SAVET PROFESIONALNOG INSTRUKTORA: Koliko treba da vežbate a koliko da odmarate?! • HAPPYTV.RS\nDa biste bili zdravi, morate biti fizički aktivni. Ali, nije uvek lako proceniti koliko nam je fizičke aktivnosti dovoljno da bismo bili u formi i postigli svoj cilj, bilo da je to skidanje viška kilograma, bilo samo "zatezanje".\n"Tip fizičke aktivnosti zavisi od onoga što želite da postignete, od vaših sklonosti, ali i vaše fizičke spreme, opreme kojom raspolažete, kao i od toga da li imate neke stare povrede ili hronične bolove, na primer. Takođe, važno je i da realno procenite koliko vremena možete u toku nedelje da posvetite vežbanju", objašnjava za britanski "Indipendent" personalni instruktor Tom Mans.\nAko niste baš "zaluđenik", verovatno u teretani provodite taman onoliko vremena koliko je neophodno da biste bili zadovoljni sobom. Ali, Mans kaže da jedan ili dva treninga nedeljno neće napraviti nikakvo "čudo" i da ćete u tom slučaju morati da se zadovoljite skromnijim rezultatima.\n- Ako želite da postignete svoje fitnes ciljeve u razumnom roku, da budete zdravi, zategnuti i da skinete višak kilograma, trebalo bi da trenirate bar tri puta nedeljno - objašnjava on.\nIdealno bi bilo da vežbate četiri ili pet puta nedeljno, ali realnost je takva da većina ljudi koji u životu imaju još poneku obavezu osim vežbanja ne može to fizički da izvede. Mans kaže da bi u tom slučaju trebalo da se pobrinete da u svom rasporedu nekako nađete mesta za tri treninga nedeljno: "To vas izlaže dovoljnoj fizičkoj aktivnosti tokom nedelje koja će vaše telo naterati da se adaptira novim zahtevima koje pred njega postavljate - da postane snažnije, vitkije i 'žilavije'."\nOn savetuje da se prvih desetak minuta utroši na zagrevanje i istezanje, zatim bi trebalo da usledi 30-40 minuta treninga snage, i pet do deset minuta 'hlađenja' i istezanja na kraju treninga.\n- Možete da vežbate i dva dana uzastopno, ali tri je već suviše - kaže Mans.\n- Za svakoga od nas, a naročito za ljude koji redovno vežbaju, jako je važno da svake noći spavaju sedam ili osam sati - objašnjava Mans.\n- Nakon napornog treninga u toku dana, vašem telu potreban je san i dobar odmor da bi moglo da se regeneriše, da sagori masti i 'izgradi' oštećeno mišićno tkivo dok vi spavate.


TotalCar.rs » Do Levosoja u šest traka – 2018.\nDo Levosoja u šest traka – 2018.\nauto-put, novo, Srbija\nNeimari na deonici Srpska kuća – Levosoje dodali su gas posle poseta ministarke Zorane Mihajlović u julu i avgustu, ali očigledno ne dovoljno da bi ovaj deo puta na Koridoru 10 završili bar u produženom roku, koji ističe danas 31. oktobra. Ostalo je još dosta posla, a u “Putevima Srbije”, koji su investitor radova, očekuju da će 6,5 kilometara punog profila i 2,3 kilometra desne trake biti pušteno u saobraćaj do kraja godine, dok bi preostale tri leve trake trebalo da budu asfaltirane tokom 2018. godine.\nU “Putevima Srbije” tvrde da radovi ulaze u završnu fazu, a preostalo je da se urade hidroizolacija i asfalt na mostovima, venci pešačkih staza i pešačke ograde.\n– Na trasi auto-puta potrebno je da se završi deo asfaltnih radova, odnosno izrada bituminiziranog nosećeg i habajućeg sloja, saobraćajna signalizacija i oprema – nabrajaju u “Putevima”. – Preostaje još i sređivanje bankina, kosina nasipa i useka i postavljanje zaštitne i žičane ograde. Asfaltni radovi su uveliko u toku, a njihovo napredovanje umnogome zavisi od nastupajućih vremenskih prilika.\nIzgradnja najjužnije preostale deonice na Koridoru 10 u dužini od svega osam kilometara počela je u avgustu 2015. godine. Radovi su povereni konzorcijumu domaćih firmi, a radove izvode preduzeća “MBA-Miljković”, “Srbija auto-put” i “Centralna putna laboratorija”. Ova deonica finansira se iz budžeta Srbije, a ugovorena vrednost je četiri milijarde dinara.\nOva trasa od 8,8 kilometara trebalo je da bude puštena u saobraćaj u decembru prošle godine. U “Putevima” su tada pravdali izvođače podacima da zbog 49 kišnih i snežnih dana, poplava i projekata koji su morali na doradu, nisu stigli da ispoštuju ugovoreni rok.\nPredsednik Aleksandar Vučić je više puta rekao da na ovoj deonici postoje problemi i napomenuo da domaći izvođači nisu na visini zadatka, koji im je poveren. Posle posete gradilišta u julu, ministarka Mihajlović i v.d. direktora “Puteva” Zoran Drobnjak su najavili češće kontrole radova i obilaske gradilišta, a Mihajlovićeva je izjavila da joj teren deluje “malo više našminkano” pred njen dolazak.\nBageri “pomerili” auto-put\nNa ovoj deonici Koridora 10, auto-put se ukršta sa Južnom Moravom, Moravicom, Bogdanovačkom i Bujanovačkom rekom i dva potoka.\nU “Putevima” kažu da je iskop šljunka iz Južne Morave jedan od razloga kašnjenja radova na ovoj deonici. Korito ove reke izmenjeno je i zbog poplava, ali su ga dodatno “preusmerili” i bageri u zoni budućeg auto-puta. Zbog toga su projekti iz 2010. i 2013. godine morali na doradu, a nadležni su bili primorani da otkupljuju nove placeve za eksproprijaciju, jer je reka promenila tok. Inspektori, međutim, nisu imali sreće sa otkrivanjem kradljivaca šljunka.\nAutor: Z. Radović, Izvor: Novosti\nKinezi su testirali autobus budućnosti\nMože li auto da igra bingo?\nRange Rover Evoque Cabrio stiže već sledeće godine?\nMercedes postigao rekordnu prodaju u prvih šest meseci\nSrbija: Sneg u većini gradova, saobraćaj sa manjim zastojima\nKo je prvi u Evropi dobio Model 3 i kako ga Tesla pravi


Resurs Centar | Najava događaja: Poziv na sesiju tehničke podrške udruženjima građana Moravičkog okruga\n05 juna Najava događaja: Poziv na sesiju tehničke podrške udruženjima građana Moravičkog okruga\nObjavljeno u 10:05h u NAJAVE/IZVEŠTAJI\tautor\tresursnicentar\nPozivamo Vas da prisustvujete sesiji tehničke podrške udruženjima građana Moravičkog okruga koju TACSO Resurs centar organizuje u četvrtak, 11. juna sa početkom u 10:30 časova u Čačku, u sali Gradskog veća.\nU prepodnevnom, otvorenom delu događaja, održaće se debata na kojoj će pored OCD, učešće uzeti i predstavnici lokalnih samouprava Moravičkog okruga, a nakon toga, kroz tri odvojene interaktivne sesije, prisutni predstavnici OCD će dobiti praktične informacije o različitim temama, značajnim za njihov rad. Detaljnu agendu dostavljamo naknadno.\nSvim učesnicama/ima čije se prijave prihvate, a koji dolaze iz okolnih mesta biće refundirani troškovi putovanja u visini povratne autobuske karte od mesta dolaska do Čačka.\nNa raspolaganju smo za sva dodatna pitanja i/ili informacije. Kontakt osoba je: Dževid Sadović, 060/3624-015, dzevid@gradjanske.org.


Parlamentarci na kolektivnom odmoru, BiH još bez mandatara – Informer\nParlamentarci na kolektivnom odmoru, BiH još bez mandatara\nPrvi august je tradicionalno kolektivni raspust za bosanskohercegovačke parlamentrace. Malo je vjerovatno da će u vrijeme trosedmičnog odmora biti urađeno ono što političari u BiH nisu uspjeli deset mjeseci od opštih izbora – izabrati mandatara i novo državno Vijeće ministara.\nIako su iz Parlamenta BiH već najavili da su se spremni i vanredno sastati tokom odmora, ne zvuči vjerovatno da će se lideri vladajućih političkih partija bilo šta dogovoriti u narednih mjesec dana, piše Radio Slobodna Evropa.\n„Tako nešto se ne može dogoditi u ovom mrtvom periodu. 25. augusta zakazana je osma sjednica, Parlament nijednom nije imao jedan zreo prijedlog koji obezbjeđuje da se dobije predsjedavajući Vijeća ministara“, rekla je Majkić.\nBosna i Hercegovina nema predsjedavajućeg niti novo državno Vijeće ministara već deset mjeseci. Prije 15 dana Predstavnički dom Parlamenta Bosne i Hercegovine odbacio je prijedlog Predsjedništva da mandatar za sastav Vijeća ministara BiH bude univerzitetski profesor iz Mostara Slavo Kukić, čime je postupak izbora nove bosanskohercegovačke vlade vraćen na početak, piše RSE.


Prikazivanje članaka po tagu hercegovina\nponedeljak, 21 mart 2022 20:24\nARSU 'Sledi ME' Sombor: Naše dame i jedan džentlmen ispisali nove stranice njegovog veličanstva - polumaratona u predivnom Mostaru\n* Proteklog vikenda u Mostaru je odrzan 6. Mostarski polumaraton. Predivan grad, predivni domaćini, grad kojem se vraćaš i putuješ kroz istoriju, iz tog razloga ova trka privućiće mnogo trkača iz našeg regiona - poručuju oduševljeni učesnici ove sada već tradicionalne sportske manifestacije, iz Atletsko rekreativno sportskog udruženja ARSU Sledi ME - Sombor\n- Tako je bilo i ovog vikenda, kada je Mostar, najveći grad prelepe, živopisne Hercegovine ugostio i petnaestoro Somboraca. Polumaratonska staza izuzetno lepa i brza prijala je našim takmičarima, tako da su somborski 'gepardi' dodali gas i ostvarili sjajne rezultate - priča prepun utisaka Mirko Erdelji, trener i osnovna poluga u ARSU Sledi ME.\nKristina Gudelj istrčala je polumaratonsku distancu za 1:50:18, za tri minuta brže nego do sad. Daliborka Jović u cilj ulazi samo 3 minuta iza nje i ostvaruje jedan od najboljih rezultata.\nSvoj prvi polumaraton istrčala je Dragana Cvijanović - uz pratnju klupskog kolege Dejana Aleksića.\nA posebno zanimljiv nastup imala je Vera Stričević koja je polumaratonsku stazu prehodala za 2:54 minuta, i dala primer svima - u 67. godini. Uz ogromni aplauz publike i čitanje poruke sa naše zastave, od strane oficijalnog voditelja, AKO MOGU JA MOŽES I TI, SLEDI ME!\n- U dodatku ispod teksta pogledajte još zanimljive fotografije u sledećim slajdovima: 1) Kristina Gudelj, najbrža Somborka u Mostaru; 2) Vera Stričević, dama ARSU-a koju treba slediti (uverite se u to i kroz naslovnu fotografiju) -\nsubota, 14 avgust 2021 02:44


Carnival Row  | FatHipster\nAmazon Prime / 2019\nThor Freudenthal, Jon Amiel, Anna Foerster, Andy Goddard\nOrlando Bloom, Cara Delevingne, Tamzin Merchant, Simon McBurney, Jared Harris, Alice Krige\nU eri hiperprodukcije svega, pa i tv serija, postaje prava retkost pojava nečeg svežeg i drugačijeg. Nova Amazonova tv serija „Carnival Row“ donosi upravo taj dašak svežine, pa makar on bio samo kozmetičke prirode.\n„Carnival Row“ možemo nazvati noar fantastikom sa elementima steam punka smeštenim u viktorijansko doba. Sama ova činjenica daje specifičan šarm ovoj tv seriji, jer ostvarenja smeštena u ovo okruženje su retkost.\n„Carnival Row“ je pravi vizuelni dragulj. Veoma detaljna scenografija i živopisni kostimi rezultat su veoma bogate i izuzetne produkcije dostojne jedno visokobudžetnog holivudskog ostvarenja.\n„Carnival Row“ nije adaptacija nekog literarnog dela, već je u potpunosti delo Rene Echeverie i Travisa Beachama. Inspirisani raznim stonim rpg igrama, i keltskom mitologijom njih dvojica nam donose veoma svet ispod čijeg izuzetnog vizuelnog aspekta se nalazi svet pun potencijala. i priču kroz koju se provlače na prvi pogled nekoliko potpuno nezavisnih naracija sa veoma jakom politički angažovanom pozadinom.\nKroz osam epizoda pratimo sudbine protagonista sveta u kome se prepliću sudbine ljudi i stvorenja iz mitologije. Bežeći iz ratom uništene domovine, kontinenta Tirnanoc magična stvorenja, vile, pakovi, kentauri i poneki kobolt beže u glavni grad republike Burg, koji je slika i prilika viktorijanskog Londona.\nUpravo je rat između Republike Burg (pandan Britanske imperije) i Pakta (nalik rusko/prusko/nemačkom carstvu) i njihov pohlepni pohod na bogatstva Tirnanoka doneo reke izbeglica koje su primorane da spas potraže u državama koje su direktno odgovorne za njihovu sudbinu. Na žalost ovakva situacija i danas, u našem okruženju zvuči veoma aktuelno.\nGlavni protagonsiti su inspektor Rycroft Philostrate (Orlando Bloom) i vila Vignette Stonemoss (Cara Delavigne). Jednim delom pratimo njihove sudbine i začetak njihove ljubavi tokom ratnih godina na Tirnanoku, a drugim delom njihove sudbine godinama kasnije u Burgu. Inspektor Philostrate dobija zadatak da reši seriju misterioznih ubistava. na koje niko od gradskih autoriteta i ne obraća previše pažnje jer su na na početku žrtve došljaci.\nU pozadini političke borbe koja potresa Republiku Burg, između partije kancelara Absoloma Breakspeara (Jared Harris) i opozicije nalazi se rivalstvo dve najmoćnije porodice koja nose veoma zanimljive i mračne tajne, koje se nespretno i zbrzano otkrivaju u poslednjim epizodama, ostavlajući mnogo otvorenog prostora za budući razvoj njihove priče.\nZabranjena ljubav i međurasne veze su još jedna od tema začetih u prvoj sezoni. Bogata devojka iz više klase Imogen Spurnrose (Tamzin Merchant) zaljubljuje se u novog komšiju paka (stvorenja nalih panu, sa ovnovskim rogovima i kopitama), čiji sama kupovina kuće u buržoaskom delu grada izaziva zgražavanje komšija iz više klase, dok je intimna veza sa devojkom ljudske rase nešto potpuno nezamislivo.\n„Carnival Row“ dotakao se nekih i danas veoma bolnih tema našeg društva, poput ksenofobije , razizma, razarjućih ratova i sudbine izbeglica, i sve ovo začinili misterijama, političkim intrigama, religijom, misterioznim kutovima i ponekom ekspicitnom scenom. Sa obzirom na mali broj epizoda većina ovih narativa, kao i sami likovi, pa i oni glavni, dobrim delom su u začetku i nedovoljno razvijeni, i ako gurnemo na stranu veoma jasan politički angažman koji odgovara aktuelnoj političkoj situaciji u svetu i povremenu traljavost u scenariju, ova tv serija nudi mnogo više zanimljivog i novog nego mnoge druge u etru i ostaje utisak da je prva sezona samo uvod u neku dublju i bogatiju priču koja će, nadamo se uslediti u sledećim sezonama.


