31 h | Svet\nZemljotres magnitude 7,5 pogodio Ekvador 13:03 h\n13:03 h | Svet\nBelgijski SS-ovci još primaju penzije iz Nemačke 12:50 h\n12:50 h | Svet\nKomičar favorit na predsedničkim izborima u Ukrajini 11:49 h\n11:49 h | Svet\nPutin: Ruski udar na SAD bio bi brži od projektila koji bi pogodili Moskvu 09:15 h\nSAD će ipak zadržati oko 200 vojnika u Siriji 08:33 h\nPredsednik Tadžikistana tražio da ga manje hvale 21.02.2019.\n21.02.2019. | Svet


Građani mogu da odlučuju o nafti iz Jadrana tek posle istražnog bušenja\nSlika: Wasi1370 from Pixabay\nNakon protesta zaštitnika životne sredine i upozorenja Državne revizorske institucije da Crna Gora nije spremna da sanira naftnu mrlju ako dođe do izlivanja, Ministarstvo kapitalnih investicija je saopštilo da neće odustati od istražnog bušenja u Jadranu, ali da nakon toga može da se sprovede javna rasprava.\nOdštetu je zapravo teško proceniti, a iznos odgovara ulaganjima dveju kompanija iz prve, četvorogodišnje faze istraživanja, što treba uvećati za kasnija, „takođe značajna sredstva“, kažu u ministarstvu. Početak bušenja zakazan je za sutra.\n„Ako znamo da prihod od turizma prije pandemije premašuje millijardu eura godišnje, onda je jasno da bi raskid tog ugovora bio jednak svega nekoliko dana prihoda od turizma, dok bi šteta od potencijalnih negativnih posljedica bila mjerena decenijama – kolika bi mogla biti niko ne zna, jer istraživanja koja je trebalo da budu sprovedena prije početka ove aktivnosti nijesu bila dovoljno temeljna“, saopštili su KOD, Green Home, Dr Martin Schneider-Jacoby Association, Centar za zaštitu i proučavanje ptica Crne Gore (CZIP), Naša akcija i Eko korijen.\nEkološka aktivistkinja iz Ulcinja Zenepa Lika izjavila je da je projekat netransparentan i da lokalno stanovništvo nije imalo prilike da se pobliže upozna s njim. „Nema vizije. Još su nam kratkoročni benefiti važniji od razvoja zelene ekonomije“, istakla je i rekla da turizam nije kompatibilan s eksploatacijom nafte.\nTagovi: Green Home, nafta, prirodni gas, životna sredina\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Građani mogu da odlučuju o nafti iz Jadrana tek posle istražnog bušenja\nrajko orlandic / 26.03.2021.\nZuastavimo busenje Jadrana i unistenje turizma., Milijardu dolara prihoda od turizma treba zamijeniti sa 60 miliona?? Zar to??


Finansijska pravila koja morate znati pre tridesete - WANNABE MAGAZINE\nFinansijska pravila koja morate znati pre tridesete\nKada napunite trideset i neku godinu, shvatite da zaista više ne priliči da budete nezrelo derište koje se ne razume ni u šta i ni o čemu ne vodi računa. Ovo se naročito odnosi na finansije, jer od nečega morate živeti, zar ne?\nŽivot donosi mnoge neplanirane izazove, za koje prosto morate biti pripremljeni! Ti izazovi su deca, eventualni gubitak posla, veliki finansijski gubitak u porodici, lečenja, renoviranje kuće… toliko je toga što može da vas iznenadi, a ako nemate ušteđevinu, naći ćete se u velikom problemu.\nKada zaradite, jedan deo novca stavite u štek. Ostatak trošite, ali pametno! Razmislite šta vam je neophodno i na šta morate da potrošite teško zarađenu platu. Ako se razbacujete, neće proći ni pola meseca, a ostaćete bez dinara. O kakvoj ušteđevini onda uopšte da pričamo?!\nŠtedite i vreme\nVreme je najvrednija stvar koju imate! Zato nemojte sve svoje vreme da trampite za novac. Ako samo radite i radite, na kraju nećete ni imati kad, ni sa kim, a nećete znati ni kako da potrošite taj zarađeni novac.\nPosle tridesete, zaista bi bilo poražavajuće da i dalje živite sa roditeljima i da vam oni plaćaju račune i hranu. Osamostalite se, krajnje je vreme!\nVeoma je važno da imate zdravstveno osiguranje i nadamo se da vam to firma za koju radite omogućava, ako ne, uplaćujte sami. Takođe razmislite i o ostalim vidovima osiguranja, jer nikad se ne zna da li će vam zatrebati.\nSačuvajte za obrazovanje\nMožda ste završili sa svojim školovanjem, ali želeli biste i da vam se deca školuju, zar ne? Nikada nije rano da o tome razmišljate!\nKljučne reči finansijefinansijska pravilaLenka Gatićnovacosiguranjeplataposle trideseteškolovanještednjatrideseteZarada


Mentalno i emocionalno zdravlje :: Praxis für Kinesiologie\nZdravlje zavisi od fizičke, mentalne i duhovne harmonije.\nOva tri nivoa povezana su i utiču međusobno jedni na druge.\nFizički simptomi javljaju se često zbog nesklada i prekomerne opterećenosti nekog ili sva tri nivoa.\nStrahovi, brige, tuga, nezadovoljstvo, potisnute i neizgovorene emocije, negativni doživljaji, traume, nemir i mnogo drugih stvari kojih čovek često nije ni svestan i misli da je to zaboravio (preživeo) jesu procesi koji se odvijaju u nama i fizički su tu. Mi ih osećamo.\nSuprotno tome, ono što osećamo kao npr. bol, ukočenost u vratu i napetost, veoma često utiče na našu emocionalnu ravnotežu.\nDa bismo mogli da živimo zdravo, budemo vitalni i osetimo potpuno zdravlje, blagostanje na svakom nivou, moramo konstantno da radimo na uklanjanju "korova" iz naše psihe i tela.\nFizičko zdravlje znači slobodu kretanja. Spolja i iznutra.\nBlokade mogu da poremete ovu ravnotežu, da dovedu do napetosti, hroničnih bolova, migrene, alergije, digestivnih problema i kožnih reakcija...\nMentalno zdravlje znači sposobnost jasnog razmišljanja - čak i u stresnim situacijama.\nBlokade na mentalnom nivou uticaće na nas tako što ćemo se osećati razdražljivo, nervozno, bez energije, iscrpljeno, izgubljeno, bezvoljno, umorno i tužno. Imaćemo misli koje nas opterećuju i nećemo uspeti da se smirimo, da nađemo izlaz ni rešenje.\nEmocionalno zdravlje znači unutrašnji osećaj sreće, sigurnosti i zadovoljstva.\nBlokade će veoma brzo da poremete ovu ravnotežu i mi počinjemo da reagujemo burno, impulsivno, stalno smo zabrinuti, javlja se strah od neuspeha, egzistencijalni strah, frustracija, niska tolerancija, svi naši postupci čine se pogrešnim, ne cenimo sebe, nemamo veru u sebe.\nKada govorim o blokadama, mislim na sve što utiče na naše telo, um i dušu i remeti zdravlje svakog čoveka.\nRad na telu raznim kineziološkim metodama pomoći će da se svi delovi tela, organizam i psiha, oslobode napetosti, blokada i da se aktivira moć izlečenja, što će zauzvrat uticati na fizičke, mentalne i emocionalne funkcije.\nRazmišljanje, svakodnevni izazovi u radu, privatnom životu i partnerski odnosi postaju lakši, spremni smo da se na pravi način sa njima i nosimo, sa puno energije, pozitivnih stavova, radosti, uspeha, vere u sebe, puno motivacije, a samim tim i naše zdravlje biće na zadovoljavajućem nivou.


SPC-Bedford.org : Humanitarno Veče\nSRPSKA PRAVOSLAVNA CRKVA – Bedfordska Parohija, organizuje Humanitarno veče u „Balkan Express“ povodom prikupljanja donacija za našeg velikog borca i sportistu Milana Šolaju. Milan je bio aktivni vojnik – borac na Kosovu ratne 1999 god. Na žalost, par godina kasnije, doživeo je automobilsku\nnesreću u kojoj je ostao paralizovan do struka.\nTo ga nije sprečilo da se bavi sportom, tako da je postao Evropski prvak i Svetski vice-šampion u “ronjenju na dah“. Da bi dalje mogao da se bavi sportom, Milanu su potrebna sportska invalidska kolica , pa zato molimo sve humane ljude da dođu u „Balkan Express“, u Nedelju, 17- og novembra i pomognu nam da prikupimo potrebna finansijska sredstva za Milanova kolica.\nHumanitarno veče će se održati u “Balkan Express-u“, 17.11. 2019 sa početkom u 16:00 do kasno u noć.\nUlaznica sa večerom je £15.00.\nBudimo humani i pomognimo našem šampionu Milanu Šolaji.\n• Muzika: Bane Čupić\nZa dodatne informacije mozete nazvati Protu Radmila na broj 07521213513 ili Balkan Express na broj 07723327350.\n27.1.2020., Новости и актуелности\nНапади на епархије Српске православне цркве у Црној Гори (Црногорскоприморска митрополија, Будимљанско-никшићка епископија, Милешевска епископија и Захумско-херцеговачка и приморска епископија) доживјели су кулминацију доношењем тзв. „Закона о слободи вјероисповјести“ у црногорском парламенту, чиме се директно крши слобода вјероисповјести и право на имовину епархија Српске православне цркве на територији Црне Горе.\n6.1.2020., Новости и актуелности\n3.1.2020., Новости и актуелности\nВАЖНО ОБАВЕШТЕЊЕ НАШИМ ПАРОХИЈАНИМА\nПо упуству нашег Епископа Г. Доситеја, у свим храмовима нашег британско – ирског намесништва ће се у ове дане служити Молебан подршке нашој православној браћи и сестрама у Црној Гори.\n18.12.2019., Новости и актуелности\nЕПАРХИЈА БРИТАНСКО – СКАНДИНАВСКА ПАРОХИЈСКА СЛАВА СВ. АПОСТОЛА АНДРЕЈА ПРВОЗВАНОГА у БЕДФОРДУ\n“ 800 ГОДИНА АУТОКЕФАЛНОСТИ СРПСКЕ ПРАВОСЛАВНЕ ЦРКВЕ “ “ 630 ГОДИНА ОД БИТКЕ НА КОСОВУ – 1389 “\n28.11.2019., Новости и актуелности\n800 година Аутокефалности Српске Православне Цркве 1219 - 2019 + + + 630 годишњица Косовске битке 1389 - 2019 + + + Парохијска слава Св. апостол Андреј Првозвани + + + Субота, 14. Децембар 2019 год. // Saturday, 14. December 2019\n23.11.2019., Новости и актуелности\nKOLICA ZA MILANA\nProšlo je 20 godina od NATO bombardovanja i ratnih strahota na Kosovu i Metohiji. U toku tih 78 dana, vođeno je mnogo velikih bitaka, kako protiv šiptarskih terorista tzv. OVK, tako i protiv regularne albanske vojske i stranih plaćenika, na Košarama i Paštriku, a o tome su snimljeni i dokume – ntarni filmovi.\n<<Претходна страна (2 / 11) Сљедећа страна>>


Opština Žabljak: Sječa šume nema veze sa izgradnjom infrastrukture do Crnog jezera\n"TO NIJE U NADLEŽNOSTI OPŠTINE"\n1536 pregleda\t4 komentar(a)\n21.03.2019. 13:09h Ažurirano: 21.03.2019. 12:54h\nSječa stabala po programu Nacionalnog parka "Durmitor" nema nikakve veze sa projektom infrastrukture od Crnog jezera do Ravnog Žabljaka, niti je to u nadležnosti opštine, saopšteno je iz opštine Žabljak.\nOni su pozvali građane Žabljaka da sve nedoumice po tom pitanju riješe u neposrednoj komunikaciji sa predstavnicima lokalne uprave i da ne nasjedaju na glasine i iskonstruisane priče.\n"Insistiraćemo da se o ovom i svakom drugom pitanju i projektu građani upoznaju putem javnih tribina i prezentacija. To je jedini način da se izbjegnu špekulacije i nepotrebne tenzije", kaže se saopštenju Opštine Žabljak.\nNavodi se da se putem društvenih mreža, kao i u saopštenjima pojedinih političkih partija iznose tendenciozne i nedobronamjerne informacije vezane za raspisani tender Uprave javnih radova, a koji se odnosi na izgradnju odgovarajuće infrastrukture na potezu od Crnog jezera do Ravnog Žabljaka.\nOpština Žabljak je, kako su rekli, vodeći se isključivo zaštitom životne sredine u basenu Crnog jezera, a u skladu sa svojim strateškim planskim dokumentima, pristupila izradi projektne dokumentacije.\nKako su objasnili ta dokumentacija odnosi se na izgradnju kanalizacije od Crnog jezera, parkinga, rasvjete, elektro mreže, kružnog toka na ulazu u Park i rekonstrukciju drvenog mostića kod Otoke.\nIz Opštine Žabljak navode da je za posao vrijedan 650 hiljada EUR u toku tender koji je raspisala Uprava javnih radova i da očekuju da što prije dobiju izvođača radova i da najveći dio radova bude završen do početka ljetnje turističke sezone.\n"Tvrdnje da da se to radi isključivo zbog potreba kompanije Explorer, zakupca restorana na Crnom jezeru su apsolutno besmislene. Svi se moramo zapitati šta je u pozadini priče da je u 21. vijeku bolje da otpadne vode iz septičkih jama idu u jezero, umjesto da budu odvedene kanalizacijom do prečistača", rekli su iz žabljačke Opštine.\nOni smatraju da se svjesno prenebregava i činjenica da se na ovaj način stvaraju preduslovi i za priključenje na kanalizacionu mrežu naselja Ivan Do, kompleksa Mediteran i drugih korisnika duž trase.