Vujačići najavili borbu protiv katastra i CGES-a - Vijesti.me\nTRAŽE DA SE STUBNO MJESTO IZMJESTI\nVujačići najavili borbu protiv katastra i CGES-a\nPrema riječima Vujačića iz katastra su bez njihovog znanja dozvolili CGES-u da mogu da uđu na njihovo imanje za potrebe gradnje 400 kV dalekovoda „Čevo-Pljevlja“. Edit\n5054 pregleda 1 komentar(a)\nRasprava Ranka Vujačića sa policijom (Foto: Svetlana Mandić)\nSvetlana Mandić 10. oktobar 2019, 16:37\nBraća Vujačić, Ranko i Zdravko, iz mjesta Bukova Dola, dvadesetak kilometara od Nikšića, godinama bezuspješno pokušavaju da se sa Crnogorskim elektroprenosnim sistemom (CGES) dogovore da se stubno mjesto koje treba da bude postavljeno na 120 metara od njihove porodične kuće izmjesti.\nDanas je Ranko Vujačić pokušao da zaustavi mašine, ali je nakon kraće prepirke odustao i dozvolio mašinama da prođu, a njemu slijedi postupak za određivanje pravične nadoknade. Pored njega i predstavnika CGES-a i katastra prisutni su bili policija, hitna pomoć, privatno obezbjeđenje koje je angažovao Crnogorski elektroprenosni sistem i izvođač radova.\n"Jedini naš zahtjev je bio da nam odmaknu stub od kuće. Zauzvrat im nismo tražili ništa, nikakvu nadoknadu. Međutim, čitavo vrijeme vidjeli smo da odugovlače, da nas zavlače sa čitavom pričom”, kazao je Vujačić dok je od predstavnika CGES-a i katastra tražio da mu pokažu skicu ili projekat kuda će mašina da prođe, što oni nijesu imali.\nRanko Vujačić(Foto: Svetlana Mandić)\nPrema riječima Vujačića iz katastra su bez njihovog znanja dozvolili CGES-u da mogu da uđu na njihovo imanje za potrebe gradnje 400 kV dalekovoda „Čevo-Pljevlja“.\n"Otac je umro prije 13 godina a oni su pozive slali na njegovo ime. Imenovali su zatim pravnog zastupnika u Podgorici, za koga nismo ni znali i koji je ustupio našu imovinu bespravno, da bi prije pet-šest dana donijeli konačno izvršno rješenje, tako da mi nismo bili u mogućnosnti bilo kakvu žalbu da napišemo”, kazao je iznervirano Vujačić.\nPredstavnica katastra, Milojka Stanjević, odgovarajući na pitanja Vujačića, kazala je da su godinama Vujačiće pozivali na šta je on odgovorio da se to ne radi telefonskim putem već zvaničnom dostavom ali ne onom koja je upućivana njihovom pokojnom ocu.\nVujačići tvrde je jedini njihov zahtjev bio da se odmakne stub od kuće(Foto: Svetlana Mandić)\n“Prije šest dana tek sam uspio da dobijem dokument, iako sam prije skoro dva mjeseca, podnio zahtjev katastru da mi izdaju sva dokumenta od ovoga procesa. Kad smo dobili dokumenta krenuli smo u priču ‘obaranja’ rješenja i zastupnika za koga nismo znali da postoji. To će da traje, a oni će dotle završiti posao. Pred svršenim smo činom. Nas novac ne interesuje, jedino da sačuvamo kuću, a ostali smo bez svega”.\nStub će od kuće biti udaljen 120 metara, a žice od dalekovoda 80-90 metara.\n“Kuća nije više upotrebljiva, ogromna su zračenja. Naši kvazi stručnjaci kažu da bukvalno možemo spavati ispod žica. Najbolje još da napravimo žičaru pa da spavamo na žicama koliko je to dobro. Da bi došli do stubnog mjesta prolaze kroz moje imanje, pri tom nemajući ni skicu ni projekat da pokažu. Jednostavno na silu ulaze, drago im je”, ironično je prokomentarisao Vujačić.\n“Pored stare kuće, koja je srušena, napravili smo novu, za odmor, misleći da će to da traje generacijama, a na kraju smo došli da se iselimo iz nje zahvaljujući gospodi iz katastra. Ovu kuću i ovu zemlju nisu nam davali, niti smo dobili. To su naši djedovi, radeći u Americi, zaradili i kupili. Put do kuće su pravili moj otac i komšija, a katastar ga je, bez ičijeg znanja upisao u državno vlasništvo. Sada ne mogu ni da nam ga plate jer ispada da je ovo javni put”.\nMašina je prošla a Vujačić je kazao da kroz njihov primjer ostali građani treba da vide kako će proći ako država odluči da preko njihove zemlje gradi dalekovod.\nCGES: Dalekovod se radi na osnovu građevinske dozvole\nIz CGES-a su odgovorili da se dalekovod radi na osnovu građevinske dozvole, koju je u izdalo Ministrstvo održivog razvoja i turizma i revidovanog Glavnog projekta, čiji je dio i Elaborat o procjeni uticaja na životnu sredinu, na koji je Agencija za zaštitu životne sredine dala saglasnost. Potvrdili su da je porodica Vujačić tražila izmiještanje dalekovoda koji prelazi preko zemljišta u njihovom vlasništvu zbog bojazni od elektromagnetnih zračenja i da su zatražili određene tehničke informacije vezane za dalekovod.\n"Evidentirano je da se trasa dalekovoda nalazi na uzvišenju iznad kuće, kao i da je osa dalekovoda udaljena od kuće više od 100 metara. CGES je ponudio da se za predmetnu lokaciju izradi proračun jačine električnog polja i magnetne indukcije, iako se Elaboratom o procjeni uticaja na životnu sredinu, procjena i proračun rade za objekte koji su udaljeni do 50 metara. CGES je dostavio tražene informacije i uvažavajući status radova i formalnu situaciju vezano za građevinsku dozvolu ponudio manje izmiještanje, o čemu se vlasnici nisu izjasnili“, navodi se u odgovoru.\nKako ističu, namjera im je bila da se proračunom vlasniku prezentuju tehničke činjenice koje bi potvrdile da ne postoji opasnosti od izgradnje i uticaja dalekovoda na kuću i njene stanare.\n"Nakon pravosnažnosti Rješenja o eksproprijaciji, izvođač je dobio dozvolu da počne sa radovima. CGES je obavijestio vlasnike o datumu izvođenja radova i oni su iste onemogućili. Slijedeći zakonsku proceduru, CGES je obavijestio nadležne institucije i zatražio sprovođenje aktivnosti za obezbjeđenje uslova za izvođenje radova u skladu sa zakonom. Shodno tome, Uprava za nekretnine je donijela zaključke kojima se određuje izvršenje-predaja eksproprijisane nepokretnosti u vlasništvu porodice Vujačić po osnovu izvršnih – pravosnažnih rješenja".\nMJEŠTANI ORGANIZOVALI AKCIJU\nKolašin: Stanovi za najugroženije za sada na papiru\nŠćepanović: Potvrdne odgovore može donijeti vlada građana koja će...\nPružiš ruku i ubereš zvijezde


Rogatica Home Page - Godine traganja za tijelom majke\nGodine traganja za tijelom majke\nKategorija: Iz rata Objavljeno: Ponedjeljak, 22 Juni 2015 21:46 Autor rogatica.com Klikova: 4303\n“Vratio sam se u Karačiće, počeli smo čistiti kuću i kod štale smo našli pršljen koji je mene asocirao na ljudski pršljen. To smo prijavili Ministarstvu unutrašnjih poslova u Goraždu i rekli da je to moguće mjesto egzekucije, i onda je uslijedila ekshumacija”, izjavio je Pinjo. -\nPrvi svjedok na suđenju optuženima za zločine počinjene u Rogatici ispričao je kako je u selu Karačići nakon rata pronašao tijelo majke.\nFikret Pinjo je kazao da mu je nakon rata jedan čovjek srpske nacionalnosti dao informacije o tome gdje se nalaze kosti njegove majke, koja je početkom rata živjela u selu Karačići.\nSvjedok je naveo da mu je rečeno kako su četiri osobe, među kojima i njegova majka, odvedene u štalu, nedaleko od njegove porodične kuće, i ubijene, a da je kuća zapaljena.“Vratio sam se u Karačiće, počeli smo čistiti kuću i kod štale smo našli pršljen koji je mene asocirao na ljudski pršljen.\nTo smo prijavili Ministarstvu unutrašnjih poslova u Goraždu i rekli da je to moguće mjesto egzekucije, i onda je uslijedila ekshumacija”, izjavio je Pinjo.\nOn je dodao da tijelo njegove majke nije identificirano DNK metodom, već su članovi porodice prepoznali njene lične stvari.“Taj čovjek mi je pomogao naći isključivo kosti moje majke, a ni u jednom trenutku nije mi pominjao imena onih koji su uradili to što su uradili”, kazao je on, dodavši kako mu je za osam godina traganja jedini cilj bio pronaći njene kosti.\nOn je više puta ponovio kako ne zna detalje stradanja majke.\nPinjo je svjedočio na suđenju Radomiru Markoviću, Miletu Kušiću, Draganu Božoviću, Saši Perkoviću, Radomiru Gluhoviću, Peri Radoviću, Iliji i Milošu Vukašinoviću, koji su optuženi da su, zajedno s još nekoliko neidentifikovanih osoba, 18. septembra 1992. u selima Karačići, Vragolovi i Golubovići vršili pretres kuća i pljačkanje.U jednoj garaži u Karačićima pronašli su oko 20 civila bošnjačke nacionalnosti, koje su udarali kundacima pušaka, zatim ih ugurali u jedan obližnji objekat i ubili. Pucanjem su prouzrokovali požar u tom objektu, u kojem se žrtve izgorjele.\nSvjedok Pinjo je rekao kako je jedina molba čovjeka koji mu je dao informaciju o lokaciji na kojoj se nalaze kosti njegove majke, bila da mu ne otkrije identitet. Odbrana Perkovića je predložila Sudskom vijeću da na sjednici zatvorenoj za javnost svjedok kaže ime te osobe, što je Vijeće odbilo.\nSelma Učanbarlić BIRN BiH Sarajevo 7 april 2015


Erdogan poručio EU: Saberite se jednom za svagda - Izazov\nRadio-televizija Srbije 10. oktobra 2019. 19:49\nOdbacujući sve kritike, turski predsednik Evropskoj uniji poručuje da se sabere.\n"Evropska unijo, saberi se jednom za svagda! Ponoviću – ukoliko Evropa bude rekla da je naša vojna operacija okupacija, mi ćemo otvoriti vrata i poslati vam tri miliona i šesto hiljada izbeglica", istakao je Erdogan.\nPosle nasilja bez presedana predsednik Libana okuplja bezbednosne…


Home / Sport / Košarkašice igraju sa osvajačem kupa Makedonije u hali “Kej”\nKošarkašice igraju sa osvajačem kupa Makedonije u hali “Kej”\nObjavio PV , 05.10.2013.\nU sklopu priprema za naredno prvenstvo košarkašice “Gimnazijalac-Partizana” ovoga vikedan odigraće dve utakmice sa ekipom “Delčeva” iz Makednije, osvajačem kupa Makedonije u prethodnoj sezoni, kada su bile i vicešampion makedonskog prvenstva.\nPirotske košarkašice će sa ovom ekipom odigrati dva meča, prvi večeras od 19 sati u hali “Kej” a drugi u nedelju u prepodnevnim časovima, saopštio je ŽKK “Gimnazijalac-Partizan”. Obe utakmice igraju se u hali “Kej”.\nOvo je uzvratna poseta makedonske ekipe, sa kojom je uspostavljena saradnja prethodne godine kada su naše košarkašice gostovale u Delčevu i odigrale dve pripremne utakmice za prethodnu sezonu.\nfotografija arhiva ŽKK “Gimnazijalac-Partizan”\nKošarkašice gostovale u Kragujevcu\n← Previous Story Na premijeri u višem rangu KK Pirot protiv Proletera u Kristalnoj dvorani\nNext Story → Uroš Mijalković osvojio srebro na izuzetno jakom turniru “Croatia open” u Rijeci


Petnica: Novi programi i konkurs za osnovce | NS Reporter\nPetnica: Novi programi i konkurs za osnovce\nPETNICA – Istraživačka stanica Petnica najavila je danas pokretanje nove programske aktivnosti “Otvoreni Petnički seminari” i organizovanje naučno-obrazovnog programa za učenike osnovnih škola. Program “Otvoreni Petnički seminari” biće započet ovog meseca, a ideja je da se u desetodnevnom intenzivnom onlajn seminaru predstave sve naučne oblasti koje postoje u Istraživačkoj stanici Petnica, kroz zanimljiva predavanja i interaktivne radionice, navodi se u saopštenju Istraživačke stanice.\nSeminari su, kako je saopšteno, namenjeni ne samo polaznicima programa u Petnici, već i svim zainteresovanim građanima, a ova aktivnost je uvod u sezonu seminara koja treba da započne u kampusu Istraživačke stanice, čim epidemiološki uslovi to dozvole.\n“Želimo da naši stručni saradnici, i nekadašnji polaznici, koji imaju ekspertizu u različitim zanimljivim naučnim oblastima, svoje znanje prenesu, ne samo našim polaznicima, nego i svima zainteresovanim u Srbiji”, kaže Nikola Božić, programski direktor Istraživačke stanice Petnica.\nIstraživačka stanica priprema se i da svoje aktivnosti uživo započne u svom kampusu čim epidemiološki uslovi to dozvole, najverovatnije u maju mesecu, a pravila ponašanja i rada tokom pandemije kovid-19, usvojena tokom prethodne godine, biće primenjivana i ove godine, kako bi se obezbedila zaštita zdravlje polaznika, saradnika i zaposlenih.\nKada je reč o naučno-obrazovnom programu za učenike osnovnih škola, programi će biti realizovani u periodu od avgusta do oktobra, kada trenutna epidemija bude dopustila, a prijavljivanje je otpočelo.\nLetnja naučna škola je višedisciplinarni program koji uvodi zainteresovane učenike u osnovne metode nauke i istraživačkog rada, a prilikom organizacije ovog programa Petnica ima u vidu učenike koji trenutno pohađaju sedmi razred i koji pokazuju visoku sklonost i zainteresovanost za nauku i istraživački rad, samostalnost i samoinicijativnost u radu, i koji solidno vladaju školskim gradivom.\nTokom vikenda evidentan pad broja novoobolelih u Vojvodini


Povećati kaznu za silovatelje - JUGPRESS\nPovećati kaznu za silovatelje\nCentar za bezbednost, istrage i odbranu DBA predložio je danas da se pooštri kaznena politika prema silovateljima i zalaže se za „preuredjenje i pooštravanje Marijinog zakona“.\nOvaj cenatr navodi da „najoštrije osudjuje zversko ubistvo koje je počinjeno nad trogodišnjom devojčicom u Zaječaru“.\nSmatramo da je dosadašnja kaznena politika bila veoma blaga kada je reč o izvršiocima krivičnih dela protiv polne slobode, navodi se u dopisu medijima koji je upućen premijeru i Vladi Republike Srbije .\n“To je i dovelo do toga da pored velikog broja ovih krivičnih dela imamo i veliki broj povratnika”.\n“ Da bi se to elimisalo, smatramo da bi „Marijin Zakon“ trebalo da se primenjuje na sve one koji su pravosnažno osudjeni za izvršenje krivičnih dela protiv polne slobode. Zato je „Marijin Zakon“ potrebno dodatno preurediti i pooštriti. Pre svega, smatramo da je potrebno da se poveća najmanja propisana kazna za krivično delo iz Člana 178, stav 1 Krivičnog Zakona Republike Srbije, te da bi umesto dosadašnjih minimalnih tri godine, maksimalnih dvanaest, za krivično delo silovanje, trebalo da stoji, minimalno dvadeset godina, maksimalno trideset pet, dok bi za isto delo koje počini povratnik kazna bila minimalnih trideset pet godina zatvora. Srazmerno sa ovim povećanjem propisanih kazni, povećati i za ostala dela iz krivičnih dela protiv polne slobode. Pored toga, svi oni koji su pravosnažno osudjeni za krivična dela protiv polne slobode treba da budu uvedeni u jedinstvenu evidenciju koja bi pored osnovnih podataka i podataka za fizičko prepoznavanje obavezno imala i DNK bazu.\nTakodje, verujemo da bi i gradjani trebali biti upozoreni da u njihovoj blizini živi neko ko je pravosnažno osudjen za krivična dela protiv polne slobode te predlažemo da se uvede mogućnost registrovanja na sistem gde bi isti po Opštini u kojoj žive, dobijali obaveštenja na mejl da je iz zatvora pušten neko ko je pravosnažno osudjen za krivično delo protiv polne slobode. Mejl bi trebalo da bude informativnog karaktera, sa fizičkim opisom počinioca i fotografijom.\nUslovi izdržavanja kazne za počinioce ovih krivičnih dela nikako ne bi trebali da budu olakšavajući. Naprotiv, trebalo bi da budu teški, odnosno da se ogledaju u vidu najtežih poslova, bez olakšavajućih okolnosti, kao ni mogućnosti bilo kakvog komoditeta“, navodi se u dopisu.\nCentar za bezbednost, istrage i odbranu DBA poziva sve medije, preduzetnike, sindikate, političke stranke, pojedince, sve ljude da se pridruže ovim zahtevima i ocenjuje da „ samo tako možemo da doprinesemo boljem i adekvatnijem rešavanju ovog velikog problema. Vreme je da se celo društvo uključi“.


Novo istraživanje donosi sasvim neočekivane rezultate što se tiče vegetarijanske ishrane. Iako se načelno smatra da je ishrana voćem i povrćem uveliko zdravija od one s većim količinama mesa, rezultati istraživanja pokazuju da su vegetarijanci manje zdravi te imaju lošiji kvalitet života u odnosu na one koji jedu meso.\nNovo istraživanje pokazalo je povezanost vegetarijanske ishrane s lošijim zdravljem i lošijim kvalitetom života. Istraživanje je takođe pokazao da vegetarijanci češće posećuju lekara nego ljubitelji mesa, te da su skloniji alergijama, obolevanju od karcinoma i mentalnim problemima, piše CBS Atlanta.\nKako navode naučnici, vegetarijanci imaju dvostruko veći rizik od alergija i 50 posto veći rizik od srčanog udara i raka te takođe znatno veću verovatnost da će oboleti od depresije i teskobe.\nIstraživanje koje su sproveli naučnici na Medicinskom univerzitetu u Grazu u Austriji otkrilo je da su vegetarijanci u jednom segmentu ipak zdraviji od mesojeda. Brojke pokazuju da su vegetarijanci obično više aktivni, manje piju alkohol, ređe puše te imaju niži indeks telesne mase.\nIstraživanje je takođe pokazalo da se na vegetarijanstvo češće odlučuju osobe višeg socioekonomskog statusa. Oni protivureče prethodnim istraživanjima koja su konzumiranje crvenog mesa povezivale s nizom zdravstvenih problema, uključujući karcinom debelog creva.


Iznajmljivanje automatik automobila i kombija | ZIM RENT A CAR Beograd Srbija\nAutomatik rent a car automobil za lagodno i udobno putovanje\nRent a car automobil nije više luksuz, uključujući i automatik automobil, sa klimom, podrazumeva se. Danas izgleda nemoguće živeti bez automobila, čak ni tokom odmora ili nekog dužeg ili kraćeg putovanja.\nZahvaljujući ZIM rent a car agenciji, imate priliku da iznajmite automatic automobil u svim kategorijama ( mali gradski, srednje kategorije ili karavan ), ne samo u centru Beograda, mnogobrojnim hotelima, već i sa vaše kućne adrese. Sa iznamljenim automobilom možete da uživate u slobodi putovanja gde god da putujete, a da Vam ne nedostaje komfor na koji ste navikli.\nDanas je punuda agencija za iznamljivanje automobila velika, ali je i velika razlika u kvalitetu i usluge koji agencije pružaju.\nManji automatik automobili - ekonomični i udobni za kraća putovanja\nImate skromniji budžet i potreban vam je automatik rent a car, a Beograd je vaša sledeća destinacija za kratak obilazak grada i okoline, ZIM rent a car u Beogradu vam nudi ekonomičan izbor automatik automobila. To su manji automobili, tipa Opel Corsa automatik ili Škoda Fabija automatik, koji malo troše i koji su veoma udobni za putovanje, a imaju i dovoljno mesta za odlaganje prtljaga.\nAutomatik automobili srednje veličine su dobar izbor za godišnji odmor\nVišečasovna vožnja do vaše destinacije može biti manje zamorna ukoliko putujete sa automatik automobilom. U našoj ponudi su automatik automobili srednje veličine, tipa Opel Astra sedan automatik, Opel Astra karavan automatik, Renault Megane karavan automatik, za četri do pet osoba.\nOvakvi automobili su udobni i obezbeđuju sigurnost i komfor na putu. Oni takođe imaju i dovoljno unutrašnjeg prostora u koji možete da smestite prtljag svih putnika, 4-5 kofera standardne veličine ( do 20Kg ).\nDodatna oprema za lagodno putovanje\nAko ste od onih koji na put uvek nosi više stvari, smatrajući da se nikad ne zna šta će vam tokom putovanja biti potrebno, ne morate da brinete gde ćete smestiti vaš obiman prtljag. U ZIM rent a car u Beogradu postoji ponuda automobila sa krovnim koferima-boksevima za stvari ili zimsku opremu.\nNe morate nositi puno stvari, već ići na zimovanje koje zahteva nošenje kabaste odeće koja zauzima puno mesta u koferima, kao i skije. U ZIM rent a car u Beogradu ćete moći da iznajmite vozila koja poseduju nosače za skije.\nPutujte komforno u društvu\nUkoliko putujete u većem društvu ili imate veliku porodicu, najbolji izbor je veliki automobil, odnosno, putnicki kombi u kojem mogu da se voze osam/devet osoba. Putnicki kombi je komforan za duža putovanja i ima dovoljno prostora za masivan i težak prtljag. Putnicki kombi ili Mini van je praktičan za putovanje više osoba, uz to mogu da dele troškove benzina i putarine, a putovanje u drustvu bude zabavnije.\nKada sletite na aerodrom Nikola Tesla, rent a car vozilo vas čeka\nMnogi udobnost i lagodnost putovanja povezuju sa uštedom vremena i unapred rezervišu vozilo koje ih čeka po sletanju na aerodrom Nikola Tesla. Rent a car agencija će vam omogućiti da preuzmete vozilo direktno na aerodromu, u dogovoreno vreme. Prilikom odlaska iz Beograda, pre vašeg leta, iznamljeno vozilo možete da vratite na mesto odakle ste ga pruzeli na aerodromu.\nObezbedite sebi lagodno i udobno putovanje uz ZIM rent a car u Beogradu, gde pored besplatne dodatne opreme i raznovrsne ponude vozila, dobijate i druge pogodnosti kao što su popust za rani buking, pomoć 24 sata na putu i besplatnu mogućnost otkazivanja najma vozila. Bez čekanja i bez redova na salteru, naš predstavnik Vas čeka i licno odvodi do automobila na parkingu. Procedura iznajmljivanja automobila na aerodromu je brza, traje svega nekoliko minuta.


U okviru posete delegacije Nacionalne garde Ohaja Republici Srbiji, Islamsku zajednicu su posetili kapelani Nacionalne garde: pukovnici Endrju Akino, Danijel Baris, Endrju Kortni i kapetan Tom Vajtmen. Sa delegacijom iz Sjedinjenih država Islamsku zajednicu je posetio i pukovnik dr Saša Milutinović – načelnik Odeljenja za veru Vojske Srbije i zastavnik Elvir Selimović – pomoćnik muftije vojnog. Delegaciju je dočekao muftija Eldin ef. Ašćerić koji je goste upoznao sa istorijatom Bajrakli džamije, kao i sa podacima o broju muslimana Srbije i njihovom učešću u društvenom životu u Srbiji. Muftija Ašćerić je govorio i o istorijatu verske službe u vojskama kraljevina Srbije i Jugoslavije kao i učešću muslimanske brigade u odbrani Beograda u Prvom svetskom ratu. Nakon kraćeg obraćanja muftije Ašćerića i obilaska džamije, goste je ugostio muftija srbijanski Abdullah ef. Numan. Muftija Numan je istakao značaj zajedničkog delovanja predstavnika svih monoteističkih religija u rešavanju aktuelnih problema današnjeg sveta. “Mi pre svega treba da se upoznamo, da iskreno, jasno i glasno kažemo ko smo i kakva su naša ubeđenja. Naši problem su zajednički, mi živimo zajedno i zajedno te probleme treba i da rešavamo,” kazao je između ostalog muftija Numan.