Otkrivanje naše suštine kroz karmičku astrologiju – Moja Šolja Joge\nOtkrivanje naše suštine kroz karmičku astrologiju\nSećam se jednog dana na višoj ispred mene je seo dečko, koji se pridružio našoj grupi na pola semestra. U učionicu je ušao posle pauze i seo ispred mene. Ništa mi nije bilo jasno, ali sam imala osećaj da ga odavno poznajem. Iz priče sam saznala da mu je to prvi dan na predavanjima i da se nikada pre nismo videli. Naš pogled i reakciju koju je izazvao u meni pamtim i dan danas. Iako naš odnos nije bio lak za mene, on je čovek koji je pokrenuo trenutak promene u meni. Naučila sam kako da vladam emocijama. Shvatila sam koje su moje granice i šta to ne funkcioniše u mom odnosu sa drugim ljudima.\nČesto se desi da mislimo da smo već sreli ljude koje prvi put vidimo u životu. Upravo su to naša sećanja, koja su upisana duboko u podsvesti. Često čujemo rečenicu koja kaže da u životu ništa nije slučajno i da je sve što nam se dešava je rezultat našeg delovanja.\nDa li ste se nekada pitali odakle nam sve ove misli, zašto se u nama javlja takav osećaj? Ovo je upravo karma, koja govori o zakonu akcije i reakcije i da nam se sve dešava sa razlogom.\nPodsetiću vas na mudru narodnu izreku: ,,Zrno po zrno pogača, kamen po kamen palača”. Poznata misao kojom želimo da kažemo da se strpljivim, poštenim i vrednim radom uvek dolazi do rezultata. Ovo je najbolji način da ostvarimo korist. [U produžetku možete pročitati Strpljenje i transformacija u ljubavi – Venera u Jarcu!]\nDa bismo otkrili poruku koja je za nas bitna ne treba da se plašimo i da odbijamo lekcije koje su za nas kamen spoticanja. Upoznajte ih! Naša natalna karta krije naša sećanja iz prethodnih života, krije genetiku odnosno vaspitanje koje smo nasledili iz kuće. Svaki odnos u koji ulazimo je karmički, sa roditeljima, prijateljima, partnerima ili sa kolegama na poslu. Karmičkom astrologijom dolazimo do odgovora zašto se nešto dešava. Karma na sanskritu znači akcija. Iz svega ovoga shvatićete da karma nije nešto čega se trebamo plašiti. Ona nas ne sputava, već nas usmerava i pruža gomilu prilika.\nU budizmu karma je bitan pojma. Budističko učenje o karmi ističe voljni momenat. U stvaranju karme namera ima veći uticaj od samog delovanja. Svaka radnja, bilo loša ili dobra, izvire iz uma i ostavlja utisak u umu.\nU indijskoj filozofiji karma označava neizbežno i neumoljivo sazrevanje svakog našeg htenja ili čina, odnosno svako delanje koje pokreće lanac uzroka i posledice. Karma drži čoveka u večnom toku zbivanja koji se smatra izvorom patnje i iz kojeg se traći oslobođenje.\nZa svaku misao ili delo koje smo sproveli osetićemo odjek. Zakon karme je najbolje objasniti da ono što činimo drugima kod njih izazivamo reakciju. Našim svesnim ili nesvesnim delovanjem budimo u drugima prijatna ili neprijatna osećanja. Pošto je sve energija taj osećaj ostaje upamćen.\nU duši su satkana sva sećanja i delovanja koja uvek nosimo sa sobom. U astrologiji Mesec opisuje našu dušu. U natalnoj karti odnos planeta prema Mesecu pokazuje šta smo spoznali, ali i šta ćemo tek naučiti. Aspekti Meseca će nam ukazati šta smo savladali i šta tek treba da prihvatimo.\nNe treba zaboraviti da situacija, osoba ili emocija koja je za nas izazovna je našoj duši najpotrebnija i najkorisnija. Izlazak iz sigurne zone dovodi nas do spoznaje motiva našeg života.\nSaturn, Južni i Severni Mesečev čvor su za ovu tematiku neizbežni. Saturn će opisati sve one momente kada želimo da odložimo događaje jer je za nas u ovom trenutku previše izazova. [O tome kako prevazići izazovne aspekte, pročitajte OVDE.]\nDozvoli on nama da zabušavamo, ali nas nikada ne zaobiđe. Najpametnije bi bilo da uvek sve rešavamo i da ništa ne ostavljamo za kasnije. Svakako nas nauči da pronađemo snagu, poslednji atom energije koji je u nama, i da rešimo sve lagano.\nSeverni i Južni Mesečev čvor su zaduženi za sve što nam se dešavalo u prošlosti, ali su tu da isprate i sve sa čime se sada susrećemo. Severni čvor je uzrok, dok je Južni čvor posledica. Oni opisuju evoluciju našeg života, odnosno naše duše. Odgovorni su za odnose koje gradimo sa ljudima oko sebe. U sebi nose sva naša iskustva i sve ono što smo naučili kroz vreme, ali smo na sve to zaboravili. Odgovorni su za karmička nasleđa i za zadatak u ovom životu.\nSeverni čvor i znak u kome se nalazi govori o čemu stalno mislimo, šta je to što iz uma ne možemo izbaciti. Pokazaće put kojim treba sada da idemo i ka kom cilju treba da se krećemo. Ovo su sve lekcije koje sada moramo naučiti.\nJužni čvor i znak u kome se nalazi opisaće gde smo najosetljiviji. Predstavlja našu najslabiju tačku jer pokazuje puteve koje smo za sobom ostavili. Ponovo se susrećemo sa ljudima ili događajima gde je nešto ostalo nejasno ili nedorečeno. Tamo gde smo zalupili vrata moraćemo ponovo do te prostorije da spoznamo svoje greške.\nNapretka nema dok ne zaronimu u nova iskustva. Hrabrosti imamo za sve i znajte da ćemo se u svemu snaći. Bitno je osloboditi se suvišnih misli jer one stvaraju strah od novih izazova.\nRetrogradne planete opisuju gde se vrtimo u krug. Govore o situacijama kada jednu istu stvar više puta radimo. Za nas predstavlja veliki izazov jer nam je teže da shvatimo suštinu i poentu šta treba da savladamo u odnosu ili situaciji koja nam se iznova vraća. Kada shvatimo koju poruku za nas nosi retro planeta tada smo saznali šta je naša suština. Retrogradnost potiče od latinske reči retro što znači opet, ponovo.\nZa naš put u životu važni su nam ljudi sa kojima ostvarujemo odnose. Neki su prisutni ceo naš život, a neki kada završe svoju misiju odlaze. Zbog toga neki odnosi traju duže, a neki kraće.\nMi biramo na koji način ćemo stići do suštine koja je za nas važna. Izbor je naš! Jedina prava odluka je da slušamo svoju želju i intuiciju. Nikada ne možemo pogrešiti u životu dok se vodimo našim principima. Uvek treba da biramo slobodu svog mišljenja i odluke koju donosimo.\nSuština je prevazići strah koji osećamo jer nas on sputava i ograničava. Kada prevaziđemo zamke koje možemo otkriti kroz poziciju Meseca, Saturna, čvorova i ostalih pokazatelja u natalnoj karti, oslobodićemo se stega. Tada uzimamo svoj život u svoje ruke i sve za nas postaje korisno. Otkrivanjem nepoznanica postaje sve lakše.\nVažno je da upoznamo sebe, da prihvatimo gde zastajemo, šta ponavljamo i da na tome najviše radimo. Svesno otkrivanje i priznanje naših kočnica vodi nas ka otpuštanju. Radom na sebi, kopanjem po fajlovima i datotekama koje smo davno zatvorili i blokirali uspevamo da se promenimo na bolje.\nPosted on March 13, 2019 May 26, 2019 /\t1\t/ Categories\tAstrologija\t/ Tags\tKarma, Karmička astrologija, Sandra Ristić, suština bića\nOne Reply to “Otkrivanje naše suštine kroz karmičku astrologiju”\nOdličan tekst. Potpisujem sve što ste u njemu napisali, pošto je i moje lično iskustvu to potvrdilo. Bravo!\nPrevious PostTheta Healing – Moć misli\nNext PostWho built the Pyramids at Giza and when, really? II part


"Oduvek su mi govorili da volim roditelje, braću ili devojku, ali nikada nisam čuo da moram da počnem da volim sebe. Pepe Imaz mi je rekao da pokušam", ispričao je Marko Đoković, mlađi Novakov brat u velikoj ispovesti španskom listu "El Mundo".\nDonošenje odluke o napuštanju tenisa nije bila laka. Povreda zgloba držala ga je van takmičenja skoro godinu dana, a jedan od Markovih najboljih prijatelja, španski teniser Karlos Gomez, predložio mu je da ga prati u Marbelju kako bi upoznao "vrlo posebnu osobu koja bi mogla da mi pomogne", bivšeg tenisera i trenera Pepea Imaza.\nNjihov prvi susret bio je prava emotivna katarza:\n- Kad sam ga upoznao, kao što je u Srbiji obićaj, pružio sam ruku, ali Pepe me pitao može li me zagrliti. Istina je da sam u početku bio malo zbunjen ali rekao sam da može, i potom, počeo sam neutešno da plačem. U tom tačnom trenutku shvatio sam koliko sam bio loše, priznaje Novakov mlađi brat.\nIako se već obratio za pomoć drugim ljudima, Imaz mu je jedini pomogao da razveže čvor emocija koje su ga sprečavale da bude srećan.\n- Do tog trenutka dali su mi samo teorijske pojmove, ali nisam znao kako da ih sprovedem u delo. Pepe mi je pokazao način na koji treba da sledim, polazeći od vrlo jednostavne premise: volite sebe.\n„Mantra“ koja ga je, kako priznaje, uznemirila bila je:\n- Oduvek su mi govorili da volim roditelje, braću ili devojku, ali nikada nisam čuo da moram da počnem da volim sebe. Pepe mi je rekao da pokušam, nekoliko puta dnevno, svestan svetlosti koju svi nosimo u sebi. On me je poštovao i dobro mi se obraćao. Čini se da sam jednostavna osoba, ali nisam ništa od toga. Stalno sam ponavljao sebi kako je loše i malo po malo malo, ja sam taj koji je učinio da patnja raste u meni, otkriva Marko Đoković.\nU početku, priznaje, „nisam osećao ništa jer sam predugo optuživao sebe, ali podstakao me je da istrajem, da nastavim da radim na svojim strahovima i svojim nedostacima“.\nUprkos naporu koji je taj unutrašnji rad podrazumevao, Marko ističe da je rastao sa drugačijim vaspitanjem:\n- Sve me je to mnogo koštalo. Bio sam vaspitan da ne pokazujem svoj bol, da budem najjači, koliko i moj otac, ali u stvarnosti nisam bio takav.\nAli Imazova učenja su počela da se oblikuju:\n"Počeo sam da se menjam i osećam bolje. Imam još puno toga da radim, ali, kad se osvrnem unazad, shvatam da je putovanje koje sam prešao neverovatno."\nPrateći Imazove savete, Đokovićev mlađi brat naučio je da kako kaže „napusti to pozorište u kojem živimo, da bi ga spolja sagledao, da bi shvatio stvari koje radim pogrešno i prihvatio greške koje pravim ne osuđujući sebe, jer niko nije savršen".\nPrema njegovom mišljenju, previše se forsiramo.\n- Dobro je biti disciplinovan i boriti se za ono što želimo, ali bez kažnjavanja sebe.\nPrvi deo intervjua:\nIza čuvene mantre 'Ljubavi i mira' kojom je Imaz ne samo osvojio Marka, već i njegovog starijeg brata Novaka, trenutnog broja 1 na ATP rang listi, krije se mnogo više od duhovne parole.\n- Na terenu ta ljubav ne znači voleti protivnika, već sebe. Znači poštovanje i prihvatanje sebe kada lopta ode u aut. Znači, učiti na greškama, a da se ne skršimo zbog onoga što radimo. I energija koja nastaje je neverovatna, deluje.\nPre nego što ocenite, savetuje, morate pokušati.\n- Bio sam suprotnost onoj 'Ljubavi i miru' koju zagovara Pepe. Izašao sam na teren da pobedim, ali noge su mi se tresle. Mrzeo sam protivnika. Ali, na kraju mi je ponestalo energije i izgubio sam se. Sada, umesto toga, igram bolje nego ikad. Neverovatno je videti promene koje se dešavaju kod mnogih ljudi koji kada su usredsređeni na sebe trče i udaraju ne gubeći radost na licima, rekao je Marko Đoković u svojoj ispovesti, u čijem trećem delu je govorio o Imazovom uticaju na Novaka.\nVideo: Đoković sa braćom na 25. maju\nĐoković sa braćom na 25. maju\nKošarkaši Partizana su u prvom kolu A grupe Evrokupa savladali na gostvanju Hamburg sa 106:97.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Luda kuća: HDZ imenovao svog mandatara za sastav vlade\nPremijer Hrvatske Tihomir Orešković rekao je da ne želi da se odrekne premijerske funkcije, te da će podršku tražiti u saboru koji ga je i izabrao. Međutim, nije sigurno da li će ova vlada opstati, pošto Hrvatska demokratska zajednica, koja je reanije podržala Oreškovića, sada ima svog mandatara za sastav vlade.\nA kod komšija ne sluti na dobro...\nNaime, predsedništvo HDZ-a je u petak na telefonskoj sednici za novog kandidata te stranke za mandatara za sastavljanje hrvatske vlade izabralo aktuelnog ministra finansija Zdravka Marića. Za novog političkog sekretara stranke imenovan Domagoj Maroević, prenela je Hina.\nMiro Kovač, koji je inače aktuelni ministar spoljnih poslova, ponovo je imenovan za međunarodnog sekretara HDZ-a.\nPotpredsednik HDZ-a Oleg Butković u Dnevniku Nove TV objasnio je zašto se HDZ odlučio za ministra finansija Zdravka Marića kao novog kandidata za mandatara.\n- On je do sada bio u HDZ-ovim vladama visoki zvaničnik. Reč je o stručnjaku koji je pokazao da je spreman na saradnju i zaključili smo da je on najbolji izbor za novog mandatara - poručio je Butković.\nOn je dodao da ne bi doneli ovu odluku da nisu sigurni "da imaju 76 ruku" za njegov izbor u Saboru, prenosi Index.hr.