BILJANA DRAGOJEVIĆ IZBACILA IZ KUĆE POSLEDNJU ALEKSANDRINU STVAR: Evo šta je bivša svekrva uradila s njenim bračnim krevetom! ŠOK! (VIDEO) | Stars | Kurir\nAUTOBUS JOJ JE OTKINUO RUKU, PRESADILI JOJ NERVE SA BUTINE, IZDRŽALA NAJTEŽE 16\t639\nMUŽ JOJ JE UHAPŠEN ZBOG DROGE I ORUŽJA PRE 2 GODINE: Pevačica prošla kroz 17\t185\nNIKO NE ZNA KAKO ĆE NAMAGARČENI ČOLAK DA SE OPORAVI OD OVOGA! Posle javnog 14\t157\n2 GODINE SAM ŽIVELA SA ČASNIM SESTRAMA: Pevačica nije imala para za stan 92\nDEA I IVICA! KAKAV DUET! Ministar zapevao stari hit kod Dee na rođendanu, 8\t285\nCECA NA AERODROMU NAPRAVILA PRAVU POMETNJU: Svi se okretali za njom kad 5\t71\nZVONIO ŽELEZNIK OD MATORINIH URLIKA! Htela je da iskoči iz rođene kože 9 7\t9\n20.06.2019. 15:53h 20.06.2019. 15:53h\nBiljana Dragojević, Davidova majka, rešila se i poslednje stvari koja je pripadala Aleksnadri Subotić, bivšoj snaki.\nNaime, dok su Aleksandra i David bili zajedo od fanova su dobijali pare i razne poklone. Tako je sada na kućnu adresu Biljane Dragojević stigao bračni krevet, koji je sad Biljana dala u humanitarne svrhe.\n"Evo dragi fanovi od Aleksandre usrecili ste maldi bracni par koji pocinje zivot od nule, te je soba koju ste kupili Davidu I Aleksandri otisla u humanitarne svrhe. Mozete da odahnete jer David nece spavati u vasem krevetu I koristite vas POKLON-SOBU. Sada nema nista ni od vas ni od Aleksandre, kao sto je bilo i pre vas", napisala je Dragojevićeva uz video.\nAleksnadra SubotićDavid DragojevićBiljana Dragojevićbračni krevetrijaliti\nAUTOBUS JOJ JE OTKINUO RUKU, PRESADILI JOJ NERVE SA BUTINE, IZDRŽALA NAJTEŽE OPERACIJE: Dea Đurđević PONOSNO posle 5 meseci pokazala sve svoje OŽILJKE, a ono što je rekla o njima će vam SLOMITI DUŠU (FOTO) 16\t639\nMUŽ JOJ JE UHAPŠEN ZBOG DROGE I ORUŽJA PRE 2 GODINE: Pevačica prošla kroz PAKLENI RAZVOD i sad pravo ulazi u Zadrugu 3?! 17\t185\nNIKO NE ZNA KAKO ĆE NAMAGARČENI ČOLAK DA SE OPORAVI OD OVOGA! Posle javnog blama nazvali ga glupim maljem, pa poručili: Debilčino, ovo ti je za Zerinu! ISPLIVALA ŠOK PREPISKA! (FOTO) 14\t157


Blog – Strana 2 – Nedjma\nUspešna humanitarna i umetnička akcija\nBy urban| 2017-06-22T17:36:11+02:00\t13 aprila, 2017|Blog|\nBy urban| 2017-06-16T01:15:39+02:00\t13 aprila, 2017|Blog|\nU srcu programa : Ples sa velom za jačanje muskulature ruku i leđa (neophodno je da vas pripremi za nošenje bebe u rukama ili spuštanje u kolica) Talasnje karlice i trbuha Stezanje i opuštanje pelvisa Nudim vam da nas potražite već od 1. Septembra ponedeljkom i petkom od 12h i 13h, u Funfit Club-u, Kralja Milana 4 (pored Terazija). Slobodno povedite dete sa sobom na časove! Slobodno mi šaljite pitanja ili komentare ako ih budete imale. Devojke, želite\nBy urban| 2017-06-16T01:16:27+02:00\t15 marta, 2017|Blog|\nTrbušni ili orijentalni ples? Na arapskom ples se zove “raqs sharqy”, što bukvalno znači “orijentalni ples”. Iako se u vremenima faraona izvodio kao ples plodnosti naglašavajući trbuh, skoro smo sigurni da naziv “ belly dance“ dolazi od zapadne deformacije izraza “Baladi Dance” (ples sa sela). Dvodelni kostimi, koji otkrivaju ukrašen pupak, su se pojavili u Egiptu podesetih godina kao odgovor na zapadna očekivanja. Čini mi se da “Belly Dance” bolje zvuči od francuskog “Danse du Ventre”, koji ograničava (celo telo\nBy urban| 2017-06-16T01:17:19+02:00\t15 marta, 2017|Blog|\nBy urban| 2017-06-16T01:19:00+02:00\t15 februara, 2017|Blog|\nZnajući gde su nastale prve civilizacije, mogli bi smo reći od kada postoje ljudska bića postoji i orijentalni ples. Dakle naš voljeni ples postoji još od praistorije! Orijentalni ples kroz vekove Ono što možemo pratiti je da je u petom veku glad naterala mnoga ciganska plemena da napuste Indiju. Neka su otišla za Evropu kroz Tursku i završila na Iberijskom poluostrvu gde se rodio flamenko, mešavina indijskog svetog plesa sa arapskim i andaluskim uticajima. Druga plemena su pratila južnu obalu\nBy urban| 2017-06-16T01:19:52+02:00\t15 februara, 2017|Blog|\nMolim Vas ne igrajte po bilo koju cenu! Ne pričam o igranju u skupim ili fancy mestima umesto nastupa u priuštivim i „narodskim“. Ne pričam o tome da birate svoju publiku u zavisnosti o njihovih finansijskih mogućnosti. Pričam o tome da menjate način na koji ljudi gledaju na Vas! Ponekad je bolje pokloniti svoj nastup ako ne želite da propustite lepu priliku nego da se cenkate. Kvalitet uvek ima svoju cenu, ljudi moraju na to da se naviknu. Ako se\nTema u modi: Spoj tela i duše\nBy urban| 2017-06-16T01:20:47+02:00\t15 februara, 2017|Blog|\nOrijentalni ples se obraća svim ženama, različitih generacija i životnih puteva. On ih spaja u jednu zajedničku avanturu - potragu za njihovom ženstvenošću. U zabavnom i toplom ambijentu, žene se prepustaju egipatskim ritmovima. Za vreme časova one napuštaju tabue i komplekse i preispituju različite fasete njihove licnosti. One ponovo postaju koketna devojčica, stidljiva tinejdžerka, smela devojka, pažljiva majka, iskusna žena koja je već mnogo toga videla. Orijentalni ples upošljava sve delove vašeg tela čak i one za koje ne\nBy urban| 2017-06-22T19:16:11+02:00\t15 juna, 2016|Blog|\nRadionica sa velom je fantastično prošla! Radionica "Tarab" u Nici, oktobar 2014, ugoscena od Sabine Zerbib i Nadia Jalal Sandra Khaloun u Beogradu | decembar 2010 Sandra Khaloun u Beogradu | oktobar 2006\nBy urban| 2017-06-16T01:22:55+02:00\t15 maja, 2016|Blog|\nSandra Khaloun | oktobar 2006\nBy urban| 2017-06-22T16:36:09+02:00\t16 juna, 2015|Blog|\nOriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Adam on Stage Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Uvod Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Alabina & the Gypsy Kings Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Baladi Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Solo Warda Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016 - Back stage Oriental Cabaret, Ellington Club, maj 2016\nPrethodna 1 2 3 Sledeće


Range Rover Sport Se ima standardne 19” alufelne sa 5 krakova ‘Style 5001’\n*20”alufelne sa 5 krakova ‘Style 5084’sa P400e\nRange Rover Sport SE poseduje Premium LED farove sa standardnim dnevnim svetlima.LED svetlasu dizajnirana da zadovolje životni vek vozila i koriste manje energije.\nRetrovizor ima automatsku dimenzionu funkciju koja pruža jasnu refleksiju svetla iza sebe bez odsjaja od slabog sunca ili vozila koja se nalaze iza.\nELEKTRO PODESIVA SEDIŠTA U 14 REŽIMA RADA\nGranirana kožna sedišta, dostubna u boji badema i slonove kosti, dolaze sa podešavanjem 14 režima rada i 4 režima lumbarnog pozicioniranja zarad vrhunsk udobnosti vozača i putnika u vozilu.\nSD4 2.0 litarski dizel motor 240KS 8-stepeni automatski prenos brzina KREIRAJTE SOPSTVENI MODEL\nTDV6 3.0 litarski dizel motor 258KS 8-stepeni automatski prenos brzina KREIRAJTE SOPSTVENI MODEL\nSDV6 2.0 Litarski dizel motor 306KS 8-stepeni automatski prenos brzina KREIRAJTE SOPSTVENI MODEL\nSi4 2.0 Litarski benzin motor 300KS 8-stepeni automatski prenos brzina KREIRAJTE SOPSTVENI MODEL\nP400e 2.0 Litarski benzin motor 404KS 8-stepeni automatski prenos brzina KREIRAJTE SOPSTVENI MODEL Sve ovde navedene brojke su samo okvirne i iste će biti zvanično potvrđene. †20" točkovi ††5 sedišta / 5 + 2 sedišta **Only available on 5 seat Dynamic Pack models


38 Filozofija ekonomije – the-sciences\nNovember 9, 2018 Economics, Philosophy\nKao i mnoge društvene nauke, ekonomija je izrasla iz filozofije, a zabrinutost ekonomista nastavlja da se ukršta sa filozofima. Filozofska refleksija o (a) naučnom metodu i društvenoj ontologiji, (b) prirodi racionalnosti, ličnog interesa i preferencije; i (c) blagostanje, pravda, jednakost i sloboda su od značaja za ekonomiste i druge društvene nauke.\n1. Ekonomska metodologija\nFilozofska refleksija o ekonomiji je drevna, ali koncepcija ‘ekonomije’ kao posebnog predmeta studija datira tek u 18. veku. Aristotel se bavi nekim ekonomskim problemima uglavnom kao problemi u upravljanju domaćinstvom. Skolski filozofi su se bavili etičkim pitanjima koja se tiču ekonomskog ponašanja, a osuđivali su “uzuransu” – tj. Uzimanje kamate na novac. Sa rastućim značajem trgovine i nacionalnih država u ranom modernom periodu, filozofi i pamfletari “merkantilista” su se bavili pitanjima koja se odnose na trgovinski bilans i regulisanje valute. Samo u radu fiziokrata, a posebno Adam Smitha, naučnici počinju da razmišljaju o ekonomiji kao objektu studija sa sopstvenim principima i zakonima.\nFilozofi iz 18. veka napisali su u senci Njutnovih velikih postignuća. David Hume je neugodan zbog svojih nada da razvije nauku o umu i društvu na slici Njutnove nauke o solarnom sistemu. U tom cilju on traži generalne zakone individualne misli i akcije, od kojih će se pojaviti veći razmjerni odnosi, na isti način na koji su obrasci u planetarnim pokretima proistekli iz zakona pokreta i gravitacije koje upravljaju pojedinačnim tijelima. Na taj način Hjum traži porast cena i privremeni rast ekonomske aktivnosti koji prate porast valute prema percepcijama i radnjama pojedinaca koji su prvo potrošili dodatnu valutu.\nTada je ležao na Adama Smitha proširiti takav način da se sistematski Upit u prirode i uzroka bogatstva naroda i da se eksplicitno implikacije prethodnih uzročne upite kao što su one od Hume, fiziokrati i mnogih merkantilisti. To implikacija (što je verovatno temelj za sve društvene nauke) je da je socijalni, agregatne implikacije pojedinih izbora su često nenamjerne. U provode dodatne zlato uvezene iz inostranstva, trgovci ne namjeravaju povećati nivo cijena. Ali to je ono što oni rade ipak. Na ovaj način neželjene zakonitosti koje proizlaze iz namjernog izbora pojedinaca može vladati onim pojedincima podjednako kao i pravilnosti prirode, i, kao što su priroda, društva mogu biti predmet naučnog istraživanja.\n1.1 Klasična ekonomija i metoda a priori\nIako Adam Smith napravio neke opće komentare o naučne metode u svom Povijest astronomije i drugih eseja, on je malo pisao izričito o načinu ekonomije. Prvi prošireni razmišljanja o ekonomskoj metodologiji morali čekati do Nassau Senior (1836) i John Stuart Mill (1836). Svoje radove mora shvatiti u odnosu na pozadinu vladaju ekonomske teorije. Kao što je ekonomija Smith (na koje se duguje mnogo) i moderne ekonomije, u “klasične” ekonomije sredinom desetljeća 19. stoljeća pratiti ekonomski pravilnosti na izbore pojedinaca suočavaju društvenih i prirodnih ograničenja. Ali, u odnosu na Smith, više oslanjanje je stavljen na jako pojednostavljen modela. U David Ricardo Načela političke ekonomije, Portret je ucrtana u kojem zarada iznad vodstvo egzistencije na proširenje radne snage, što zahtijeva više intenzivne poljoprivrede ili uzgoj inferioran zemljišta. Proširenje uzgoja dovodi do niže profite i veće rente; i cijeli priču ekonomskog razvoja dovodi do sumorne stacionarno stanje u kojem profit su preniske da komanduje bilo neto investicije, plaće vratiti na nivo egzistencije, a samo stanodavci su bogate. Od trenutka kada je Ricardo Principi je objavljen (1819) podacima kojima raspolaže klasični ekonomisti nikad nije bio u skladu s trendovima u teoriji predvidjeti. Ipak, teorija je nastavio da drži prevlast za više od pola stoljeća, a nepovoljni podaci su objasniti što su zbog raznih ‘uznemirujuće uzroka.”\nTo ne čudi onda da je račun Mill je metoda ekonomije će naglasiti relativnu autonomiju teorije. Mlin razlikuje dvije glavne vrste induktivnih metoda. Metoda a posteriori je metoda direktnog iskustva. Pogodan je samo pojava u kojoj nekoliko uzročnih faktora rade ili u kojem su moguće eksperimentalne kontrole. Poznati mlin metodi indukcije su detaljne specifikacije metoda a posteriori. U svom metoda razlike, na primjer, jedan drži fiksno svaki kauzalni faktor osim jednog i provjere da li je efekat prestaje da dobije kada se ukloni taj faktor.\nNažalost, takvi direktan induktivne metode ne može se koristiti za proučavanje fenomena u kojem mnogi uzročni faktori su u igri. Ako, na primjer, jedan pokušava da istraži da li tarife poboljšati ili ometati prosperitet poređenjem prosperitet sa i bez carine, rezultati će biti neregularni i nepouzdan, jer druge uzroke osim tarife će se razlikovati između društava i vremena. Dakle, jedan je potrebno, umjesto da zaposli metodu a priori. Uprkos svom imenu, ovo je induktivni metoda, ali to je indirektan induktivni metod. Jedan prvo određuje zakonima koji reguliraju pojedinačne uzročni faktori u oblastima u kojima direktno induktivne metode se naplaćuje. Imajući tada odredio zakone pojedinačnih uzroka, jedan istražuje njihov zajednički posljedice deduktivno. Na kraju, tu je ulogu “verifikaciju” kombinovane posljedica, ali zbog uzročne komplikacije, ovo testiranje ima relativno malu težinu. Testiranje zaključaka služi samo kao ček na nečije odbitke i kao pokazatelj da li postoje značajne uznemirujući uzroci da je jedan još nije činila. Mlin daje primjer nauke plime i oseke. Jedan određuje zakon gravitacije proučavanjem planetarnih kretanja, u kojima je gravitacija jedina značajna uzročni faktor. Onda je jedan razvija teoriju plime deduktivno iz tog zakona i informacije koje se odnose na položaje i kretanje Meseca i Sunca. Implikacije teorije će biti netačna i ponekad loše u zabludi, jer su mnogi podružnica uzročni faktori utiču na plime i oseke. Testiranjem teorije može otkriti greške u nečijem odbitaka i dokaze o ulozi podružnice faktora. Zbog kauzalne složenosti takvog testiranja čini malo ili ništa da potvrdi ili disconfirm zakon gravitacije, koja je već uspostavljena.Testiranjem teorije može otkriti greške u nečijem odbitaka i dokaze o ulozi podružnice faktora. Zbog kauzalne složenosti takvog testiranja čini malo ili ništa da potvrdi ili disconfirm zakon gravitacije, koja je već uspostavljena. Testiranjem teorije može otkriti greške u nečijem odbitaka i dokaze o ulozi podružnice faktora. Zbog kauzalne složenosti takvog testiranja čini malo ili ništa da potvrdi ili disconfirm zakon gravitacije, koja je već uspostavljena.\nPošto ekonomska teorija uključuje samo najvažnije uzroke i nužno ignoriše mnoge manje uzroke, njene tvrdnje, kao što su tvrdnje o plimnim plima, nisu tačne. Njene predviđanja će biti neprecizne, a ponekad i pogrešne. Ali, ipak je moguće razviti i potvrditi ekonomsku teoriju tako što prvo u jednostavnijim domenima uspostavljaju zakone koji regulišu glavne uzročne faktore i potom oslanjaju njihove posljedice u različitim okolnostima. Na primer, statistički podaci govore o mešovitoj priči o odnosu između minimalnih zarada i nezaposlenosti; i nema podataka o tome kakve bi posledice za zapošljavanje bile izuzetno visoke minimalne zarade. S druge strane, svakodnevno iskustvo govori o tome da firme mogu izabrati između više ili manje radno intenzivnih procesa i da će visoka minimalna zarada učiniti više radno intenzivnih procesa skupljim. Budući da postoji i jedan dobar razlog da se veruje da firme pokušavaju da zadrže svoje troškove, jedan ima dobar razlog da veruje da će visoka minimalna zarada povećati nezaposlenost.\nPrema Mill, ekonomija nije samo egzaktna i posvećena metodu a priori. Osim toga, on tvrdi da je to zasebna nauka. Ono što razlikuje ekonomija kao disciplina nije samo svoju zabrinutost za određenu domenu fenomena, već i ograničenje na određeni skup uzročnih faktora, koji dominiraju u ovom domenu. Što se tiče ove oblasti, može (na određenom nivou približavanja) ignorirati bezbroj uzročnih faktora koji utiču na sve društvene pojave i koji su predmet za sociologiju i razvoj ekonomije odvojeno. U odbrani pogled na ekonomiju jer na taj način netačna i odvojene i pogledom ekonomista kao sljedeći način a priori Mill je bio u stanju da pomiri svoju empirizma i njegovu predanost Ricardo ekonomike.\nIako Mill stavove o ekonomskoj metodologiji su kasnije izazov u 19. stoljeću od dissident ekonomista koji su vjerovali da je teorija bila previše daleko od nepredviđene politike i istorije, Mill metodološki pogled dominira mainstream ekonomske teorije već više od stoljeća. Mlin vizija preživio transformaciju ekonomije od klasike do neoklasičnog i jasno nazire u najvažnijim metodološkim raspravama koje se tiču neoklasične ekonomije, kao što su John Neville Keynes Obim i način političke ekonomije (1891) ili Lionel Robbins Esej o prirodi i značaj ekonomskih nauka (1935). Zaista Hausman (1992) tvrdi da je trenutni metodološka praksa liči metodologiju Mill.\n1.2 Filozofija nauke i ekonomske metode 20. veka\nPočevši od 1930-ih godina, mainstream ekonomisti su počeli da imaju lošu savjest zbog svoje tradicionalne metodologije, što neki video kao nedovoljno empiristički. Robbins je prelazni brojka, jer u isto vrijeme dok je držao Mill metodologija (1935, pogl. 4) i identifikaciji domena ekonomije sa prevlast pojedinih uzročni faktori (raspodjelu oskudnih sredstava koja imaju alternativne upotrebe (1935, poglavlje 1), on je ponudio svoje očigledno empiristički kritika međuljudskih komunalnih poređenja kao untestable vrijednosne sudove (1935, poglavlje 6). Terence Hutchison je tvrdio da je propozicijama čiste teorije su tako se štiti sa ceteris paribus uvjete koji nisu bili testirati (1938). Paul Samuelson zagovarao potrebu da se razdvoji “operativno značajne” ekonomske žito od kukolja, a u svojoj teoriji otkrivene preferencije je pružao model kako da to učini (1947). Drugi ekonomisti navode podaci iz ankete tvrditi da je teoretski propozicije ekonomije bile lažne. Zbunjujuće metodoloških situacija stabilizirala u 1950 sa argumentima Fritz Machlup (1955), a posebno Milton Friedman (1953) koji ekonomisti treba biti zabrinuti da stane samo podatke koji se odnose cijene i količine i da je “realizam pretpostavki ‘je irelevantno.\nIako su zbunjeni, pogrešni i neusaglašeni sa praksom glavnih ekonomista – uključujući i sopstvenu praksu – Friedmanovi stavovi su dominirali metodološkim konceptima glavnih ekonomista u protekle dve generacije. Njegovi pogledi su zbunjeni jer povezuju mnoge različite vrste “pretpostavki” i “realizam”. Osnovna generalizacija, predlozi u vezi sa početnim uslovima i prethodnici uslovnih tvrdnji nazivaju se “pretpostavke”. Pretpostavke se nazivaju “nerealnim” ako su lažne, nepotpune ili nisu približno istinite. Fridmanovi stavovi su pogrešni, jer (kao što je već naglasio Mill) tržišni podaci generiše previše faktora uzročnika kako bi se obezbedili efikasni testovi ekonomske teorije. A eklekticizam koji je Friedmanova službena metodološka pozicija ukazuje – “ne brinite o tome šta kaže teorija, samo pitajte da li odgovara tržišnim podacima” – u suprotnosti je s čvrstom i uskom posvećenošću specifičnoj teoriji koja karakteriše ekonomiju glavnog toka, uključujući Friedmanov vlastiti rad . Ipak, Friedmanovi stavovi su bili toplo prihvaćeni zato što su oslobodili ekonomiste u inostranstvu da ignorišu kritike svojih teorija i da napuste sve empirijske poslove osim ekonometrije.\nTokom sedamdesetih i osamdesetih godina, drugi tokovi savremene filozofije nauke počeli su da utiču na metodološke refleksije ekonomista. Stav Karla Poppera da naučne teorije moraju biti falsifikovane, koju je Hutchison odbranio, podigao je i naglasio Mark Blaug (1992). Prema Popperu, obeležje nauke je da formuliše teorije tako da mogu biti izloženi empirijskim testovima i odbaciti teorije koje ne ispituju testove. Hutchison i Blaug sugerišu da glavne ekonomske teorije nisu strogo testirane i da glavni ekonomisti nisu voljni da ih predaju kada propuste nekoliko testova kojima su podvrgnuti. U svojim obimnim publikacijama Lawrence Boland (1982) takođe je istakao relevantnost Popperovih pogleda na ekonomsku metodologiju, iako je Bolandova interpretacija Poppera prilično različita od Blaugovog ili Hutchisonovog.\nImre Lakatosova metodologija naučnoistraživačkih programa (koja je predstavljala venčanje nekih uvida Tomasa Kuhna na Popperovu filozofiju nauke) bila je na neki način široko razmatrana (Latsis 1976, deMarchi i Blaug 1993). Iako još uvijek naglašava važnost empirijske kritike, Lakatos je insistirao na tome da se teorije ne treba napuštati sve dok se ne pronađu superiorne alternative, a njegov naglasak na heuristici pogodio je odzivnu akord.\nRazmak istaknutih savremenih pisaca o metodologiji: Roger Backhouse, Bruce Caldwell, Neil deMarchi, D. Wade Hands i E. Roy Weintraub imaju više ambivalentnog odnosa prema filozofiji Popperove i Lakatosove. Caldwell je napisao niz pretraživanja, iako dobrotvorne kritike popperjevih pogleda. Backhouse, DeMarchi, Hands i Weintraub su svi bili odjednom entuzijasti oko pogleda Lakatosa, mada su se u različitom stepenu svi odlazili od njih. Backhouse i deMarchi ostaju najbliži. Ruke su postale zagovornik aplikacije ekonomičnosti novog rada na sociologiji nauke, dok je Veintraubov rad na stabilizaciji koncepata u ekonomiji uticalo više od književnih teoretičara\nU skorije vrijeme, alternativa filozofiji nauke pod uticajem rada u književnoj teoriji i sociologiji, takođe je razvila sledeće među ekonomistima. Deirdre McCloskey je u nizu stilističkih briljantnih radova kritikovao ceo projekat istraživanja normativne metodologije za ekonomiju i upućivao je umjesto toga da ekonomisti pohađaju svoju retoriku – to jest, na njihove načine da ubeđuju jedni druge (1985). Ovaj rad je bio vrlo kontroverzan, jer mnoge McCloskey-ove formulacije očigledno svode pitanja o ispravnosti ili netačnosti ekonomskih tvrdnji na pitanja o tome šta većina ekonomista prihvata. Ovakav stav podrazumijeva da se stavovi manjina uvijek pogrešno shvataju. McCloskey poriče tako radikalno čitanje njenog položaja, ali nije jasno kako to izbegavati bez uvođenja normativnih metodoloških obaveza u retoriku ekonomije.\nRad Philipa Mirovskog o metodologiji je mnogo istorijski i manje radikalni epistemološki nego McCloskeyov. Istražio je uticaj na ekonomiju formalne analogije između teorije korisnosti i fizike (1990). Nedavno je njegov rad pokazao sve veću zabrinutost zbog socioloških uticaja. Za drugi rad koji testira granice konvencionalne metodologije, pogledajte Mäki, Gustafsson i Knudsen 1993.\nTokom posljednjih petnaest godina, ekonomska metodologija postala je veliko polje. Ona ima svoje Journal of Economic Metodologija i zauzima veliki dio časopisa, ekonomiju i filozofiju. Desetine monografije o ekonomskoj metodologiji su objavljeni. Uspostavljeni su diplomske programe na terenu (uključujući i program doktorat na Sveučilištu Erasmus u Rotterdamu), a tu su i redovne sesije o ekonomskoj metodologiji na sastancima ekonomista i filozofa. Na terenu je vrlo raznolik, a svaki od svojih vodećih figura ima karakterističan pristup.Iako se može grubo identificirati Popperovi-Lakatosian i sociološki-književne škole, ne postoji jednostavan način za kategorizaciju savremene metodologije.\nNekoliko metodolozi posebno su zainteresovani za ulogu eksplicitno kauzalne pojmova u ekonomiji (vidi Uzroci i zakonima; Causation: fizički, mentalno i socijalno). Nancy Cartwright (1989), koji je ujedno i istaknuti filozof fizike, je (za razliku od većine filozofa pisanje o ekonomiji) plaća veliku pažnju ekonometrije. Ona je branio važnost posebno kauzalne razmatranja u nauci, a ona je tvrdila da ekonometri su napravili značajan doprinos filozofsko razumijevanje uzročnosti. Cartwright smatra da ekonomisti treba shvatiti kao pokušaja da se identifikuju uzročne kapacitete i da je rad ekonometri se može shvatiti kao doprinos ovom zadatku.\nDanijel Hausman (1992) brani modernizovanu varijantu Millovog metodologije koja prikazuje ekonomiju kao neefikasnu i dozvoljava vjerodostojnost osnovnih principa ekonomije da se uzmu u procenu ekonomskih teorija. Ali on je skeptičan prema mišljenju da mali domet uzročnih faktora zaista prevladava u domenu ekonomije i brani veću pažnju na rezultate eksperimenata, istraživanja i rada na terenu. Sve više je naglasio ulogu kauzalnih generalizacija u mainstream mikroekonomskoj teoriji.\nKevin Hoover (2000) – za razliku od većine metodologa – pisao je o problemima vezanim za makroekonomiju. Iako se bavio tehničkim pitanjima u oblasti ekonometrije, njegov glavni interes je bio u uzročnosti. Kao i Cartwright, Hoover je stavio poseban naglasak na ono što se može naučiti o uzročnosti proučavajući rad ekonomista.\nTony Lawson (1997) pronalazi svoju inspiraciju u ‘transcendentalnog realizma’ Roy Bhaskar. Lawson vidi sebe ne samo kao izgovarajući prepoznatljiv pristup metodologiji, ali kako postavljanje temelja za novu ekonomiju. Od ključnog značaja za pristup i njegova metodološka gledišta je jako realista ontologije (vidi realizam, instrumentalizam, izmišljenost), koji se predmeti naučnog istraživanja biti uzročna mehanizama i tendencija koje leže kao što su “ispod” nepravilnost fenomena. Ovo realista ontologije ga vodi, kao što su Cartwright Maki i sve Hausman, da smatra ekonomske teorije što je prepoznavanje mehanizama kauzalni i tendencije.\nUskali Mäki je teže kategorizirati. Kao i Lawson, on se bavi realizmom, ali dok Lawson pokušava da preusmeri ekonomiju i njegovu metodologiju na osnovu konkretne realističke ontologije, Mäki razjašnjava verzije realizma na koje su implicitno posvećeni ekonomisti. Kao Cartwright, Hausman i Hoover, Mäki naglašava važnost uzročnih pojmova u ekonomiji. Kao Hands i Mirowski, Mäki takođe primjenjuje uvide iz sociologije nauke na razumijevanje ekonomije.\nPostoji mnogo drugih radova, previše. Jedan broj ekonomista i filozofa su pokušali da se odnosi na ekonomiju strukturalističkih pogled naučnih teorija razvio Patrick Suppes, Joseph Sneed, i Wolfgang Stegmüller. (Vidi na primjer Ruke 1985. i Balzer i Hamminga 1989.) Alexander Rosenberg, koji je ujedno i istaknuti filozof biologije, je nastavila niz različitih tema. Njegov Mikroekonomski zakoni: A Philosophical analiza (1976) bio je jedan od prvih filozofskih tretmana metodološke probleme ekonomije. U toj knjizi Rosenberg tvrdi da ekonomija razumno dobro uklapa u standardni filozofski model prirodnih nauka. Ali ubrzo nakon toga Rosenberg promijenio svoje stavove radikalno, i on je sada brani stav da mainstream ekonomija se najbolje shvatiti ili kao primijenjene matematike ili kao normativni društveni i politički teorija (1992).\nSavremena ekonomska metodologija se tako kreće u mnogim pravcima. Iako su neki od njih usmereni ka ekonomskom sprovođenju, jedan redovno pronalazi neku vrstu metodološke šizofrenije, pri čemu se u teoriji ekonomisti pridržavaju pozitivističkih ili popperjevih filozofskih stavova koji su radikalno u suprotnosti sa njihovom praksom, što je otprilike milion. Drugi rad u metodologiji je orijentisan na filozofiju nauke, i čini se da je proučavanje ekonomske metodologije značajno doprinijelo filozofskim istraživanjima uzročnosti i objašnjenja. Kontroverzno je da li metodologija može ili bi trebalo da bude različita i relativno samostalna oblast, a ne da se bavi ekonomistima ili filozofima.\n2. Metodologija, racionalnost, preferencija i lični interes\nIstraživanje racionalnosti, preferencije i samopoštovanja je druga oblast preklapanja između ekonomije i filozofije. Glavna ekonomska teorija izgrađena je oko varijante “narodne psihologije”. Prema ljudskoj psihologiji, ljudske akcije su posljedica vjerovanja, želja i okolnosti koje određuju izvodljivost i posljedice akcija. Isti elementi čine ekonomske teorije izbora. Ponekad ekonomisti pretpostavljaju da agenti imaju potpuna znanja i time izbegavaju da se moraju konkretno upućivati na verovanja, ali u drugim kontekstima uverenja se eksplicitno modeliraju – najčešće kao subjektivne procjene verovatnoće. Umjesto želja, ekonomisti pretpostavljaju da ekonomski agenti poseduju stabilne, potpune i prelazne prednosti. S obzirom na dodatne tehničke uslove, ovakve preferencije mogu biti predstavljene kontinuiranom funkcijom korisnosti, tako da UP(A) > UP(B) ako i samo ako agent P preferira A do B. ‘Korisnost’ je jednostavno način na koji pokazuje kako je alternativa rangirana od strane agenta. To nije suštinski cilj izbora, a zaista nema smisla smatrati agentu tražiti ili preferirati korisnost. Glavni ekonomski modeli povezuju izbor prema preferenciji držeći da, u zavisnosti od ograničenja, agenti maksimiziraju korisnost – što znači samo da među izvodljivim alternativnim agentima biraju ono što najviše vole.\nPrethodni paragraf predstavlja standardnu teoriju izbora kao empirijsku teoriju koja navodi na opis, predviđanje i objašnjavanje kako faktori biraju u stvari. Ali ista teorija takođe funkcioniše kao teorija racionalnosti: preferencije su racionalne ako su potpune i tranzitivne (i možda zadovoljavaju i druge aksiome). Stepeni verovanja su racionalni ako zadovoljavaju aksiome iz kalkulusa verovatnoće. Izbor je racionalan ako se maksimizira korisnost. S obzirom na ovaj model racionalnosti, empirijska tvrdnja standardne teorije racionalnog izbora može se ponoviti jednostavno kao tvrdnja da su ekonomski agenti stvarno racionalni.\nPrema ovoj teoriji racionalnosti, to je iracionalno da izaberete jednu izvodljiva opcija u odnosu na drugu kada se preferira drugi, a prema toj teoriji izbora ljudi u stvari nikada odaberite jednu izvodljiva opcija u odnosu na drugu, ako im odgovara drugi. Jer prema ovim teorijama izbor je i trebalo (racionalno) koje će odrediti preferencije agenta, lako je pogrešno zaključiti da ove teorije tvrde da agenti i treba da bude sebičnim. Ali, da li je izbor sebičnim ovisi o sadržaju preferencija koje vode do nje, ne o tome da li je izbor određuje preferencijama. Ljudi koji vole da žrtvuju svoje interese drugima nisu sebični, i da je činjenica da je njihov izbor rezultiraju iz ovih preferencije ne čini njihov izbor sebičnim. Za razliku od standardnih teorija izbora i racionalnosti, stavove da je racionalno da se slijedi jedan vlastitog interesa i da su ljudi zapravo rade tako su “suštinske” teorije izbora i racionalnosti. Za razliku od standardnog ‘formalne’ teorija, koji samo određuje određenu strukturu izbora i preferencija, lični interes teorije odrediti cilj koji agenti rade ili bi trebalo racionalno imati.\nTeorije racionalnosti su normativne teorije. Oni propisuju ono što treba da rade a ne, kako bi bili sigurni, kao pitanje morala, već kao pitanje racionalnosti ili razboritosti. (Iracionalnost je glupo, a ne zlo.) Ugradnjom kao što to čini normativni teorija, ekonomija je za razliku od bilo koje od prirodnih nauka. Razlog zašto ekonomija sadrži teorija racionalnosti je da su ljudska akcije, za razliku od akcije hrasta ili kalij, može kritikovati ili opravdati, kao i objašnjeno. Ova činjenica ima važne metodološke posljedice i zaista (kao što je potvrđeno) uspostavlja jedan važan razlika između društvenih i prirodnih nauka.\nPrvi i možda najvažniji metodoloških posljedica je da objašnjenja pojedinačnih izbora navode razlozi zašto je agent postupio. Iako je broj filozofa u 1950-ih, koji su bili pod utjecajem Wittgenstein, tvrdio je da je takva objašnjenja koja navode razlozi agent ne može biti uzročna objašnjenja, danas većina filozofa su na nagovor Donald Davidson argument (1963), koji zadovoljavajući objašnjenja koja navode agenata razloga mora biti uzročna objašnjenja. Agenti mogu razlozi za obavljanje agent koji zapravo nisu odgovorni za akciju. Davidson je tvrdio da je razlika između razloga koji su “efektivne” i onih koji su samo racionalizacije je da je prvi za razliku od drugog su uzroci akcije.\nDakle, činjenica da objašnjenja ekonomisti nude pojedinačnih izbora navode razlozi za takav izbor ne znači da ekonomisti ne daju uzročna objašnjenja, a to ne znači snažan anti-prirodnjak razlika između strukture prirodnih i društvenih nauka. Ali je činjenica da je uzročna objašnjenja ekonomisti nude također navode razloge je ipak od velikog interesa. To objašnjava zašto ekonomisti moraju držati da su agenti su u određenoj mjeri racionalno. (Ako nisu onda nisu mogli imati razloge za svoje postupke.) Osim toga, to znači da su akcije ekonomskih agenata su predmet racionalne procjene. Da li su razlozi agenta dobri razlozi? Je akcija opravdana? I nekada jedan počinje procjenjivanja izbora, jedan je samo jedan korak dalje od etičkih pitanja. Čitaoci bi trebali biti svjesni da je standardna teorija racionalnosti i izbora su kontroverzni. Za više detalja o teorijama i ove kontroverze, pogledajte Intentionalnost i racionalnosti; i racionalan izbor objašnjenja.)\n3. Dobrobit, pravda, jednakost i sloboda\nEkonomisti imaju ambivalentan odnos prema etici. S jedne strane, mnogi su bili zabrinuti da insistiraju na mainstream ekonomija je ‘pozitivan’ nauka, čiji zaključci su potpuno nezavisan od bilo kakvih moralnih obaveza. S druge strane, ekonomisti slobodno davati savjete normativne politike. Neki od ovih savjeta je čisto tehničke prirode, kao što je savjet da je građevinski inženjer može ponuditi na kojoj bi pronašli most, ali mnogo toga nije. Većina mainstream ekonomisti su u stvari zalaže za određeni pogled etike koja naglašava blagostanje, i oni su također usvojiti prepoznatljiv teorija blagostanja. (Kada ekonomisti ističu efikasnost oni su praktično uvijek bave efikasnosti na promociji pojedinačnih blagostanja.) Ove osobine normativne ekonomije ne podrazumijeva pozitivnim ekonomije ili teorije racionalnosti, ali su pod velikim utjecajem njih.\nPostoji niz različitih etičkih osnova za procjenu društveno uređenje. Osim s obzirom na dobrobit članova, može se postaviti pitanje da li je prava pripadnika budu zaštićeni i da li procedure i distribucije su samo, da li su članovi tretiraju jednako, i koje vrste slobode i mogućnosti ljudi uživaju (vidi prava; pravde; spolova; Liberty/slobodu). Svi ovi razlozi su važni, ali u izjavama ekonomske politike i normativne teorije (koja zaista se zove ‘dobrobiti ekonomije’) obično samo razmatranja blagostanja enter.\nRazlog za to uzak normativni fokus je to blagostanje mogu se čvrsto vezan za standardne modele racionalnosti i izbora. Pretpostavimo da su pojedinci racionalno i-pored-da su sebičnim. Kao što je već naglašeno, standardna teorija racionalnosti ne znači samo-interes, ali samo-interes je takođe često pretpostavlja u većini ekonomskih modela. Iz toga slijedi da će pojedinci radije alternativa A do B ako i samo ako smatraju da je služi njihovim interesima bolje od B. Ako pojedinci imaju savršeno znanje, što je opet uobičajena pretpostavka u ekonomskim modelima, slijedi da će pojedinci radije A do B ako i samo ako A zapravo služi njihovim interesima bolje. Na kraju, ako se identificira dobrobit pojedinca sa sve što je u interesu pojedinca, slijedi da je bolje za i individualne nego B ako i samo ako je pojedinac preferira A u B Ili drugim riječima da je blagostanje je zadovoljstvo preferencije. Ovaj pogled blagostanja ima dodatnu prednost što sprečava zabrinutost paternalizma-u koji mnogi ekonomisti se protive-čak i od koje nastaju, jer po definiciji to nikad ne bi mogao biti dobar za pojedince da odbaci svoje preferencije.\nVećina normativna ekonomija je, dakle, dvostruko uska. Ne samo da je odlikuje gotovo isključivom preokupacija blagostanje, ali se također zalaže za posebnim osvrtom blagostanja kao zadovoljstvo preferencija. Ovaj dvostruki uskost je dvostruko nesretan. Ograničenje na razmatranja blagostanja znači da je u politici diskusije ekonomisti tretirana ne-welfarist etičkih kriterija kao egzogeni ograničenja da se ostavi za nekog drugog razloga za brigu. Posvećenost zadovoljstvo prednost pogled dobrobiti ima nedostatak da je ovaj pogled na dobrobit je lažna. Jer pojedinci nisu uvijek vlastitom interesu i zbog njihova uvjerenja nisu uvijek istina, pojedinci ne uvijek vole ono što je dobro za njih. Postoji niz dobrih razloga da oklijevaju paternalizma, ali stav da pojedinci su uvijek savršeni sudije njihovo dobro nije jedna od njih. Postoji neki posao, posebno Amartya Sen (vidi na primjer njegov 1992), koja se proteže ova ograničenja na normativne ekonomije, ali takav rad je izuzetak od welfarist pravila (vidi i Hausman i McPherson 1996. godine; Ekonomije i etike i zaštite).\nGlavni ekonomisti, bez obzira da li su angažovani sa pozitivnom teorijom, teorijom racionalnosti ili sa normativnim i političkim istraživanjima, su pretežno posvećeni preteranom pojednostavljenju verodostojnog pogleda na pojedinačne agente kao posedovanje stabilne i konzistentne rangiranja preference, koja, s obzirom na ograničenja, određuje njihov izbor. Ishodi na tržištu su neželjene posledice ovih izbora. Racionalnost je definisana ovom strukturom izbora. Dobrobit, kao i izbor, određuje se ovim istim rangiranim preferencama. Iako postoje filozofska pitanja vezana za ekonomiju koja nemaju nikakvu vezu sa ovom osnovnom posvećenošću, većina rada u filozofiji ekonomije pokušala je da shvati i oceni osnovni model izbora i njegove primjene u pozitivnoj ekonomiji, normativnoj ekonomiji i teoriji racionalnosti.\nBackhouse R 1997 Istina i Napredak u ekonomskog znanja. Edward Elgar, Cheltenham.\nBalzer W, Hamminga B ur. 1989 Filozofija ekonomije. Kluwer-Nijhoff, Dordrecht.\nBlaug m 1992 Metodologija za ekonomiju, 2. ed. Cambridge University Press, Cambridge.\nBoland L 1982 Temelji ekonomske Način. Allen & Unwin, London.\nCaldwell B 1982 Beyond pozitivizma: Ekonomska Metodologija u dvadesetom veku. Allen & Unwin, London.\nCartwright N 1989 prirode kapaciteti i njihova mjerenja. Clarendon Press, Oxford.\nDavidson D 1963 akcije, razloga i uzroka. J. Phil. 60: 685-700.\nde Marchi N, Blaug M ur. 1991 Procenjivanje ekonomske teorije: Studije u Metodologiji istraživačkih programa. Edward Elgar, Cheltenham.\nFriedman M 1953 metodologija pozitivne ekonomije. U: Essays in Positive Economics. University of Chicago Press, Chicago, str. 3-43.\nRuke DW 1985 strukturalistički pogled na ekonomske teorije: slučaj opšte ravnoteže posebno. Econ. Phil. 1: 303-35.\nRuke DW 1993 Testing, racionalnost, i napredak: eseji na Popperovi Tradicija u ekonomske metodologije. Rowman & Littlefield, Lanham, MD.\nHausman D 1992 U Neegzaktan i Samostalni nauke Ekonomija. Cambridge University Press, Cambridge.\nHausman D, McPherson M 1996 Ekonomska analiza i Moral Philosophy. Cambridge University Press, Cambridge.\nHoover K 2000 Uzročnosti u makroekonomije. Cambridge University Press, Cambridge.\nHutchison T 1938 Značaj i osnovne postulate ekonomske teorije. Repr. AM Kelley, New York, 1960.\nLatsis S ed. 1976 Način i procjene u ekonomiju. Cambridge University Press, Cambridge.\nLawson T 1997 Ekonomija i stvarnost. Routledge, London.\nMcCloskey D 1985 retoriku Economics. University of Wisconsin Press. Madison.\nMachlup F 1955 problem verifikacije u ekonomiji. Southern Economic Journal 22: 1-21.\nMäki U, Gustafsson B, Knudsen C ur. 1993 Racionalnost, institucije i ekonomska metodologija. Routledge, London.\nMlin, JS 1836. o definiciji političke ekonomije i način istrage odgovarajući na njega. Repr. Sabrana djela John Stuart Mill, vol. 4. University of Toronto Press, Toronto, 1967.\nMirowski P 1990 Više toplote nego svjetlo. Cambridge University Press, Cambridge.\nRobbins L 1935 Esej o prirodi i značaj ekonomskih nauka, 2. ed. Macmillan, London.\nRosenberg iz 1992. godine Ekonomski Matematičke politika ili nauke opadajućeg\nPovratak, University of Chicago Press, Chicago.\nSamuelson P 1947 Temelji ekonomske analize. Harvard University Press, Cambridge, MA.:\nSen 1992 Nejednakost Reexamined. Harvard University Press, Cambridge, MA.\nViši N 1836 Nacrt nauke političke ekonomije. Repr. AM Kelley, New York, 1965.\nWeintraub ER Stabilizing Dynamics. Cambridge University Press, Cambridge.\nUniverzitet u Viskonsinu-Madisonu