Athlete 365- obavijest | Streljacki Savez Crne Gore\n← Reminder – nova sezona\nGrand Prix Budve – najava →\nAthlete 365- obavijest\nObjavljeno August 25, 2020 autor Sscg\nAtletska komisija MOK-a objavila osnove Pravila 50 i vremenski okvir za konsultacije sa sportistima o tom pravilu\nKomisija sportista MOK-a (AK) započela je proces savjetovanja sa sportistima iz cijelog svijeta kako bi istražila dodatne načine na koje možete izraziti svoje stavove tokom Olimpijskih Igara.\nRanije ove godine, nakon savjetovanja sa sportistima, objavljene su smjernice o Pravilu 50, kako bi se pojasnili postojeće mogućnosti za izražavanje svojih stavova na Igrama.\nMOK AK je nedavno pokrenuo proces savjetovanja sa sportistima i predstavnicima sportista kako bi istražio nove načine izražavanja svojih stavova tokom igara, poštujući olimpijski duh.\nSavjetovanje MOK-a sprovodiće se uglavnom na globalnim mrežama s predstavnicima sportista, ali i direktno sa sportistima.Pozadina Pravila 50 Rule-50-Guidelines-Tokyo-2021\nPrilike koje već postoje kako bi se izrazili stavovi za vrijeme Igara uključuju:\nmješovite zone na olimpijskim mjestima;\nkonferencije za novinare i intervjui;\ntradicionalni i digitalni mediji ili druge platforme.\nIzražavanje stavova putem ovih mogućnosti trebalo bi dato s poštovanjem i u skladu s olimpijskim vrijednostima.\nRasizam ili bilo koji oblik diskriminacije nema mjesto u sportu. Olimpijske igre vrlo su snažna globalna demonstracija uključenosti i borbe protiv rasizma, okupljaju sportiste iz cijelog svijeta iz 206 nacionalnih olimpijskih komiteta (NOC) i olimpijskog tima izbjeglica MOK-a.\nSavjetovanje MOK-a sprovodiće se uglavnom na globalnim mrežama predstavnici-ma sportista, ali i direktno sa sportistima.\nMOK AK je već započela proces savjetovanja tako što je pozvao predstavnike NOK-a i međunarodnih federacija (IF-ova) koji su tražili da budu uključeni, kako bi razgovarali o ključnim pitanjima vezanim za primjedbe sportista i prikupili početne povratne informacije.\nPodstičemo sve NOK i IF da se savjetuju i bave sportistima u njihovom lokalnom i sportskom kontekstu i razgovaraju o rezultatima s MOK AK. Pri tome, naš cilj je osnaživanje komisija za sportiste širom svijeta u njihovim ulogama i postizanje istinski globalne perspektive.\nNakon što smo sakupili početna razmišljanja i povratne informacije s ovih regionalnih i sportsko-konsultativnih savjetovanja, ove jeseni planiramo pokrenuti globalno istraživanje koje će prikupljati povratne informacije od sportista iz cijelog svijeta. Ovo će biti mješovita kvantitativna i kvalitativna anketa kako bismo osigurali da zabilježimo sve nijanse teme.Kao i vaša razmišljanja o postojećim i potencijalnim novim prilikama za izražavanje svojih stavova na Igrama, željeli bismo čuti vaše svježe ideje o tome kako MOK, Olimpijske igre i globalna zajednica sporista mogu svuda pojačati glasove sportista, i u krajnjem bolje podržati naša nastojanja u borbi protiv rasizma i diskriminacije.Apelujemo na sportiste iz cijelog svijeta da podijele svoje stavove i ideje o ovoj važnoj temi, kao i sva vaša razmišljanja o tome kako se olimpijski pokret može boriti protiv rasizma i diskriminacije. Sportisti i Komisije sportista mogu se obratiti na athlete365@olympic.org radi podrške i povratnih informacija. Više na sajtu https://www.olympic.org/athlete365/


Bajram u porodici Topić: Najveća radost je kada smo na ručku zajedno sa roditeljima -\n“Život je tekao pun ljubavi. Posebno me interesuje danas šta se dešava sa ovim savremenim čovjekom. Šta se s njim dešava. Jer on, izgleda, ne osjeća nikakvu ljubav za ljepotama. Ništa, on je kao prazno bure, čini mi se“, kaže za AA Muharem Topić, koji je kao dječak ostao bez majke, ali je uspješno završio školovanje, oženio se i dobio četiri sina.\nPrevious Bajram-namaz klanjan širom Bosanske krajine\nNext Radost za Bošnjake St. Louisa: U okrugu Mehlvilu od iduće godine Ramazanski bajram školski praznik


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Lokalni izbori 2018. :: Zdrava porodica prioritet\nDPS BAR 16. 05. 2018. 11:49 >> 11:44 1\nZdrava porodica prioritet\nKvalitetnija porodica je garant da ćemo stvoriti kvalitetnije, tolerantnije i povezanije društvo," kazala je Nikica Purlija, kandidatkinja za odbornicu na listi "Za dobro građana Bara" povodom obilježavanja Međunarodnog dana porodice.\nŽenska alijansa DPS Bar, obilježila je Međunarodni dan porodice.\n"Zdravu porodicu karakteriše povezanost njenih članova i njihova otvorena komunikacija. Kvalitetnija porodica je garant da ćemo stvoriti kvalitetnije, tolerantnije i povezanije društvo. Susreti ovakve vrste takođe skreću pažnju nadležnima na probleme u porodici," kazala je Nikica Purlija, kandidatkinja za odbornicu na listi "Za dobro građana Bara, pobjednički, Milo Đukanović".\nOna je istakla da je DPS uvijek njegovao krucijalne vrijednosti društva, što primarna porodica jeste, i istakla da je zdrava porodica prioritet politika te stranke.\n"Cilj ovog susreta je bio podsjećanje na značaj porodice i prilika da se istakne poruka da je neophodno poboljšati komunikaciju koja pomaže očuvanju zdravih i kvalitetnih odnosa u porodici", kazala je Purlija.\nNa skupu su govorile predsjednice Opštinskog odbora DPS Bara Branka Nikezić i ŽAD-a Anastazija Miranović, dok su o sistemskom značaju porodice i njegovanju porodičnih vrijednosti govorili su socijalna radnica, Zdravka Jovetić i pedagog Boris Savić.\n01. 08. 2018. 2


SALIHAMIDŽIĆ DOGOVORIO TRANSFER STOLJEĆA! U Bayern stiže igrač vrijedan 145 miliona eura! - Vijesti\nInzko se konačno probudio iz zimskog sna: Evo koje zakone je najavio…\nDivan gest Edina Džeke: Dijamant uljepšao dan mališanima u bolnici\nDODIK NE ODUSTAJE: Nećete vjerovati šta sada traži\nOd danas besplatne vize za bh. državljane prilikom ulaska u ovu državu\nNEVJEROVATNO: Srbi traže smjenu Tegeltije zbog zastave Republike Bosne i Hercegovine sa ljiljanima\nPriča koja zaslužuje da se podijeli, da se priča i prepričava, i da se nikad ne zaboravi ovakav Čovjek!\nOVO JOŠ NIJE ZABILJEŽENO: Bosna i Hercegovina će prvi put imati Italijana u Vijeću ministara\nPRIPREMITE SE, STIŽU PADAVINE: Evo kakvo nas vrijeme očekuje do ponedjeljka…\nPočetna/Vijesti/SALIHAMIDŽIĆ DOGOVORIO TRANSFER STOLJEĆA! U Bayern stiže igrač vrijedan 145 miliona eura!\nSALIHAMIDŽIĆ DOGOVORIO TRANSFER STOLJEĆA! U Bayern stiže igrač vrijedan 145 miliona eura!\nNjemački prvak dočekao je priliku, te je prema navodima stranih medija došlo do dogovora s Barcelonom\nBarcelona će, vjerovali ili ne, besplatno posuditi Brazilca u Bayern, jedino će Bavarci morati Coutinhu isplatiti plaću od 11 miliona eura koliko godišnje dobiva u katalonskom timu. Nema sumnje, ovo je Bracin najveći posao od dolaska na poziciju sportskog direktora Bavaraca.\nAleksandar Vucic Amel Tuka Bakir Izetbegovic BiH Denis Becirovic Dragan Bursac Dragan Covic Dragan Mektic Drasko Stanivukovic Kolinda Grabar Kitarovic migranti Milorad Dodik Mirko Sarovic Nebojsa Vukanovic NS RS Robert Prosinecki Valentin Inzko Zeljko Komsic


Savez za bolju budućnost BiH (SBB) vrlo pozitivnim i ohrabrujućim smatra današnje mišljenje Evropske komisije o kandidatskom statutusu Bosne i Hercegovine. Iako će konačnu odluku o kandidatskom statusu donijeti Evropsko vijeće, a potvrditi i sve zemlje članice, današnji stav Evropske komisije kao glavnog izvršnog organa Evropske unije smatramo prekretnicom na eurounijskom integracijskom putu naše zemlje.\nJednako važno, brojna obećanja data od nosilaca najviših političkih funkcija u našoj zemlji, kao i uslovi koji su navedeni uz ovo mišljenje, moraju uozbiljiti domaće političare i osigurati da još u ovoj godini Bosna i Hercegovina stekne zvanični status kandidata za punopravno članstvo u EU.\nPitanja vladavine prava, nezavisnog i efikasnog pravosuđa, borbe protiv političke korupcije i kriminala, poštivanja ljudskih prava, ustavnog poretka i zakonitosti, te deblokada rada parlamenata i formiranje vlada na svim nivoima, moraju pod hitno doći na dnevni red vodećih političara u Bosni i Hercegovini. U suprotnom, nikad složenija politička kriza prijeti ne samo potpunoj blokadi evropskog puta, već i ugrožavanju pravnog poretka, cjelovitosti i suvereniteta Bosne i Hercegovine kao države. Iskazana spremnost naših evropskih partnera i njihova nesebična podrška moraju biti ispravno shvaćeni od izbornih pobjednika i donosioca ključnih odluka u Bosni i Hercegovni.\nJavni konkurs za imenovanje Općinskog pravobranioca u Općinskom Pravobranilaštvu Kalesija, objavljen u Oslobođenju 29.05.2019. godine\nJavni konkurs za prijem pripravnika-volontera u Kantonalnom tužilaštvu USK, objavljen u Dnevnom avazu 30.05.2019. godine\nRadončić: Nedopustivo je da sredstva MMF-a stoje na računu, a građani su gladni i dobivaju otkaze!


► Vasin: Pokrajinska vlast umanjuje prava manjina na informisanje\n19.06.2017 Novi Sad\nVasin je u saopštenju povodom nedavne odluke Skupštine Vojvodine po kojoj se Službeni list te pokrajine sastoji iz tri dela - opšteg, posebnog i oglasnog, pri čemu se na jezicima nacionalnih manjina objavljuje samo opšti deo, dok se na srpskom objavljuju sva tri dela.\nDo sada se na jezicima nacionalnih manjina objavljivao ceo Službeni list Vojvodine. U pokrajinskom parlamentu službeni jezici su pored srpskog i mađarski, slovački, rusinski, rumunski i hrvatski.\n"Ovakva odluka Skupštine Vojvodine je apsolutno suprotna svim zalaganjima za poštovanje prava nacionalnih zajednica, multietničkom karakteru Vojvodine, a postoje ozbiljne indicije da je suprotna Ustavu Srbije i Statutu Vojvodine", naveo je Vasin u saopštenju.\nOcenio je da se takvom odlukom građani Vojvodine dele na one kojima je na njihovom jeziku dostupan svaki akt i na one kojima su, na maternjem jeziku, dostupni samo neki akti.\n"Tako, na primer, pripadnici nacionalnih zajednica neće više biti u mogućnosti da čitaju tekstove konkursa Pokrajinske vlade na svom jeziku", naveo je Vasin.\nPokrajinska vlada i skupština su kao argumente za donošenje ove odluke naveli dugotrajno kašnjenje u štampanju Službenog lista Vojvodine na jezicima nacionalnih zajednica i višegodišnje nedovoljne kapacitete Odeljenja za prevodilačke poslove za prevođenje tog Službenog lista.\nIako je ovaj razlog racionalan, njegovo rešenje treba tražiti u povećanju broja izvršilaca i organizaciji rada, a ne u ukidanju štampanja značajnog dela Službenog glasnika na jezicima nacionalnih zajednica. Još je neprihvatljivije obrazloženje Pokrajinske vlade da se ukidanjem štampanja značajnog dela Službenog glasnika neće smanjiti njihova prava, nego, naprotiv, 'omogućiće da pravo na informisanje koje je do sada bilo ostvarivano samo delimično, uz ogromne zaostatke te faktički i nije bilo ostvareno, sada bude ostvareno za opšte akte u punom obimu'. Apsolutno je nedopustivo da se smanjenje prava prikazuje kao njihovo povećavanje", naveo je Vasin.\nOcenio je da se takvim odlukama relativizuje utisak evropskih institucija koje Vojvodinu ističu kao svetao primer multietničnosti.\nMiroslav Vasin /


Turska je spremna zaštititi i smjestiti sve izbjeglice iz Sirije | Politika+\nOBEĆANJE: Turska je spremna zaštititi i smjestiti sve izbjeglice iz Sirije\n'Očekujemo da se Ujedinjeni narodi angažiraju po pitanju zaštite izbjeglica unutar Sirije i ako je moguće da im tamo osiguraju smještaj u kampovima.'\nObjavljeno: 29.08.2012. u 12:04h\nTurska je razgovarala s Ujedinjenim narodima o mogućnosti da se sirijske izbjeglice smjesti u Siriji i stavi pod zaštitu Svjetske organizacije, rekao je u srijedu turski ministar vanjskih poslova Ahmed Davutoglu.\n"Očekujemo da se Ujedinjeni narodi angažiraju po pitanju zaštite izbjeglica unutar Sirije i ako je moguće da im tamo osiguraju smještaj u kampovima", rekao je turski šef diplomacije na konferenciji za novinare u Ankari. On je kazao da je o tom pitanju razgovarao s visokim povjerenikom UN-a za izbjeglice Antoniom Guterresom i koordinatoricom UN-a za humanitarna pitanja Valerie Amos.\nTurska je i ranije predlagala uvođenje "sigurne zone" u kojoj bi unutar Sirije bile smještene izbjeglice pod međunarodnom zaštitom. U Tursku dnevno ulazi oko 5.000 izbjeglica iz susjedne zemlje u kojoj 17 mjeseci traje pobuna protiv vlasti predsjednika Bašara al Asada.\nizbjeglice, turska, UN