Jokan spreman za novi posao, progovorio i o Mitrovom transferu! - Sportske.net\nJokan spreman za novi posao, progovorio i o Mitrovom transferu!\nSrpski stručnjak ponovo se oglasio u engleskim medijima pet nedelja posle smene u Fulamu.\nČelsi zalupio vrata Barseloni, ali ih otvorio gradskim rivalima i Monaku!Navijači Fulama u strahu, Mitar najavio odlazak?Jokan otišao, želi i Mitar! Gomila zainteresovanih, među njima i velikan!PL: Mitrović nemoćan u derbiju Londona, novi poraz FulamaLiverpul brani vrh protiv najvećeg rivala, čeka se Sitijev odgovor, davljenicima se loše piše (NAJAVA)\nSlaviša Jokanović se nije dugo zadržao u Fulamu posle velikog uspeha ovog proleća, plasmana u Premijer ligu.\nU elitnom društvu stvari se nisu odvijale onako kako su želeli na ''Krejven Kotidžu'', pa je sredinom novembra srpski stručnjak dobio otkaz, a na tom mestu nasledio ga je Klaudio Ranijeri.\nOd tada je prošlo nekih pet nedelja, a Jokanović je u izjavi engleskom ''Miroru'' potvrdio da je spreman za novi izazov u trenerskoj karijeri.\n''Ja sam otvoren, tražim novi angažman. Jedan sam od prvih trenera koji je ove sezone izgubio posao, ali mogao bih da budem i jedan od prvih koji će dobiti novi posao. Biće čudna situacija za mene, jer ću moći da za Božić uživam sa svojom porodicom, da provedem više vremena sa decom.\nČetiri prethodne godine nisam imao odmor, ali nisam umoran. Tražim nešto interesantno i što bi moglo da bude uspešno. Nije sve u novcu, želim da pronađem nčin za uspeh'', istakao je Jokanović.\nIpak, odgovor na pitanje gde će nastaviti karijeru još uvek ne može da otkrije.\n''Voleo bih da pronađem posao za narednih 20 godina. Gde? Ovaj svet je tako veliki, pa ne mogu da vam dam odgovor'', priznaje Jokanović.\nKada su u pitanju zamerke na njegov račun pre nego što je smenjen, jedna od najupečatljivijih je ona vezana za letošnje transfere na koje je Fulam potrošio oko 100 miliona.\nOvoga puta je i to prokomentarisao, uz poseban osvrt na transfer Aleksandra Mitrovića, čiji je ugovor otkupljen od Njukasla posle šestomesečne pozajmice.\n''Na kraju se sve svodi na to šta kaže publika. Ljudi kažu: 'Pa, doveo si Mitrovića u junu'. Ne, nije tačno. Mitrović je sam sebe potpisao golovima. Navijači su ga želeli.\nMogu da se žalim na mnogo toga u Fulamu, ali ne u ova tri meseca. Ako me pitate da li sam učestvovao u odlučivanju u transferima odgovoriću - minimalno. Ali nije to samo Fulam.\nŽoze Murinjo je pričao nedavno o tome kako moderan fudbal ide u drugačijem pravcu. Mogu ja da se saglasim ili ne, ali tako je u mnogim klubovima. Neki ti samo daju igrače i kažu: 'Hajde sad, napravi tim''', objašnjava Jokanović.


Lezeko: Makron Srbiji preporučuje strpljenje - Izazov\nNovi magazin 16. jula 2019. 19:43\nFrancuski predsednik Emanuel Makron je u Beogradu „stavio do znanja da je Srbiji mesto u Evropskoj uniji, ali da EU najpre mora da preobrazi svoj sistem funkcionisanja“, ističe francuski list Lezeko u izveštaju pod naslovom „Makron preporučuje strpljenje Srbiji“.\nMakron je ponovo predočio da Unija ne može da primi nove zemlje pre nego što se iznutra preuredi jer već slabo funkcioniše i sa 28 članica, a „ceo proces koji vodi članstvu je zakočen zbog onoga što se uobičajeno označava kao ‘zamor od proširivanja’“.\nLezeko takođe dodaje da je francuski predsednik „najavio konferenciju kroz par nedelja u Parizu uz učešće rukovodilaca Srbije i kosovskih Albanaca, a uz prisustvo nemačke kancelarke Angele Merkel, da bi se našlo sveobuhvatno i postojano rešenje za zategnutost između Beograda i Prištine“.\nFrancuski dnevnik ukazuje na to da je „većina članica EU priznala novu naciju Kosovo koje živi od međunarodne finansijske pomoći, ali Kosovo nije moglo da uđe u međunarodne organizacije zbog protivljenja Srbije, u kojoj većina stanovništva Kosovo smatra svojom istorijskom kolevkom“.\nKosovo je, kao odmazdu, navodi Lezeko, uvelo ogromne carine od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije.


SLUČAJ GS: Lagumdžija i Radončić udruženim snagama krenuli na Komšića | Kliker.info\nSve je ipak počelo političkim napadom na člana Predsjedništva BiH i lidera DF-a Željka Komšića. Kako smo već ranije pisali, napad je otpočeo Lagumdžijinim, ispostavit će se na kraju, neuspjelim pokušajem da GS putem sada već bivšeg predsjednika te stranke Nihada Čolpe (u “Avazovom” tekstu lažno predstavljen kao aktuelni predsjednik GS-a) udalji od DF-a i time onemogući formiranje građanske lijevo-patriotske koalicije zajedno sa SD-om.\nPosljednji ekser u kovčeg Lagumdžijinog plana jučer su zakovali Miro Lazović i Ivo Komšić, koji su stali uz Željka Komšića i spomenutu građansku lijevo-patriotsku koaliciju.\nIntegralni dio napada na Komšića činila je “alijansa” kojoj su se, pored Lagumdžije, priključili lider ekstremno desne stranke Narod i pravda Elmedin Konaković i predsjednik SDP-a Nermin Nikšić, koji je putem sebi bliskog člana CiK-a nastojao onemogućiti spomenutu Komšićevu koaliciju da izađe na izbore.\nPotpunu medijsku podršku “alijansi protiv Komšića” i svim akterima tog napada dao je “Dnevni avaz”, o čemu je “Slobodna Bosna”, također, pisala.\nDa je to tako, potvrdio je i današnji tekst “Dnevnog avaza” pod naslovom “O Komšićevom interesu odlučuje njegov savjetnik”, s tim što je napad istih političkih figura proširen s Komšića i GS-a na Centralnu izbornu komisiju.\nLagumdžija je, naime, u današnjem “Avazu” faktički priznao da je bio dio plana razbijanja koalicije DF – GS – Socijaldemokrati te se, zajedno s bivšim predsjednikom GS-a Nihadom Čolpom, ostrvio na Centralnu izbornu komisiju, koja nije popustila pred pritiscima Nermina Nikšića i Dragana Čovića, radi sprečavanja DF-a da izađe na lokalne izbore sa spomenutom koalicijom.\nMeđutim, potpuno je logično i očekivano da napadi na Centralnu izbornu komisiju dolaze i od Fahrudina Radončića i njegovog lista, jer Radončiću odgovara bivši saziv CiK-a, koji su potpuno kontrolisali njegovi politički prijatelji Dragan Čović i Milorad Dodik.\nStoga “Dnevni avaz” u “slučaj GS” i napade na Komšića i CIK, potpuno shvatljivo, uključuje Milorada Dodika putem žalopojki SNSD-ovog Lazara Prodanovića na rad CIK-a.\nDa Čolpa nije jedini pijun koji je u “Avazovom” tekstu lažno predstavljen, pobrinula se Fahrina redakcija, angažiravši Ibrahima Prohića, člana Naše stranke i kandidata te stranke na izborima 2016, koji je lažno predstavljen kao politički analitičar. NS-ov Prohić, koje li slučajnosti, kao “nezavisni analitičar”, vidi isto ono što vide Radončić, Lagumdžija, Čolpa i Dodikov Prodanović.\nAko laže koza, ne laže rog. Ako nije vjerovati Komšiću, onda je vjerovati da ga oni koji ga napadaju s Dodikom, Konakovićem i Nikšićem, napadaju isključivo s ciljem podrivanja institucija države.


aleksandar jestrovic / January 8, 2013\tBEOGRAD – Nagrade za crtež Fondacije Vladimir Veličković dobili su mladi likovni umetnici Tijana Kojić i Aleksandar Jestrović Jamezdin koji ravnopravno dele prvu nagradu i Vuk Ćuk, koji je osvojio drugu nagradu. Pohvale su dobili Hana Rajković, Predrag Popara, Ivana Živić Jerković i Miloš Đorđević koji su ušli u uži izbor od 125 kandidata za nagradu.\nShare this:ShareFacebookLike this:Like Loading...\tJanuary 8, 2013 in Uncategorized. Related posts\n← “DEVIANT MYTHOLOGY (AS A RIOT ON AN EMPTY STREET)”\tIch bin ein Berliner →


eKapija | Društvo Energoprojekt Garant i zvanično pripojeno kompaniji Sava neživotno osiguranje\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 10.01.2019.| 15:40\nDruštvo Energoprojekt Garant i zvanično pripojeno kompaniji Sava neživotno osiguranje\nSa ovim danom Energoprojekt Garant a.d.o. prestaje da postoji, što se evidentira njegovim brisanjem iz registra privrednih subjekata. Istog dana Sava neživotno osiguranje je, kao pravni sledbenik, preuzelo celokupan porftolio društva Energoprojekt Garant, sva prava i obaveze koje to društvo ima po tom osnovu, sva druga prava i obaveze, kao i celokupnu imovinu, potraživanja i kapital društva Energoprojekt Garant.\nOdluka o statusnoj promeni Društva\npripajanje društva Eneroprojekt Garant Sava osiguranju\npreuzimanje Energoprojekt Garant osiguranja