DSS Archives - Jutarnji GLASnik\nDemokratska stranka Srbije saopštila je da je teško razumeti iznenađenje i burne reakcije srpskih zvaničnika na izjavu Envera Hodžaja da vodi razgovore o stvaranju regionalnog pakta protiv Srbije. Odavno je poznato da pakt protiv Srbije postoji i on u neformalnom obliku obuhvata ne samo pojedine države regiona, već sve one koje su učestvovale u NATO […]\nKupovina kablovskog operatora „Kopernikus Technology“ od strane Telekoma Srbija po preplaćenoj ceni od 195 miliona evra velika je pljačka ovog državnog preduzeća, posredno i budžeta Republike Srbije, saopštila je Demokratska stranka Srbije (DSS). Izjava ministra trgovine Rasima Ljajića kojom isplativost investicije meri i dokazuje visinom očekivanog prihoda, umesto dobitka, sramotna je besmislica i neuspešno pravdanje […]\nDSS: Sporazum sa Fronteksom ugrožava suverenitet države Potpisivanjem sporazuma o kontroli granica sa evropskom Agencijom za graničnu i obalsku stražu – Fronteks, vlast u Srbiji je još jednom pokazala da slepo služi interesima EU, izjavio je potpredsednik Demokratske stranke Srbije Zoran Sandić . Kako se navodi u pisanoj izjavi Sandića, prihvatanje ovog sporazuma i dovođenje stranih […]\nKinezi nude Kanađanima 1,4 milijarde dolara za „Čukaru peki“ koju su dobili od Vlade Srbije bez dinara naknade! SAOPŠTENjE DEMOKRATSKE STRANKE SRBIJE Vlada korupcionaškim poslovima uništava ekonomsku budućnost Srbije Vlada Srbije rasprodaje rudno blago u bescenje i Srbiji nanosi štetu koja se meri stotinama miliona evra tokom višedecenijskog perioda eksploatacije ruda od strane stranih kompanija. […]


Komentar Milene Radulović ispod objave Ane Nikolić je hit – Ženski kutak\n“Ne poznajem lično ovu mladu damu, imaš svu moju podršku! Dosta je bilo tišine!”, napisala je Ana Nikolić, a potom je usledio Milenin komentar.\n“Dugo sam mislila da l’ ovo da napišem, a odmah sam pozelela. Ja sam pi*ko Milena! Hvala”, bila je reakcija glumice o kojoj su ubrzo počele da bruje društvene mreže.\nKomentar “Ja sam pi*ko Milena”, odnosi se na jednu od viralnih rečenica koju je Ana izgovorila u telefonskom razgovoru, kada je bivšem suprugu “uništila” automobil (prim.aut. Ja sam pi*ko Ana).\nPovezane vesti:ana nikolic, MILENA RADULOVIĆ\nJedna od najpopularnijih „Zvezda Granda“ slobodno vreme provodi na predivan i zabavan način — u društvu...\nGlumica ističe da nema nameru da se pojavljuje u medijima, jer je ta sfera više ne...


MANITI VOZ U ZLATNOM KRSTU - RADIVOJE BOJIČIĆ :: SERBIAN SHOP\nMANITI VOZ U ZLATNOM KRSTU - RADIVOJE BOJIČIĆ\nNOVI ROMAN RADIVOJA BOJIČIĆA DUHOVITO I SENTIMENTALNO VODI KROZ ISTORIJU BEOGRADA, KADA JE FILMSKA UMETNOST ZAKORAČILA U NAŠ GRAD...\nManiti voz u Zlatnom krstu iliti „stenogram od 30.218 reči" (koje beleži „narator" Žarko Ilić) uzbudljiva je priča o događajima s kraja XIX veka kada bivši kralj Milan Obrenović odluči da 1895. godine iz Pariza pošalje u Beograd prvi kinematograf, izum lionske braće Limijer i njihovog oca Antoana. I to nigde drugde nego u kafanu „Dardaneli", uz opravdanje: „Ako su tako nešto uradili u Gradu svetlosti, zašto to ne bi bilo urađeno i u gradu na ušću dveju reka ispod Avale?" Čitav život odvijao se u kafanama, gde se pogađa, zajmi, tuče, psuje i grdi, sklapaju brakovi, vodi politika, raskidaju prijateljstva... Kod „Dardanela" je sedeo razuzdani i boemski, a „Kod zlatnog krsta" uštogljeni Beograd.\nVolšebnim obrtom, projekcija filma će se ipak održati u kafani „Kod zlatnog krsta", što će doneti mnoge duhovite ali i dramatične situacije... među kojima i samo rušenje kafane „Dardaneli"... Ovim činom, po rečima naratora, ceo jedan vek pretvorio se u gomilu cigala, drveta, maltera i prašine.\nDa smo mi Srbi neimari kad se nešto ruši, videlo se i po ‘Dardanelima'. Rušenje je jedini posao koji do temelja uradimo. Pali su ‘Dardaneli', a mi se zaklinjasmo na njihovim ruševinama da ovo mesto nikada nećemo zaboraviti...\nPRIRUČNIK O KNJIGAMA - Fransoaz Buše\nTARTUFI - Petar Maksimović\nHRONIKE AMBERA - II TOM: ZNAK JEDNOROGA / OBERONOVA RUKA - RODŽER ZELEZNI


Izrađena internet stranica projekta „RCK-KaRijERA“ | Javna ustanova Regionalna razvojna agencija Karlovačke županije\nIzrađena internet stranica projekta „RCK-KaRijERA“\nU okviru provedbe projekta Uspostave infrastrukture regionalnog centra kompetentnosti u podsektoru elektrotehnike i računalstva „RCK-KaRijERA“ izrađena je internet stranica koja je dostupna na sljedećoj poveznici: https://rck-karijera.eu.\nNa stranici će se objavljivati sve novosti vezane uz provedbu projekta „RCK-KaRijERA“, promotivni materijali izrađeni tijekom provedbe u elektronskoj verziji (letci, brošure, plakati) te ostale informacije, čime će se omogućiti kontinuirano informiranje javnosti o provedbi projekta.\nNositelj projekta „RCK-KaRijERA“ je Tehnička škola Karlovac. Partneri u provedbi su Karlovačka županija, Srednja škola Slunj, Obrtnička i tehnička škola Ogulin, Elektroindustrijska i obrtnička škola Rijeka, dok su suradnici subjekti iz gospodarskog, obrazovnog, javnog i civilnog sektora. Za upravljanje projektom zadužena je Javna ustanova Regionalna razvojna agencija Karlovačke županije.


Održana Vanredna sjednica Skupštine opštine Srebrenica\nU skupštinskoj sali opštine Srebrenica danas je održana Vanredna sjednica Skupštine opštine Srebrenica.\nOd večeras policijski sat u RS-u\nVečeras u 20 sati u Republici Srpskoj se uvodi policijski sat. Policijski sat će biti na snazi od 20 sati uveče pa do pet ujutro i u tom periodu će biti zabranjeno kretanje za sve građane.\nOtvoren granični prelaz Skelani - Bajina Bašta\nGranični prelaz Skelani - Bajina Bašta otvoren je za promet ljudi i roba.


Lauchringen Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Немачка > Bad Zurzach > Lauchringen Bahnhof >\nLauchringen Bahnhof (Немачка)\nPoÅ¡tanski kod: 79787\n3,5 km - Hotel Bercher\n5 km - Park Hotel Bad Zurzach\nPark Hotel Bad Zurzach ima 106 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa singleRoom do soba tipa Room, a najniža cena je 8 489 dinar - Srbija . Na 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada,Nastavak ovaj hotel se nalazi u ulici Badstrasse 44, a pozicija mu je severozapad za grad Zurzach. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Park Hotel Bad Zurzach pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Kloten je udaljen 24 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 48 minuta kolima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n5,1 km - Hotel zur Post\nNalazi se u ulici Hauptstrasse 61, pozicija mu je severozapad za grad Zurzach, a od centra je udaljen samo 1 minut hodom.Stil hotela Hotel zur Post je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su:Nastavak n.a.. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Do aerodroma Kloten možete da stignete kolima za 48 minuta (aerodrom je udaljen 24 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\n5,1 km - Turmhotel Swiss Quality Hotel\nNalazi se u ulici QUELLENSTRASSE 30/31, pozicija mu je severozapad za grad Cirih, a od centra je udaljen samo 64 minuta kolima.Stil hotela Turmhotel Swiss Quality Hotel je Povoljan, a pruža pun komforNastavak i usluge kao što su: n.a.. Do aerodroma Kloten možete da stignete kolima za 48 minuta (aerodrom je udaljen 24 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\n5,1 km - Turmhotel\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Quellenstrasse 30 sa pozicijom severozapad za grad Zurzach, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolNastavakiko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Turmhotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Porodičan.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Kloten je udaljen 24 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 48 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Sakrijte\n9,9 km Aquarius Rosenstein e.V. :\n4,3 km Homburger G C R Derwiesen:\n9,6 km Trasadingen Bahnhof:\n3,9 km Tiengen (Hochrhein) Bahnhof:\n8,9 km Erzingen (Baden) Bahnhof:\n6 km Grießen (Baden) Bahnhof:\n7,6 km Waldshut Bahnhof:\n749 m Lauchringen West Bahnhof:


Energyobserver - Uhapšen osumnjičeni za ubistvo u Kragujevcu\nUhapšen osumnjičeni za ubistvo u Kragujevcu\nPolicija je uhapsila dvadesetjednogodišnjeg A.M. zbog sumnje da je sinoć pucao na Radoša Joksimovića u jednom kragujevačkom restoranu, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova. Obojica imaju kriminalnu prošlost, rečeno je za KRIK iz Višeg tužilaštva u Kragujevcu.\nSumnja se da je A.M. sinoć ušao u baštu kragujevačkog restorana „Neptun“ i ispalio dva metka u Radoša Joksimovića. Osumnjičeni je nosio kacigu, a sa mesta događaja je pobegao skuterom, navodi se u saopštenju MUP-a. Joksimović je od zadobijenih povreda preminuo u Kliničkom centru u Kragujevcu.\nOsumnjičeni je više puta osuđivan kao maloletnik, uglavnom zbog nasilja i ugrožavanja javnog reda i mira, rečeno je iz Višeg tužilaštva u Kragujevcu za KRIK. Protiv ubijenog Joksimovića vođena su dva postupka zbog nasilničkog ponašanja.\n„Oba lica su, može se reći, iz kriminalne sredine, ali o motivima još uvek ne možemo govoriti“, rečeno je za KRIK iz tužilaštva.\nJoksimović je, prema pisanju medija, bio bokser i MMA borac, a radio je i kao obezbeđenje noćnih klubova u Kragujevcu.\nPre dve godine na Joksimovića je pucano u centru Kragujevca i tada je zadobio teške povrede zbog čega je završio sportsku karijeru.\nOsumnjičenom A.M. određeno je zadržavanje do 48 sati, a sutra bi trebalo da bude saslušan u tužilaštvu.\nSve o mafijaškim obračunima pročitajte u „Crnoj knjizi“.


Beogradska policija traga za nepoznatim muškarcem za kojeg se veruje da je izrvšio više krivičnih dela.\nKako stoji u izveštaju, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu intenzivno tragaju za muškarcem osumnjičenim da je na teritoriji grada Beograda izvršio više krivičnih dela razbojništva.\nViše detalja o tome gde su dela izvršena i kolika je ukupna materijalna dobit koju je ovaj muškarac nelegalno stekao za sada nisu poznati javnosti.\nOrgani reda ipak mole građane koji ga prepoznaju sa fotografije da obaveste policiju, na brojeve telefona 064/521-34-36 i 011/279-74-59.\nPOTRAGA ZA RAZBOJNICIMA IZ KAFIĆA Ako prepoznajete ove momke, pozovite policiju\nDA LI GA PREPOZNAJETE? Novosadska policija traži ovog RAZBOJNIKA\nPLJAČKAO ŽENE po parkinzima i ulazima u stambene zgrade\nRASVETLJENO RAZBOJNIŠTVO Dvojica uhapšena, pretukla i opljačkala meštanina Srbobrana


Jul 2020 - Tehnička analiza za BITKOIN - ECD\nPočetna / Blog / Jul 2020 – Tehnička analiza za BITKOIN\nJul 2020 – Tehnička analiza za BITKOIN\n04.08.2020. / Autor: ECD / Kategorija: Tehnička analiza\nPosle skoro mesec dana stajanja u mestu, bitcoin (bitkoin) se konačno pomerio. Za 3 dana je zabeležio skok od preko 5%. Jul je za bitcoin bio poprilično spor, dok je za altcoin-e bio izuzetno dobar što ćemo videti u nastavku teksta (tekst je pisan oko 20. jula).\nBitcoin se i dalje nalazi između dve glavne zone podrške i otpora, odnosno između 9100$ – 9850$.\nPostavlja se pitanje da li bitcoin i celo kripto tržište ulaze u pozitivan market (Bull Market)?\nNa to pitanje niko sa sigurnošću ne može odgovoriti, ali postoje ozbiljne tendencije da je tako.\nDa bi dobili potvrdu pozitivnog tržišta bitcoin mora probiti otpor u zoni između 9800$ – 10 500$. Ukoliko to uspe da probije sledeća velika zona otpora se nalazi tek na 11 500$ i ukoliko uspe tada da zatvori nedeljnu sveću iznad 11 500$, to će biti najveća potvrda da se bitcoin nalazi u pozitivnom tržištu.\nUsled veoma malog pomeranja cene, indikatori trenutno ne daju nikakvu novu sliku.\nI dalje se čeka na bitcoin-u da probije zonu od 60 RSI na nedeljnom nivou koje bi bilo jos jedna potvrda pozitivnog tržišta.\nTrenutna vrednost RSI-a na nedeljnom nivou je 57, što je veoma blizu zone otopora od 60. Ukoliko bitcoin bude probijao tu zonu od 60 na RSI, vrlo lako se može desiti da to bude veoma eksplozivan rast, iz razloga pošto mu se tu nalazi jako puno otpora, a kada se na jednom mestu nalazi puno otpora, ta probijanja uglavnom budu eksplozivna.\nPrikaz dobitaka Bitcoin-a i altcoin-a\nProcentualni prikaz dobitaka za Jul. Izvor: coin360.com\nProšli mesec je bio poprilično spor za bitcoin, ali je zato bio veoma dobar za altcoin-e.\nEthereum je skočio preko 16%, Cardano i Stellar su imali skok od neverovatnih 40%, dok je apsolutni pobednik Chainlink sa skokom od preko 65%.\nRazlog za ovakav skok altcoin-a je verovatno taj da bitcoin nije bio preterano volatilan. Ljudi su zbog nemogućnosti trejdovanja bitcoin-a prešli na trejdovanje i kupovinu altcoin-a i to je jedan od razloga za ovaj nagli skok altcoin-a.\nKao i u prethodnim analizama ponovo analiziramo indeks straha i pohlepe.\nPosle dosta vremena indeks je prešao u blagu pohlepu. Trenutna vrednost indeksa je 53. Ovo znači da investitori i trejderi polako prelaze u optimizam što se tiče cene. Dokle god se indeks nalazi ispod 80 to ne predstavlja ekstremnu pohlepu što može biti jedan od prvih indikatora za prodaju.\nAnalizabitcoinjul 2020tehnička analiza


Problemi "najuspešnijih privrednika" | Nova Ekonomija\nProšlog meseca na ovom mestu sam tvrdio kako državna svojina ima ugrađen feler: ako rukovodioci državnog (javnog, društvenog) preduzeća unapred znaju da će država (političari) da pokriju svaki njen gubitak, oni nemaju razloga da se ponašaju ekonomski racionalno. Slično je i sa državnim službenicima i političarima: pošto znaju da se gubici državnih preduzeća ne pokrivaju svojim novcem i pošto za pokrivanje gubitaka javnih preduzeća ne postoji krivična sankcija, oni će uvek doneti odluku da pokrivaju gubitke i dugove koji su nastali kao posledica ekonomski neracionalnih odluka.\nNačelno, u privatnom preduzeću nema ovakvog felera. Privatni vlasnik nema nepresušan izvor finansiranja gubitaka. Ako rukovodilac njegovog preduzeća napravi gubitak, njega mora da pokriva sam vlasnik iz sopstvenog džepa. Ova činjenica stvara jak razlog za vlasnika da pazi koga bira na rukovodeće pozicije. Da bi izbegao gubitak, vlasnik mora da zapošljava samo ljude koji su kvalitetni. Moralni hazard je time eliminisan iz privatnih preduzeća.\nOvo je, međutim, nepotpuna skica razlike između javnih i privatnih preduzeća. Naime, postoje slučajevi kada i privatna preduzeća mogu da se ponašaju isto kao javna. Pod određenim uslovima, privatna preduzeća takođe mogu da posluju loše i istovremeno opterete javne finansije, tj. padnu na teret poreskih obveznika. Empirijskih primera ima mnogo. Navešću samo jedan koji je trenutno aktuelan.\nDanas se značajan broj velikih privatnih preduzeća nalazi pred bankrotom. Interkomerc, Farmakom, Luka Beograd, Beohemija, Unifarm, Veterinarski zavod, Imes, ITM grupa, Bomeks, Gemaks, Asprom, Caričin grad, ITH, Medicom, Toza Marković, da navedem samo neke najpoznatije. Dugo se verovalo da su ovo najuspešnija preduzeća. A neka od njih pripadala su ljudima koji su svojevremeno dobijali nagrade tipa "Najuspešniji privrednik”. Kako su ova preduzeća došla u problem? Prema ekonomskoj teoriji, to su privatna preduzeća koja bi trebalo da posluju bez moralnog hazarda. Ipak, prema teoriji javnog izbora, ako privatno preduzeće ima pristup javnom novcu preko političkih veza, ono posluje na sličan način kao državno preduzeće.\nImena političara se skoro uopšte ne spominju, osim možda kao referenca za nešto. Ja uvek kažem da sami političari imaju toliko užasne materijale, d...


Književniku Voji Čolanoviću nagrada “Danko Popović” - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. sedam × 3 =\nby KR 31/07/2012 067\nVoja Čolanović dobitnik je nagrade “Danko Popović” za roman Oda manjem zlu objavljen u izdanju Mono i Manjane, saopštio je žiri ove nagrade.\nNa konkurs koji je raspisao Fond “Prvi srpski ustanak” u Aranđelovcu stiglo je preko trideset naslova, od kojih su se u užem izboru našla dela Miodraga Matickog Delta, Jovice Aćina Ušće okeana, Srbe Ignjatovića Prolazna kuća, Zorana Petrovića Ugarak, Marka Krstića Viktorija i Milenka Markovića Jevanđelje po Borivoju i Voje Čolanovića Oda manjem zlu.\nŽiri za nagradu “Danko Popović”, koji čine Miroslav Egerić, predsednik, Slobodan Rakitić, Marko Nedić, Slobodan Pavićević i Saša Milenić, na sednici održanoj 27. jula 2012, doneo je jednoglasnu odluku da za najbolju knjigu u protekloj godini proglasi roman Voje Čolanovića, Oda manjem zlu.\nNagrada će biti uručena na manifestaciji “Razgovori pod lipom” 7. avgusta u okviru Smotre “Mermer i zvuci” u Aranđelovcu.\nVoja Čolanović rođen je 1922. godine u Bosanskom Brodu. Detinjstvo je proveo u Slavonskom Brodu, a od 1933. živi u Beogradu, gde je završio gimnaziju i nakon Drugog svetskog rata studirao je jezike, prava i istoriju umetnosti. Diplomirao je na Visokoj novinarskoj i diplomatskoj školi. Bio je novinar, urednik za nauku, kulturu i umetnost, uređivao svetsku književnost u izdavačkoj kući Rad i bio prvi urednik Naučnog programa na Televiziji Beograd. Autor je brojnih emisija koje su nagrađivane u zemlji i inostranstvu. Neko vreme radio je i kao dramaturg u Beogradskom dramskom pozorištu.\nObjavio je zbirke pripovedaka Osedlati mećavu (1958), Miris promašaja (1983) i Osmeh iz crne kutije (1993) za koju je dobio Andrićevu nagradu. Za roman Druga polovina neba (1963) dobio je međunarodnu nagradu „Benito Huarez“. Objavio je roman Pustolovina po meri (1969), Telohranitelj (1971), Levi dlan, desni dlan (1981), a za Zebnju na rasklapanje (1987) dobio je NIN-ovu nagradu. Usledili su romani Džepna kob (1996) i Lavovski deo ničega (2002). Autor je i knjiga Legende o starim japanskim junacima (1967), te Prekrajanje živog (genetičko inženjerstvo – dostignuća, predviđanja, opasnosti).\nRoman Oda manjem zlu, objavljen 2011. godine u biblioteci “Putevi” Mono i Manjane koju uređuje profesor Aleksandar Jerkov, dobio je nagrade “Borisav Stanković” i “Stevan Sremac” za 2011. godinu i bio je u najužem izboru za NIN-ovu nagradu.\nOda manjem zlu govori o Janku i Mini, koji su proveli čudesne romantične i erotske trenutke u Salcburgu. Njihovi brakovi su se poljuljali ili raspali, i sada je Mina, Finkinja, stigla u Beograd, ali samo na jedan dan. Čovek ne bi verovao šta se sve tog dana desilo.


SANDŽAK U PRAHISTORIJI I ANTIČKOM DOBU - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna KOLUMNA SANDŽAK U PRAHISTORIJI I ANTIČKOM DOBU\nPrethodni tekstNovi Pazar : Nove sudije položile zakletvu\nSledeći tekstKonstituisan novi saziv BNV\nSPORTSKA KOLUMNA! U Pazaru ništa novo – TEŠOVIĆU ODLAZI\nAkademik.Dr. TITO 23. Novembra 2018. at 16:37\nUnapred osudjen tekst da ga ne čitaju.. samo debil moze ovako pisat bez predaha ni slika neka da se ubaci izmedju (bar neka mapa) ni neki podnaslovi ni nista… amaterski ma koliko imao istoriski značaj…. ja ga nisam citao mada sam hteo al brate ….. 😉


Pozivamo sve zainteresovane da se prijave za Vašar umetnosti koji će se održati 14. avgusta 2021. godine na Trgu slobode u Bačkom Petrovcu u okviru Slovačkih narodnih svečanosti 2021.\nOpširnije: P O Z I V\nOdluka o ukidanju vanredne situacije za celu opštinu Bački Petrovac\nOpširnije: Odluka o ukidanju vanredne situacije za celu opštinu Bački Petrovac\nOpširnije: 28. sednica ( telefonska/elektronska) Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac\nOpširnije: Izveštaj sa XI sednice Skupštine Opštine Bački Petrovac\n03. juna 2021 . godine (četrvrtak) ) prema sledećem rasporedu :\nOpširnije: Potpisan Sporazum o saradnji\nOpširnije: Izveštaj sa 27. sednice Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac\nDodeljeni namenski transferi u socijalnoj zaštiti\nMinistarka za rad, zapošlјavanje, boračka i socijalna pitanja prof. dr Darija Kisić Tepavčević i predstavnici lokalnih samouprava su u sredu 26. maja 2021. godine u 11.00 časova u Palati Srbija - sala Jugoslavija (Bulevar Mihajla Pupina broj 2, istočni ulaz) potpisali ugovore o namenskim transferima, koje Ministarstvo dodelјuje lokalnim samoupravama.\nOpširnije: Dodeljeni namenski transferi u socijalnoj zaštiti\nObeležen Dan Petrovca\nJuče 25. maja 2021. godine u prostorijama Saveta Mesne zajednice Bački Petrovac je obeležen Dan Petrovac. Tradično obeležavanje ovog praznika je ove godine izostao zbog pandemije COVID – 19 te su članovi saveta zajedno sa predsednikom Saveta MZ Bački Petrovac Ondrom Bovđišom obeležili ovaj dan u vidu sastanaka, na kojem su prisustvovali predsednica opštine Jasna Šproh i predsednik Skupštine opštine dr Jan Jovankovič.\nOpširnije: Obeležen Dan Petrovca


Disciplinski postupak protiv ambasadorke BiH | Info | Politika\n27. September, 13:18\nDisciplinski postupak protiv ambasadorke BiH 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDisciplinski postupak protiv ambasadorke BiH\n29.03.2017. / 14:47\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak izjavio je danas da će pokrenuti disciplinski postupak protiv ambasadora BiH u Holandiji Mirsade Čolaković.\nAmbasadorka je odbila da pismo Igora Crnatka u vezi sa revizijom presude po tužbi protiv Srbije, proslijedi Međunarodnom sudu pravde u Hagu.\n"Komisija koja je ispitivala ovaj slučaj završila je svoj posao i predala izvještaj u moj kabinet, a na osnovu onog što sam vidio, očigledno je da je tu bilo kršenja procedura i zato će moj sljedeći potez biti pokretanje disciplinskog postupka protiv Čolakovićeve. Na kraju tog postupka, vidjećemo do kakvih sankcija i posljedica će doći", rekao je Crnadak.\nCrnadak kaže da je to njegova obaveza, jer na taj način brani institucije - i ministra inostranih poslova i Ministarstva inostranih poslova BiH.\n"Želim i da spriječim pokušaje paralelizma u radu institucija BiH, jer je paralelizam veoma opasan i može dovesti do eskalacije problema i nepovjerenja unutar BiH", istakao je Crnadak.\nCrnadak smatra da je potez Čolakovićeve, koja se oglušila o njegov zahtjev, a poslušala nelegalno naređenje bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića da pismo ministra inostranih poslova BiH ne proslijedi Sudu u Hagu, bio vrlo nepromišljen i opasan po opšte odnose u BiH, zbog čega cijeli slučaj mora da ima odgovarajući epilog.\n"Nadam se da u narednom periodu ovakvih ili sličnih slučajeva više neće biti. Neću dozvoliti da se bilo ko poigrava sa Ministarstvom inostranih poslova i da bilo ko, samo sa jednim telefonskim pozivom, pokušava da preuzme ulogu cijele institucije, kao što je to Izetbegović pokušao prema ovom ministarstvu", naglasio je Crnadak.\nMeđunarodni sud pravde u Hagu odbacio je 9. marta zahtjev za reviziju presude po tužbi protiv Srbije uz obrazloženje da ga nisu podnijele nadležne institucije BiH. Neovlašteno ju je podnio takozvani agent BiH Sakib Softić.\nIgor Crnadak Hag


Roma - Udineze, Fudbal - Predlog tip - 23/09 2021\nČetvrtak, 23/09 - Fudbal, Italija, Serija A\n23/09Roma vs Udineze1X2tip: 1\nU četvrtak su na programu poslednja tri meča vanrednog petog kola italijanske Serije A, a za vas smo ovog puta analizirali duel između Rome i Udinezea. Susret između ova dva tima je zakazan za 20 časova i 45 minuta.\nFudbaleri Rome igraju odlično ove sezone, i utisak je da će izabranici Žozea Murinja biti jedan od najozbiljnijih kandidata za plasman u Ligu šampiona, a možda i nešto više.\nDo sada je tim sa Olimpika odigrao četiri meča u Seriji A i ostvario tri trijumfa i jedan poraz, i to na gostovanju kod Verone, koja je u međuvremenu otpustila Di Frančeska i za mesto šefa stručnog štaba postavila Igora Tudora koji je u gradu ljubavi debitivao sa pobedom.\nInače, pre toga je "vučica" slavili na svom terenu protiv Sasuola i to golom El Šaravija u poslednjim trenucima susreta.\nGeneralno, fudbaleri Udinezea su sve do prošlog kola pružali fantastične partije na startu sezone, ali je onda usledio meč na "Dačija Areni" protiv zahuktalog Napolija, koji je ova ekipa izgubila sa čak 0:4.\nBilo kako bilo i pored tog debakla na svom terenu, navijači popularni "zebri" iz Udina imaju dosta razloga za zadovoljstvo kada su partije njihovih fudbalera u pitanju, pošto je poznato da je primarni cilj Udinezea opstanak u društvu najbojih.\nInače, trenutno se crno-beli nalaze na sredini tabele i svakako da če ova ekipa učiniti sve da na tom mestu i ostane.\nAko saberemo i oduzmemo sve ono što su oba tima pružala u dosadašnjem toku Serije A, sigurno je da nas očekuje jedan uzbudljiv, a vrlo verovatno i efikasan susret u kom ipak veću prednost dajemo Romi koja igra fantastično na svom terenu pa vam predlažemo da odigrate jedinicu koju kladionica Mozzart plaća sa kvotom 1.60.