"najvažnije im je ko će se gdje pozicionirati"\n"Bez normalnog ambijenta, društvene klime i odgovornog rukovodstva Budva ne može nastaviti svoj razvoj koji je u potpunosti zaustavljen 30. avgusta prošle godine"\n5895 pregleda\t12 komentar(a)\nDPS (Ilustracija), Foto: DPS\nOpštinski odbor Demokratske partije socijalista (DPS) Budva saopštio je danas da je "borba za prevlast nad Turističkom organizacijom (TO) Budva, te scene haosa, međusobnih optužbi i prijetnji, potvrđuju da cilj vladajuće koalicije nije boljitak Budve, već podjela političkog plijena i funkcija".\n"Vidljivo je da im je u njihovom oholom naumu, najvažnije pitanje ko će se gdje pozicionirati i tako partijski uhljebljen prigrabiti svojoj partiji i sebi što veću korist. Ovako posvađana i nefunkcionalna odbornička većina se grubo poigrava pravnim i demokratskim principima, izvrćući ih ruglu. Očigledna je njihova namjera da po svaku cijenu zadrže vlast, rizikujući čak i krivično-pravnu odgovornost", ističe se u saopštenju DPS Budva.\nPres služba TO Budva: Lažno saopštenje "pres službe", biće pokrenuta istraga zbog zloupotrebe\nCarević: Liješević nema saglasnost za novogodišnji program\nLiješević: Carević mimo zakona zakazao sjednicu; Carević: Milatović da dođe u Budvu i lično se uvjeri\nBurna sjednica TO Budva, Carević: Nije im pošla za rukom politička opstrukcija, sve urađeno po zakonu\nLiješević: Nisam članica nijedne partije, stupila sam na funkciju nakon konkursa\nIz DPS Budva su dodali da "svakako da Budva kao nekadašnja metropola turizma, zaslužuje mnogo više od onoga što joj danas nudi aktuelna vlast".\n"Bez normalnog ambijenta, društvene klime i odgovornog rukovodstva Budva ne može nastaviti svoj razvoj koji je u potpunosti zaustavljen 30. avgusta prošle godine. Nakaradni rezultati ove lokalne vlasti učinili su da Budva izgubi svoju mediteransku prepoznatljivost i stekne imidž kakav svakako ne doprinosi razvoju turizma kao najvažnije privredne grane naše opštine", kazali su iz DPS Budva.\nPo njhovom riječima "sazrela je potreba da Budva dobije drugačiju lokalnu upravu".\n"Naši sugrađani svjedoče svakodnevnom urušavanju i degradiranju svog grada, zato se kao jedino logično i pošteno rješenje nameće raspisivanje novih izbora u Budvi, kako bi što prije započeo proces oporavka ove opštine od teških posljedica činjenja nesposobne vlasti", zaključuje se u saopštenju DPS Budva.\nDemokratska partija socijalistaDemokratska partija socijalista BudvaDPSDPS BudvaBudvaTO BudvaTuristička organizacija Budva\n28.01. 08:06 h\t266\t78196\n28.01. 09:39 h\t61181\n28.01. 10:39 h\t377\t59606\n28.01. 09:58 h\t285\t55857\n28.01. 16:19 h\t287\t54376


Turboxperts, Zvornik | Total Srbija\nPartnerstvo sa kompanijom Total potpisano je krajem 2019. godine, kada “turboXperts” postaje punopravan član mreže TOTAL QUARTZ Auto Service (TQAS). Uz novi brending, članstvo u mreži podrazumeva dodatne benefite kao što su stručne obuke za zaposlene i učešće u promotivnim aktivnostima u okviru TQAS mreže.\nKako servis izgleda nakon pristupanja TQAS mreži, pogledajte u galeriji slika u nastavku.\nKroz partnerstvo sa Totalom, kvalitetna usluga zaokružena je snagom globalnog brenda koji garantuje za sva TOTAL i ELF ulja i tečnosti za vozila, kojma snabdeva servise u TQAS mreži.


PREDLOG ZAKONA O POJEDNOSTAVLJENOM RADNOM ANGAŽOVANJU NA SEZONSKIM POSLOVIMA U ODREĐENIM DELATNOSTIMA: Predviđeno umanjenje stope poreza u odnosu na postojeće modele radnog angažovanja, što će dovesti do smanjenja troškova po sezonskom radniku, po osnovu poreza i doprinosa\nPredlogom zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim delatnostima usmerava se na rešavanje problema neformalno angažovanih sezonskih radnika u poljoprivredi. Problem sa angažovanjem sezonske radne snage u poljoprivredi naročito je izražen u letnjim mesecima kada su potrebni radnici za poljske radove i berbu voća i povrća. Pored pronalaženja radnika, poslodavci se suočavaju i sa velikim brojem birokratskih procedura koje prate prijavu i odjavu radnika koji se angažuju na svega nekoliko dana, najčešće po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima.\nZa svoj rad poljoprivrednici su u 2016. godini u proseku mesečno zarađivali 54.238 dinara, odnosno 312 dinara po satu. Međutim, sezonsko angažovani radnici u poljoprivredi često novac dobijaju po završetku radnog dana na ruke i taj iznos varira od 1.000 do 3.000 dinara, u zavisnosti od vrste poljoprivredne delatnosti i dela Srbije u kojem rade. Stoga je za potrebe ovog rada korišćena pretpostavka da su sezonci prijavljeni na minimalnu zaradu koja je u 2016. godini iznosila 21.054 dinara, odnosno zarađivali su 121 dinar po satu ili 968 dinara dnevno.\nTrenutno, sezonski radnici se formalno mogu angažovati putem ugovora o privremeno povremenim poslovima što je regulisano članom 197. i 198. Zakona o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/2017 - odluka US i 113/2017). Prema podacima Poreske uprave u 2017. godini je svega 3.585 sezonskih radnika u poljoprivredi bilo angažovano po ugovoru o privremeno povremenim poslovima, odnosno 95% sezonskih radnika je angažovano u sivoj zoni što ukazuje da se ovaj institut, predviđen Zakonom o radu, ne koristi u punom kapacitetu.\nPrema Predlogu zakona će se zakonski urediti sistem pojednostavljenog zapošljavanja koji će poslodavca osloboditi nepotrebne i obimne administracije vezane za postupak prijave i odjave sezonskih radnika, a sezoncima će omogućiti da ostvare prava po osnovu rada. Korist države usled uvođenja novog sistema bio bi smanjenje neformalne nezaposlenosti i sive ekonomije i time povećanje naplate poreza i doprinosa. Dodatno, na ovaj način se obezbeđuju poslovi i prava po osnovu rada za teško upošljive i trajno nezaposlene kategorije, čime se smanjuju socijalne tenzije.\nZa sprovođenje ovog zakona nisu potreba finansijska sredstva iz budžeta Republike Srbije. Za nabavku softvera koji će biti korišćen za elektronsku prijavu preko portala Poreske uprave, kao i za dodatne obuke za korišćenje portala na centralnom i lokalnom nivou, finansijska sredstva su obezbeđena preko projekta "Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika", koje sprovode NALED i GIZ, a koji se finansira od strane Nemačkog Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj. Obuke će naročito biti organizovane za zaposlene u servisnim centrima na lokalnom nivou, koji će pružiti potpunu podršku poslodavcima za prijavu i odjavu radnika preko elektronskog portala, naveo je ministar rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja, Zoran Đorđević, obrazlažući Predlog zakona u Narodnoj skupštini Republike Srbije.


Humanitarni turnir U16 Bar Basketball cup | Opština Bar\nOpština Bar organizuje humanitarni internacionalni košarkaški turnir „U16 Bar Basketball cup“ za kadete do 17 godina koji će se održati u sportskoj dvorani “Topolica” u Baru od 16. do18. marta 2017. god. Učestvuju: “Real Madrid Baloncesto“, kadetska reprezentacija Izraela, “Alba Berlin”, “Fenerbahce”, kadetska reprezentcija Crne Gore, “Mornar”, “Budućnost-VOLI” i Mne Team Nikšić.\nOrganizator i pokrovitelj događaja je Opština Bar, generalni sponzor: kompanija Mtel, a sponzori: Merkator-Cg, Port of Adria, HD Laković, TO Bar, JP “Regionalni vodovod”, Luka Bar, MPP ,,Jedinstvo” i “VOLI”.\nImena učesnika garantuju spektakl za gledaoce i kvalitetan turnir na kojem će mladi igrači iz crnogorskih klubova dobiti šansu da se oprobaju sa vršnjacima iz najjačih evropskih šampionata.\nTurnir je humanitarnog karaktera, a sav prikupljani novac biće usmjeren za izgradnju dnevnog centra za djecu sa posebnim potrebama u opštini Bar.\nPostavljanje rampe je hitno\nUmjesto čestitke za 8. mart


Poraz u Đakovu u utakmici sezone, no bez obzira na sve, zadovoljstvo je prisutno | KK Belišće\nNaši su košarkaši u posljednjoj utakmici sezone ipak poraženi u Đakovu te se tako oprostili od nada za naslovom prvaka.\nĐAKOVO-BELIŠĆE 77:66 (18:20, 19:15, 22:11, 18:20)\n(Češkić 23, Škrinjarić 20 / Blažević 24, Šarić 11)\nĐAKOVO: Matej Češkić 23, Filip Škrinjarić 20, Antun Hrkač 16, Nikola Turalija 14, Neven Ćupić 4, Nikola Jurić, Josip Petrić, Domagoj Davidović, Ivan Gavranović, Niko Letica, Mislav Dragić, Marko Karlović\nBELIŠĆE: Zvonimir Blažević 24, Luka Šarić 11, Erik Weber 10, Domagoj Cerjak 9, David Đolić 5, Bruno Funtak 4, Kristijan Preglej 3, Luka Šimić, Jurica Kaptalan, Moreno Šmit.\nNažalost, naša je ekipa doživjela poraz u utakmici sezone u Đakovu. No, nekakvog mjesta nezadovoljstvu jednostavno nema, pobjedila je bolja ekipa i trenutno u ovom stanju Đakovo ipak izgleda za nijansu bolje.\nIpak, prvo poluvrijeme, odnosno početak druge četvrtine naša je ekipa imala u jednom trenutku i +11, no ponovno je kobna bila ta treća četvrtina, u kojoj je domaćin prelomio utakmicu i to vodstvo sačuvao do kraja susreta.\nBio je to lijep praznik košarke u Đakovu, sa lijepo popunjenim tribinama, a svoje nastupe imali su i klinci iz domaće Škole košarke, a svoj nastup imale su i djevojke iz ritmike KUD-A SKLAD.\nOvim putem još jednom čestitamo ekipi Đakova na osvojenom naslovu prvaka, želimo im puno sreće na kvalifikacijskom turniru, koji će se održati u njihovom gradu.\nČestitke i našoj ekipi, na stvarno vrlo dobro odrađenoj sezoni, osvojenom drugom mjestu na Istoku, ali i na obrani naslova pobjednika Kupa Krešimir Ćosić za regiju Istok.\nPobjedama u Osijeku i Požegi “Crveni” ostali u utrci za naslov prvaka


Bela kuća: Obama kriv što se Rusija umešala u Siriju - Sputnjik Srbija\n18:46 13 Maj 2021\n11:07 09.12.2017 (osveženo 12:53 17.01.2018) Preuzmite kraći link\nPrema Trampovim rečima, nova administracija je nakon predsedničkih izbora nasledila čitav niz problema širom sveta, s obzirom na to da je Amerika pokazala slabost i dopuštala stvari koje su izvan „crvene linije“.\n„Rusija i Iran se nikada ne bi umešali u sirijski konflikt da je Obama odlučno rekao da to ne treba činiti. Oni su prešli crvenu liniju, a on tim povodom ništa nije uradio“, rekao je Tramp na mitingu obraćajući se svojim pristalicama u Floridi.\nTramp je precizirao i da je Amerika u to vreme, još 2013. godine, dala ultimatum Siriji — da prestane sa upotrebom hemijskog oružja, ali da je tada Rusija predložila mehanizam za likvidaciju hemijskog oružja, koji je bio i usvojen.\nsirijski konflikt, odgovornost, Donald Tramp, Barak Obama, Sirija


Metal Gear Solid 4: Guns of the Patriots (MGS 4 ) recenzija | HCL.hr\nMetal Gear Solid 4: Guns of the Patriots (MGS 4 ) recenzija\nIgor Belan 12.07.2008. • 0 komentara • HCL\nDonosimo vam recenziju jedne od najboljih igara ove godine. Četvrti nastavak legendarnog Metal Gear Solid serijala odigran je i recenziran!\n“Metal Gear Solid jedan je od najslavnijih gaming serijala svih vremena, no također serijal koji je vječno bio na meti kritičara koji su osporavali njegovu vrijednost kao proizvoda namjenjenog igranju. Sada će se te kritike oglasiti jače no ikad, jer MGS nikad nije bio manje igra, a više film. No to je potpuno nevažno; jer bio film ili igra, MGS4 je u svojoj suštini jedno vrhunsko djelo i više nego zadovoljavajuć epilog sjajnog serijala.” – Ovim riječim naš Grgur započinje svoju veliku recenziju ovog velikog naslova. Pročitajte zašto ova igra dobiva tako visoke ocjene u recenzijama po cijelome svijetu, a tako i kod nas. Klik ovdje za čitanje recenzije.