Mario Vargas Ljosa: Kultura slobode – javniservis.me\n23. Januara 2022. - 1:25\n4. Oktobra 2012. - 16:44 od javnikanal 4 komentara\nNestanak nacionalnih granica i uspostavljanje tržišno povezanog sveta značiće smrtni udarac regionalnim i nacionalnim kulturama, kao i tradicijama, običajima, mitovima i načinima ponašanja koji čine kulturni identitet svake zemlje ili regije. Pošto je glavnina sveta nemoćna da se odupre invaziji kulturnih proizvoda iz razvijenih zemalja — ili, budimo konkretniji, iz supersile, SAD, koja za sobom vuče velike transnacionalne korporacije — uskoro će se svima nametnuti severnoamerička kultura, koja će standardizovati svet i uništiti njegovu bogatu floru raznolikih kultura. Na taj način će svi narodi, a ne samo maleni i slabi, izgubiti svoj identitet, svoju dušu, i svešće se na kolonije 21. veka — na zombije ili karikature izvajane po kulturnim normama jednog novog imperijalizma koji, osim što vlada planetom i planetarnim kapitalom, vojnom silom, a i naučnim znanjem, teži da nametne drugima i svoj jezik, kao i svoje načine razmišljanja, verovanja, uživanja i sanjanja.\nOvaj košmar ili negativna utopija o svetu koji, zbog globalizacije, gubi svoju lingvističku i kulturnu šarolikost i postaje kulturna svojina Sjedinjenih Američkih Država, nije ekskluzivni domen levičarskih političara koji se nostalgično osvrću ka Marksu, Maou, ili Če Gevari. Ovaj delirijum progonjenosti — podstaknut mržnjom i zavidljivom zlobom prema severnoameričkom džinu — primetan je i u razvijenim zemljama sa visokom kulturom, i ne samo u jednom političkom sektoru, levici, nego i u centru i na desnici.\nU ovom pogledu najčuveniji slučaj (ali ne po dobru) je Francuska, u kojoj vidimo česte državne kampanje u odbranu francuskog “kulturnog identiteta” koji je navodno ugrožen globalizacijom. Ogromna galerija intelektualaca i političara nalazi se u stanju alarma zbog opasnosti da područje koje je svojevremeno proizvelo Montenja, Dekarta, Rasina, i Bodlera — a i država koja je dugo bila arbitar u odevanju, likovnim umetnostima, hrani, i u mislilaštvu i svim duhovnim domenima — može dospeti pod okupaciju “Mekdonaldsa”, “Pica hat”, “Kentaki-prženih-pilića”, rok i rep muzike, holivudskih filmova, farmerica, teniskih patika, i T-majica. Posledice ovog straha su, između ostalih, velike novčane dotacije francuske vlade lokalnoj filmskoj industriji, kao i zahtevi da se bioskopima zakonom naredi da moraju prikazivati određenu kvotu domaćih filmova i da ne smeju prikazivati više od određene kvote američkih filmova. Taj strah je i razlog zbog koga opštinske vlasti u Francuskoj objavljuju stroge direktive i propisuju visoke kazne svakome ko na javnom mestu upotrebi Molijerov jezik zasut smećem anglicizama. (Doduše, kad se šetate kroz Pariz, stičete utisak da se ti opštinski propisi baš i ne poštuju dosledno.) Iz tog razloga je Hoze Bove, farmer-krstaš protiv la malbouffe (očajno loše hrane), postao ni manje ni više nego heroj naroda. Nedavno je osuđen na tri meseca zatvora, a njegova popularnost će zbog toga, po svoj prilici, porasti.\nIako verujem da je ovaj kulturni argument protiv globalizacije neprihvatljiv, trebalo bi da konstatujemo da duboko unutar njega ipak postoji jedna neosporna istina. Ovaj vek, kao i svet u kome ćemo živeti, biće manje živopisan i manje natopljen društvenim šarenilom nego što je to bio prošli, dvadeseti vek. Festivali, nošnja, običaji, ceremonije, verovanja i rituali koji su u prošlosti davali ljudskom rodu folklornu i etnološku raznovrsnost postepeno nestaju ili se ograničavaju na manjine, a većina društva ih napušta i prihvata druge, podesnije za realnost našeg vremena. Sve zemlje na planeti Zemlji doživljavaju ovaj proces, neke brže a neke sporije; ali, to nije zbog globalizacije. To je zbog modernizacije, kojoj globalizacija nije uzrok, nego posledica. Svakako da je moguće lamentima propratiti činjenicu da se taj proces događa, biti nostalgičan zato što u senku padaju oni nekadašnji, drevni načini života koji, naročito kad ih mi iz svoje današnje pozicije gledamo, izgledaju prepuni zabave, originalnosti i boje. Ali ovaj proces je neizbežan. Totalitarni režimi u zemljama kao što su Kuba ili Severna Koreja, u silnom strahu da će ih ma kakvo otvaranje uništiti, podižu zidine oko sebe i uvode svakojake cenzure i zabrane protiv modernosti. Ali čak ni oni nisu u stanju da zaustave sporu infiltraciju modernosti i postupno potkopavanje njihovog takozvanog kulturnog identiteta. U teoriji je možda moguće da neka država zadrži taj svoj identitet, ali samo ako odluči — poput nekih plemena u Africi ili u Amazoniji — da živi u totalnoj izolaciji, da preseče sve veze sa drugim nacijama, ako se opredeli za samodovoljnost. Kulturni identitet sačuvan u tom obliku vratio bi tu ljudsku zajednicu na preistorijski životni standard.\nIstina je da zbog modernizacije nestaju mnogi tradicionalni načini života. Ali, u isto vreme ona otvara nove mogućnosti; ona je važan korak napred za celokupno ljudsko društvo. Iz tog razloga narodi, kad im se ostavi mogućnost slobodnog izbora, opredeljuju se, ponekad i nasuprot onome što bi se sviđalo njihovim liderima ili intelektualnim tradicionalistima, ipak za modernizaciju, i to biraju jasno i glasno, bez ikakve dvosmislenosti.\nOptužbe protiv globalizacije a u korist kulturnog identiteta otkrivaju jednu statičnu koncepciju kulture. Ta koncepcija nije zasnovana na istorijskoj istini. Koje su to kulture ostale za sva vremena nepromenljive, nedotaknute vremenom? Da bismo ih našli, moramo tragati među malenim i primitivnim magijsko-religijskim zajednicama koje žive u pećinama, obožavaju grom i pojedine zveri, i koje su, zbog svoje primitivnosti, sve manje sposobne da se odupru eksploataciji ili čak istrebljenju. Sve druge kulture, a naročito one koje imaju pravo da se nazivaju modernim i živim, evoluirale su do te mere da su sada samo mutni odsjaji onoga što su bile pre samo dve-tri generacije. Ovu evoluciju lako je uočiti u zemljama kao što su Francuska, Španija i Engleska, gde su promene tokom poslednjih pedeset godina bile tako duboke i spektakularne da bi danas jedan Marsel Prust, Frederiko Garsija Lorka ili Virdžinija Vulf teško prepoznali društva u kojima su rođeni — i čijoj obnovi su svojim delima toliko doprineli.\nPojam “kulturnog identiteta” je opasan. Sa društvene tačke gledišta, on je sumnjiv i veštački, ali, ne više od toga; međutim, kad se gleda iz političke perspektive, vidimo da on ugrožava najdragocenije dostignuće čovečanstva: slobodu. Ne poričem ja da ljudi koji govore istim jezikom, koji su rođeni i žive na istoj teritoriji, koji se suočavaju sa istim problemima i praktikuju istu religiju i običaje imaju i neke zajedničke osobine. Ali taj zajednički imenitelj ne može nikada u potpunosti definisati nijednog of njih; on samo ukida ili baca na neku prezrenu drugorazrednu ravan sve one jedinstvene atribute i crte po kojima se jedan član grupe razlikuje od ostalih. Koncept identiteta, osim kada se primenjuje samo na pojedince i ni na šta drugo, inherentno je redukcionistički i dehumanizujući, on je jedna kolektivistička i ideološka apstrakcija izvučena iz svega onoga što je originalno i kreativno u ljudskom biću, svega onoga što nije nametnuto nasleđem, geografijom ili društvenim pritiskom. Istinski identitet proističe iz sposobnosti ljudskih bića da se odupru takvim pritiscima i da im protivstave slobodne postupke koje sami izmisle.\nPojam “kolektivnog identiteta” je ideološka fikcija i temelj nacionalizma. Po mišljenju mnogih etnologa i antropologa, kolektivni identitet nije istina čak ni kod najarhaičnijih ljudskih zajednica. Praktikovanje istih postupaka i običaja može biti od bitnog značaja za odbranu jedne društvene grupe, to je istina; ali, uvek preostane i jedna široka margina inicijative i kreativnosti među članovima grupe, a individualne razlike preovladavaju nad kolektivnim crtama čim počnete da razmatrate nekog pojedinca kao takvog, a ne kao “člana” koji je puki periferni element jednog kolektiviteta. Globalizacija radikalno širi i stavlja na raspolaganje svim građanima ove planete mogućnost da svako konstuiše svoj lični kulturni identitet, svojom sopstvenom voljnom akcijom, u skladu sa svojim preferencijama i intimnim motivacijama. Građani više nisu pod obavezom, kao u prošlosti i kao na još mnogim mestima i u sadašnjosti, da respektuju jedan identitet koji ih zatvara u koncentracioni logor iz koga nema bežanja — identitet koji im se nameće kroz jezik, naciju, crkvu i običaje mesta gde su se rodili. U tom smislu, globalizaciju moramo dočekati dobrodošlicom, jer ona primetno širi horizonte individualne slobode.\nDve istorije jednog kontinenta\nMožda je Latinska Amerika najbolji primer do koje mere su veštački i apsurdni svi pokušaji uspostavljanja kolektivnog identiteta. Kakav bi mogao biti kulturni identitet Latinske Amerike? Šta bi to bilo uključeno u jednu koherentnu zbirku verovanja, običaja, tradicija, postupaka i mitologija koja navodno daje ovom regionu neki objedinjeni personalitet, unikatan i neprenosiv? Naša istorija je iskovana u intelektualnim polemikama — od kojih su neke bile veoma žestoke — koje su pokušavale da odgovore na ovo pitanje. Najslavnija je ona koja je započela rano u dvadesetom veku i u kojoj su se u areni našli s jedne strane hispanisti, a sa druge strane zastupnici domorodaca; ona je imala odjeke širom kontinenta.\nZa hispaniste kao što su Hoze De La Riva Aguero, Viktor Andres Belaunde, i Francisko Garsija Kalderon, Latinska Amerika je rođena onda kada je, zahvaljujući Otkriću i Osvajanju, pripojena španskom i portugalskom jeziku, i kad je, prihvatanjem hrišćanstva, postala deo Zapadne civilizacije. Hispanisti nisu omalovažavali pre-hispanske kulture, ali su smatrali da te kulture sačinjavaju samo jedan sloj — i to ne primaran — jedne socijalne i istorijskle realnosti koja je svoju prirodu i svoj personalitet upotpunila tek zahvaljujući oživljavajućem uticaju Zapada.\nZastupnici domorodaca, takozvani indigenisti, odbacili su sa moralnom indignacijom te blagodeti koje su Evropljani navodno doneli u Latinsku Ameriku. Po mišljenju indigenista, naš identitet nalazi svoje korene i svoju dušu u pre-hispanskim kulturama i civilizacijama, čiji su razvoj i modernizacija brutalno sasečeni i zgaženi nasiljem pridošlica, cenzurom, represijom i marginalizacijom, ne samo tokom tri veka kolonijalizma, nego i kasnije, posle uvođenja republikanskog uređenja. Po indigenskim misliocima, autentični “američki izraz” tj. “američka ekspresija” (da upotrebimo naslov jedne knjige Hozea Lezame Lime) leži u svim onim kulturnim manifestacijama — od domorodačkih jezika do verovanja, rituala, likovnih umetnosti i popularnih načina ponašanja — koje su se opirale zapadnjačkoj kulturnoj opresiji i koje su izdržale do naših dana. Jedan ugledni istoričar naklonjen ovoj tački gledišta, Peruanac po imenu Luis E. Valkarel, čak je rekao da sve crkve, manastire i druge spomenike kolonijalne arhitekture treba spaliti zato što predstavljaju “Anti-Peru”. Sve su to lažne stvari, kaže on, negacije čistog izvornog američkog identiteta koji se zasniva isključivo na indigenim korenima. A jedan od najoriginalnijih romanopisaca u Latinskoj Americi, Hoze Maria Aguedas, čije priče se odlikuju velikom delikatnošću i vibrantnim moralnim protestom, ispričao je ep o opstanku kulture Kvečua u andskom svetu, opstanku uprkos gušećem i izobličujućem prisustvu Zapada.\nHispanizam i indigenizam dali su odlične istorijske eseje i veoma kreativna književna dela, ali, ocenjivane iz naše sadašnje perspektive, obe te doktrine izgledaju jednako sektaške, redukcionističke, i lažne. Ni jedna ni druga ne mogu uklopiti ekspanzivnu raznovrsnost Latinske Amerike u svoje pripremljene ludačke košulje; obe imaju zadah rasizma. Ko bi se danas usudio da tvrdi da su jedini legitimni predstavnici Latinske Amerike “Hispanici” ili “Indijanci”?\nPa ipak, nastojanja da se iskuje i izoluje naš distinktni “kulturni identitet” nastavljaju se, sa političkim i intelektualnim žarom koji bi zasluživao da bude usmeren ka nekim dostojnijim ciljevima. Pokušaji da se jednom narodu nametne kulturni identitet ekvivalent su zaključavanja tog naroda u zatvor i uskraćivanja tim ljudima upravo one jedne slobode koja je od svih najdragocenija — a to je sloboda da biraju šta, ko i kako žele da budu. Latinska Amerika ima ne jedan, nego mnogo kulturnih identiteta; nijedan od njih ne može sebi pripisivati neku veću legitimnost ili čistotu nego ostali. Naravno, Latinska Amerika je u sebe uključila i pre-hispanski svet i njegove kulture, koje u Meksiku, Gvatemali i andskim zemljama imaju i danas tako veliku socijalnu snagu. Ali Latinska Amerika je takođe ogroman roj govornika španskog i portugalskog jezika, koji iza sebe imaju pet vekova tradicije i koji su svojim prisustvom i delovanjem svakako odlučujuće uticali na izgled i odlike ovog kontinenta. A zar nije Latinska Amerika jednim delom sačinjena i od onog što je afričko, i što je na naše obale stiglo u isto vreme kad i Evropa? Zar nije afričko prisustvo neizbrisivo utkano u našu kožu, našu muziku, naše idiosinkrazije, naše društvo? Kulturni, etnički i socijalni sastojci koji čine Latinsku Ameriku povezuju nas sa gotovo svim regionima i kulturama sveta. Imamo mi kulturnih identiteta toliko mnogo, da je to kao i da nemamo nijedan. Ta stvarnost je, nasuprot onome što nacionalisti veruju, naše najveće bogatstvo. Ona je takođe i odlična legitimacija, kredibilitet koji nam omogućuje da se osećamo kao punopravni građani našeg globalizovanog sveta.\nLokalni glasovi, globalna čujnost\nStrah od amerikanizacije planete Zemlje više je ideološka paranoja, nego realnost. Nema sumnje, naravno, da je sa globalizacijom engleski postao generalni jezik našeg vremena, kao što je latinski bio u Srednjem veku. Uspon engleskog će se nastaviti, jer je on danas instrument bez koga se ne može u međunarodnim transakcijama i komunikacijama. Ali, da li to mora biti na štetu drugih velikih jezika? Apsolutno ne. Zapravo je istina suprotna. Iščezavanje granica i sve veća međuzavisnost sveta jesu elementi koji podstiču nove generacije da uče o drugim kulturama i da se međusobno asimiluju sa njima, ne samo iz hobija nego zato što to moraju, jer je danas sposobnost da se govori nekoliko jezika i da se uspešno plovi kroz razne kulture postala ključna za profesionalni uspeh. Razmotrite slučaj španskog jezika. Pre pola veka, oni koji su govorili španski bili su zajednica koja gleda “ka unutra”; projektovali smo sebe samo na nekoliko vrlo ograničenih načina izvan naših tradicionalnih lingvističkih okvira. Danas je španski jezik dinamičan, on se bujno razvija, uspostavlja svoje mostobrane ili čak ogromne nove teritorije na svih pet kontinenata. Činjenica da u Sjedinjenim Američkim Državama živi nekih 25 do 30 miliona onih koji govore španski objašnjava zašto su dvojica nedavnih predsedničkih kandidata u SAD, guverner Teksasa Džordž Buš i potpredsednik Al Gor, svoje kampanje vodili ne samo na engleskom nego i na španskom.\nKoliko miliona mladih ljudi širom planete je odgovorilo na izazove globalizacije tako što su naučili japanski, nemački, mandarin-kineski, kantonški, ruski ili francuski? Na sreću, ova tendencija će se u dolazećim godinama pojačavati. Zato se najbolja odbrana naših kultura i jezika sastoji u tome da ih promovišemo žustro svud po ovom novom svetu, a ne da se odbrambeno zgurimo da bismo “odoleli” u naivnom verovanju da postoji neka vakcina protiv opasnosti zvane engleski jezik. Oni koji su za odbrambeno zatvaranje, svojim postojanjem kažu mnogo o kulturi, ali oni su u većini slučajeva neznalice; oni prikrivaju svoju pravu vokaciju, a to je nacionalizam. Ništa nije toliko u raskoraku sa univerzalizmom kulture kao ta lokalistička, isključiteljska, zbrkana vizija koju nacionalisti, nastupajući iz svojih perspektiva, pokušavaju nametnuti kulturnom životu. Najlepša lekcija koju od kultura možemo naučiti jeste ona koja kaže da njima samim, kulturama, nije potrebno da ih štite ni birokrati ni komesari, ni gvozdene rešetke, ni carinska izolacija, da bi ostale žive i bujne; naprotiv, od takvih pokušaja zaštite kultura se samo sparuši ili čak trivijalizuje. Kulture moraju živeti slobodno, u stalnom tiskanju i rvanju sa drugim kulturama. To ih renovira i podmlađuje, to im dopušta da evoluiraju i da se prilagođavaju neprestanom toku života. U antici, latinski nije ubio kulturu Grka; naprotiv, umetnička originalnost i intelektualna dubina helenske kulture prožela je i natopila rimsku civilizaciju kroz koju su, zatim, filozofije Platona i Aristotela i Homerovi spevovi stigli do celog sveta. Neće od globalizacije iščeznuti lokalne kulture; u opštoj svetskoj otvorenosti, sve ono iz ma koje lokalne kulture što zaista vredi, što je stvarno dobro, preživeće i naći će nove plodne teritorije za procvat.\nOvo se dešava u Evropi, svuda. Naročito vredi zapaziti Španiju, u kojoj se sada događa izraziti procvat tamošnjih regionalnih kultura. One su u vreme diktatora, generala Franciska Franka, suzbijane i osuđivane da se drže u tajnosti. Ali, sa dolaskom demokratije, oslobođeno je bogato kulturno šarenilo Španije, kome je sad dozvoljeno da se razvija slobodno. U toj zemlji je na snazi režim autonomija, pod kojim su lokalne kulture izvanredno procvetale, naročito u Kataloniji, Galiciji i Baskiji, ali takođe i u ostalim delovima Španije. Naravno, ne smemo mešati ove regionalne kulturne preporode, koji su pozitivni i obogaćujući, sa fenomenom nacionalizma, koji je ozbiljna pretnja kulturi slobode.\nEngleski pisac T. S. Eliot je 1948. godine u svom proslavljenom eseju “Beleške za definiciju kulture” predskazao da će ljudski rod doživeti renesansu lokalnih i regionalnih kultura. U to vreme činilo se da je ovo proročanstvo veoma smelo. Ali globalizacijom će se ono najverovatnije ostvariti već u 21. veku, a mi zbog toga treba da budemo srećni. Preporod malih, lokalnih kultura vratiće ljudskom rodu onu bogatu mnogostrukost ponašanja i iskazivanja koju je nacionalna država uništila u pokušaju da stvori takozvane nacionalne identitete krajem 18. i naročito u 19. veku. (Na ovaj fakt se lako zaboravi, ili ga mi i sami pokušavamo zaboraviti zato što ima vrlo sumorne moralne konotacije.) Nacionalne kulture su u mnogim slučajevima iskivane u krvi i ognju, zabranama da se u školi predaje ili ma šta objavljuje na lokalnim narodnim dijalektima ili da ma ko praktikuje religiju ili običaje u ma kakvom raskoraku sa onim što je nacija-država smatrala idealnim. Na taj način je u mnogim zemljama sveta nacija-država nasilno nametala lokalnim kulturama jednu kulturu, dominantnu, a njih je suzbijala i eliminisala iz zvaničnog života. Ali, suprotno upozorenjima onih koji se plaše globalizacije, nije lako u potpunosti izbrisati kulture — ma koliko malene one bile — ako iza njih stoji bogata tradicija i narod koji ih praktikuje, makar i tajno. A danas, zahvaljujući slabljenju nacionalne države, vidimo povratak zaboravljenih, marginalizovanih i ućutkivanih lokalnih kultura koje pokazuju znake novog dinamičnog života u velikom koncertu ove globalizovane planete.\nFiled Under: DRUGI KANAL, KolUMnična borba (Meni) Tagged With: Mario Vargas Ljosa\n« Bob Marley: Redemption song\nUmiranje kulture u BiH: Zatvoren Zemaljski muzej u Sarajevu »\n5. Oktobra 2012. - 2:06 u 2:06 am\nSjajan tekst, iskren i trezven. I odlično prenosi lekciju Latinske Amerike – jedan jezik (ili dva, u Brazilu se španski uči kao prvi strani jezik u osnovnoj školi) a mnoštvo kultura, od kojih nijedna nije dominantna ili represivna prema drugima.\nLjosa kao Peruanac to ima u malom prstu – njegova “nacionalna” kuhinja se podjednako sastoji iz elemenata andske, pacifičke i japanske (!) gastronomije.\nima ovaj jedan pasus koji se direktno tiče i nas (odnosno, onih nas kojih se tiče ;)) i predstavlja strahovitu (upravo nobelovsku, jebiga:)) verbalizaciju moje potrebe da visoko podignem srednji prst svaki put kada čujem sintagmu “identitetska pitanja”:\n“Koncept identiteta, osim kada se primenjuje samo na pojedince i ni na šta drugo, inherentno je redukcionistički i dehumanizujući, on je jedna kolektivistička i ideološka apstrakcija izvučena iz svega onoga što je originalno i kreativno u ljudskom biću, svega onoga što nije nametnuto nasleđem, geografijom ili društvenim pritiskom. Istinski identitet proističe iz sposobnosti ljudskih bića da se odupru takvim pritiscima i da im protivstave slobodne postupke koje sami izmisle.”\n11. Oktobra 2012. - 17:20 u 5:20 pm\nMario Vargas Ljosa vidi globalizaciju kao model po kojem svaki građanin planete ima mogućnost da konstruiše svoj kulturni identitet svojevrsnom voljnom akcijom, u skladu sa ličnim preferencijama. Tacno, ukoliko je rijec o kulturnoj dimenyiji globalizacije. Ekonomska sfera je nesto sasvim drugo…i tema za veliku diskusiju.\n19. Oktobra 2012. - 16:51 u 4:51 pm\nFantastičan tekst. Pročitan u dahu. Bravo, majstore!\n19. Oktobra 2012. - 17:23 u 5:23 pm\nod nametanje tudjeg identiteta brani se odbranom svojeg. gradjanstvo ne znaci odbacivanje identiteta nego postovanje razlicitih.


Bili Beron o trojkama protiv Mege: To mi je posao VIDEO - B92.net\nBili Beron o trojkama protiv Mege: To mi je posao VIDEO\nBek Crvene zvezde Bili Beron istakao je karakter tima kao kljuèni faktor pobede nad Megom 92:73 u polufinalu Kupa Koraæa.\nAK Izvor: B92 subota, 16.02.2019. | 23:15\nTvoj posao je da i odigraš koju dobru odbranu,da koji put asistiraš i ne praviš nepotrebne faulove,sve je to košarka,a ne samo šut i ako udje dobar sam,a ako ne,bièe bolje.\n(red, 17. februar 2019 09:33)\nСтварно добар шутер. Али његово извођење аута и нерезонски фаулови су за бригу и на то стварно слаба одбрана. Треба погледати његов +- количник. Надам се да ће против Партизан добро играти у оба правца.\n(Ика, 17. februar 2019 07:52)\n@Coban, prijatelju od petka sam u Nisu, bio sam na svim utakmicama, samo cu ti reci da to kako se navijaci Partizana ponasaju i to jos u parteru je krajnji primitivizam. Psuju, urlaju, gadjaju klupu FMP i to sve ljudi od preko 50 godina, to je odraz vaseg kluba. Sledeca utakmica Zvezda - Mega, ljudi sede kulturno, aplauzima bodre igrace i neoponasaju zvukove iz praistorije.\n(Lopta.preskace.Drinu, 17. februar 2019 04:51)\n@euforija 1.9 miliona\n(danilovic, 17. februar 2019 02:18)\nTebi je posao,za nas je to ljubav prema klubu,zato ce sutra biti 15 razlike ta Partizan\n(Èoban, 16. februar 2019 23:29)\nSve verujem da Pejdž to radi iz ljubavi,prosto nikako drugaèije.\n(bravo, 17. februar 2019 01:26)\nAl æe sutra igokejci da jure bum bum Barrona..\n(Spale, 16. februar 2019 23:50)\nZnamo da i Trinki to i radi iz ljubavi za 800 000 evra.\n(EUFORIJA, 16. februar 2019 23:43)\nBeron Rivers Perpeloglu prvi esalon...Dobric,Simanic,Faje drugi...Delije sa tribina kao nalet SU35 avijacije ...izvolite dobijte Zvezdu u ABA ligi gospodo...Perl Harbur bice igrica sta ce da vas snadje...cirkularno poruka prosledjena na sve adrese ucesnika plej offa...\n(Dejan CZ, 16. februar 2019 23:39)


[es] - Potreban Remote Full Stack Developer\n27.07.2012. Inostranoj kompaniji potrebni Java i C# programeri\n10.09.2012. Potreban full time PHP developer u Novom Sadu\n09.09.2013. Potreban - PHP / Magento developer\nPotreban Remote Full Stack Developer\n[es] :: IT berza poslova :: Arhiva IT berze poslova :: Potreban Remote Full Stack Developer\n[ Pregleda: 1105 | Odgovora: 0 ] > FB > Twit\nČlan broj: 335321\nPotreban Remote Full Stack Developer 16.11.2016. u 13:57 - pre 63 meseci\nPotreban full-stack developer za rad na novom projektu firme Arkadium. http://www.arkadium.com/\nProjekat je u fazi planiranja, i predstavlja novu verziju njihovog glavnog proizvoda.\nTrajanje projekta nije odredjeno, drugim recima - posao je long term, iako je remote.\nUkoliko tim u Srbiji poraste, otvorice se 'casual' kancelarija u Beogradu.\nStack koji ce se koristiti je sledeci:\nKompenzacija je uskladjena trenutnoj potraznji za programerima.\nJavite se na [email protected] Hvala!\n06.11.2015. Potreban PHP developer\n15.08.2016. Remote full time job: Python Developer\n02.09.2016. Trazim posao kao Front End developer, Nis ili rem..\n04.10.2016. Potreban JAVA Developer\nRegistrovani: 3 ( veselinovic, nesa986, vjova )


Muzika koja škodi - Zdrava Hrana\nIstraživanje Univerziteta Kalifornija pokazalo je da visoki isprekidani tonovi izazivaju neprijatnost, a često i strah.\nRazlog je što nas takvi tonovi podsećaju na krike životinja u nevolji, pa i kod nas bude instinkt za odbranom od predatora. Električna gitara sa visokim isprekidanim tonovima ponekad može zvučati zastrašujuće, a naučnici kažu da su upravo takvu muziku izvodile neke poznate rok zvezde.\nJedan od istraživača, G. Brajant, dodao je i sledeće:\n- Ova studija je pokazala zbog čega rokenrol čini ljude uzbuđenim. On zapravo budi životinju u nama.\nŠta reći na ovo, osim: ako nam je stalo da ostanemo normalni, zaista moramo da svesno i pažljivo biramo šta ćemo slušati...


Ginisova knjiga - najzanimljiviji oboreni rekordi\nApel JKP Naissus i ostale servisne vesti Miloš Krstić dobitnik Nišvilove nagrade za životno delo\nFeb 5, 2020 U rubrici: superego\nDa li ste se ikada zapitali kako je i kada nastala svima dobro poznata Ginisova knjiga rekorda? Priča se da je jednom prilikom posle lova, Hju Biver, direktor irske pivare Ginis, sa lovcima imao žučnu raspravu o tome koja ptica je najbrža od svih evropskih lovnih ptica. Kada se iste večeri vratio u zamak Kaslbridž, gde je odseo, u biblioteci svog domaćina, Hju je među knjigama potražio odgovor na svoju nedoumicu.\nShvatio je da neće pronaći odgovor ni na ovo, kao ni na brojna slična pitanja u pisanim dokumentima. Tako je i stvorio ideju o knjizi koja bi razrešila sve nedoumice u vezi sa rekordima. Obratio se londonskoj agenciji za utvrđivanje činjenica koju su vodili blizanci Noris i Ros Mekrajter. Pivara Ginis objavila je prvo izdanje knjige četiri godine kasnije, 27. avgusta 1955. godine, na 198 strana. Knjiga je postala apsolutni hit i našla se na prvom mestu liste bestselera.\nNajzanimljiviji rekordi u Ginisovoj knjizi\nOva knjiga je i dan danas jako popularna, a discipline su brojne. Sadrži mnoge uobičajene sportske discipline, ali i mnoge neobične i zanimljive. Jedan rekord je čak postavila i mačka za najglasnije predenje.\nMeđutim, neke od disciplina su itekako opasne po ljude, a neke se graniče sa ludošću. Ovo su neki od meni najzanimljivijih rekorda koje je ova knjiga zabeležila!\nČovek koji je pojeo avion\nPostoje mnogobrojni rekordi koji su povezani sa hranom, brzim jedenjem i slično… Ali, najneverovatnija stvar koju je neko ikada pojeo je avion. Verovatno nikada ne biste ni pomislili da probate delić aviona, kamoli da ga celog pojedete. Ovaj rekord je oborio Mišel Lotito (1950 – 2007), poznatiji kao “gospodin svaštojed”, koji je jeo i metal i staklo. Oborio je mnogo rekorda, ali je najčudniji onaj kada je pojeo avion cesna 150, za šta su mu bile potrebne dve godine (1978 – 1980). Poprilično ludo zar ne? Ja vam lično ne bih preporučila takvu ishranu, ne deluje mi preukusno, a ni zdravo.\nŽena koja se udala 23 puta\nLinda Vulfe drži titulu žene koja se najviše puta udavala. Pred oltar je izlazila čak 23 puta i sada je u potrazi za gospodinom broj 24. Prvi put se udala 1967. godine kada je imala 16 godina i bila u braku do svoje 31. godine. Sa svim ostalim muževima je u braku bila najduže godinu dana.\nSamo ću joj poželeti sreću u potrazi za gospodinom savršenim koji će joj držati interes malo duže od godinu dana! 😀\nBrajan Berg napravio je najvišu kulu od karata i time prvi put ušao u Ginisovu knjigu rekorda kada mu je bilo 17 godina. U svojoj 34. godini oborio je svoj rekord napravivši hotel od karata čija je površina iznosila 37 metara kvadratnih. Hotel je imao spavaću sobu, trpezariju i kupatilo sa svim nameštajem u prirodnoj veličini. Za hotel mu je bilo potrebno 200.000 karata.\nZa ovo je potrebno dosta strpljenja, ali čovek sebe barem nije dovodio u opasnost ovim poduhvatom!\nNajduži poljubac, najduži nokti…\nBračni par sa Tajlanda, Ekačai i Laksana Tiranarat, drže rekord u najdužem poljupcu koji je trajao bez prestanka. Njihov neverovatni poduhvat trajao je 58 sati, 35 minuta i 58 sekundi. Poljubac je izveden u periodu od 12. do 14. februara 2014. godine.\nOvo mi zvuči neverovatnije i od hranjenja avionom… Više od dva dana neprestanog ljubljenja… Verovatno narednih mesec dana nisu osećali svoje vilice od postavljenog rekorda 😀\nBalansiranje automobila na glavi\nRekord za najteži automobil balansiran na glavi pripada Džonu Evansu iz Engleske. On je 24. maja 1999. godine u Londonu balansirao na glavi automobil težak 159,6 kilograma 33 sekundi. Evans je i sam jako krupan – visok je dva metra i težak je 155,7 kilograma.\nKada pomislim da ja nekada ne mogu da otvorim flašicu ili ponesem više od dve kese pune namirnica, setiću se ovog gospodina u nadi da ojačam.\nPreko trideset godina je trebalo Amerikanki Li Redmond da pusti svoje gotovo 9 metara dugačke nokte na rukama. Toliko iznosi ukupna dužina svih noktiju na njenim rukama, a najduži je palac na desnoj ruci. Počela je sa puštanjem noktiju 1976. godine zato što je interesovalo koliko će vremena biti potrebno dok joj se nokti ne ukovrdžaju. Toliko dugačke nokte je imala sve do 2009. godine.\nNe mogu ni da zamislim kako je izgledao njen svakodnevni život… Kako je radila bilo šta sa noktima te dužine, toliko dug vremenski period. Uglavnom se teško funkcioniše i sa prosečno dugačkim noktima koji imaju nekoliko centimetara. Kada brojka počne da se izražava u metrima, meni postaje malo jezivo!\nOvo su neki od meni najluđih i najzanimjivijih oborenih rekorda! Da li i vi imate možda neki neobičan hobi ili supertalenat koji bi mogao da se nađe na ovoj listi? 😀


DBE352 Dijamantska bušilica za suvo i mokro bušenje 3000W EIBENSTOCK – PRODAVNICA ALATA\nPočetna / Pribor / Burgije / za beton / DBE352 Dijamantska bušilica za suvo i mokro bušenje 3000W EIBENSTOCK\nKategorije: Akcija, Bušilice za metal/drvo, Dijamantsko bušenje, za beton, Električni alat, Bušilice Oznake: bušilice, Dijamantsko bušenje\nSnažni motor od 3.000 V s visokim rezervama snage i dugim vekom trajanja\nElektronski – mekani start, kontrola temperature i isključenje prekoračenja struje, optička indikacija preopterećenja, konstantna brzina servis-LED – omogućava vam da znate kada je potrebno menjati karbonske četkice (radi oko 10 radnih sati pre gašenja)\nMenjač sa 3 brzine uljne kupelji – za optimalno podmazivanje u svim radnim položajima, zahvaljujući novorazvijenom oipumu Mehanička sigurnosna kvačilo Kabl za gradilište PUR – jak, za teške uslove rada Univerzalno spajanje – pričvrstite motor na bušilicu bez ikakvih alata Integrisani nivo duha na mašini, kao i dodatni indikator ručke i otvora na sredini omogućavaju tačno bušenje Kolona opreme se može podesiti na 45 ° Kompaktna kombinacija postolja – učvršćivanje sidrom ili vakuumom (vakum podešen) Menjanje ručice dovoda bez ikakvih alata – laka promena radnog mesta Osovina točka koja se može skinuti (dodatna oprema) – lak transport\nUlazna snaga 3.000 V\nObrtaja 230/500 / 1.030 o / min\nVreteno veza 1 1/4 “muškarac\nDubina 995 mm Maks.\nBudite prvi koji će te ostaviti utisak “DBE352 Dijamantska bušilica za suvo i mokro bušenje 3000W EIBENSTOCK” Odustani od odgovora\n17.890,00 дин. 7.590,00 дин. DODAJ U KORPU


IslamBosna » Assad je životinja, ali ne i lud\nAssad je životinja, ali ne i lud\nassad, Hakkı Öcal, sirija\nIslamBosna.ba- Da, bio je to hemijski agens koji je ubio 32 (The Washington Post) ili 70 (BBC) osoba u sirijskom gradu Dumi. Sjedinjene Države sa Francuskom i Ujedinjenim Kraljevstvom, vjerujući da je napad došao od uobičajeno osumnjičenog Bešara el-Assada, izvele su precizne zračne udare na ciljeve pod kontrolom sirijskog režima.\nKoliko smo sigurni da je ove napade zaista sproveo Assadov režim?\nNe može se poreći da je on jednako ubitačan kao njegov otac da koristi hemijsko oružje. On je čudovište- životinja, kako ga Trump naziva. Njegov otac je ubio 42 hiljade vlastitog naroda koristeći hemijsko oružje. Do sada, u građanskom ratu u Siriji od 2011. godine, Assad je gotovo ubio milion Sirijaca.\nIstražimo situaciju u kojoj je bio kada su 7. aprila Zapadne sile kazale da je Assad stanovnike Dume ubio otrovnim gasom.\nRuski predsjednik Vladimir Putin, uprkos svim poteškoćama sa Evropom i SAD-om koje su počele špijunski rat nakon što je ruski dvostruki agent otrovan u Londonu, je prihvatio na UN-ovoj mirovnoj konferenciji o Siriji ujedinjenje procesa iz Astane i Ženeve. Učesnici su se saglasili da se ponovo napiše ustav Sirije. Nova i poboljšana lista učesnika bi vjerovatno sesije učinila plodnosnijim kao što to nikada nije bilo u Ženevi. Putin i ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov su počeli da kritikuju Assada. Rusija je odbila proteste sirijskog režima zbog ulaska Turske na sirijsku teritoriju tokom turske operacije Maslinova grana. Rusija je pomogla Turskoj da eliminiše kurdske teroriste. Rusija je jedina zemlja koja se saglasila da pomogne Siriji kod bilo kakve inostrane agresije. Rusija se saglasila (a i Assad se također saglasio) za program deeskalacije u Siriji. Uspješno je implementiran. Sve ovo znači da je Rusija voljna da počne kontrolisati Assadove operacije vršenjem pritiska na njega.\nMeđutim, pritisak Rusije na sirijski režim nije toliko jak ni brz kao što bismo voljeli da bude. Kada je Assad počinio još jedan užasan napad konvencionalnim oružjem, tj. burad bombama koje ubijaju neselektivno jednako kao i hemijsko oružje, na posljednje uporište antirežimskih opozicionih snaga u Istočnoj Guti, ruski režim je okrenuo glavu na drugu stranu. Turska je ubijedila Rusiju da prisustvuje mirovnim pregovorima i restrukturiranju političkog sistema u Siriji gdje bi otvoreni (pa čak i demokratski) sistem mogao pustiti korijene u toj porodičnoj diktaturi gdje se vlast prenosi s koljena na koljeno.\nAssadovi drugi najbolji prijatelj, iranske mule, ostavljajući po stani besmislene proksi ratove sa Izraelom, također su postali legitimni igrači u potrazi za rješenjem borbe za vlast u Siriji. Demokratska Sirija nikada neće postati ratno polje iranskih satelita. Niti će teroristička organizacija PKK i njihov sirijski ogranak teroristička Stranka demokratske unije (PYD), već će pravi kurdski članovi kao i arapski sunniti i Turkmeni biti mirni susjedi svim zemljama u regionu. Uobičajeno niko ne sluša uvodne govore na međunarodnim konferencijama, ali u Astani i Sočiju, sve opozicione grupe su jasno izrazile svoju namjeru da mirno žive u svojoj zemlji jedni s drugima i sa svim svojim susjedima.\nProces u Astani je obećao mirni Bliski istok koji niko nikada nije doživio.\nSada, uprkos svim nedostacima i poteškoćama koje su pred nama, građanski rat je sve bliži mirnom završetku kao što to nikada nije bio otkako je počeo 2011. godine. Podmukli diktator poput Assada bi se trebao bojati da demokratski ustav znači kraj njegove nemilosrdne vladavine, ali to bi također vidio kao mogućnost da vježba svoje vještine obmane i izbjegavanja. On bi sada također morao savršeno znati da izazivanje gnjeva Sjedinjenih Država korištenjem hemijskog oružja znači samoubistvo.\nNe bi rizikovao dobitke koje bi postigao za nekoliko mjeseci.\nAli ovo demokratsko rješenje također znači i okončanje planova za podjelu Sirije. Podjela Sirije bi također omogućila izraelskim sokolovima (op. odbrambenom izraelskom kadru, bivšim generalima i bivšim šefovima Šin Beta), neokonima i Središnjem zapovjedništvu američke vojske (CENTCOM) da realizuju svoje planove.\nMir je za njih strašniji od Assada životinje.\nNapisao: Hakkı Öcal