nacionalista - Forum Klix.ba\nJoined: 14/01/2007 14:04\nPost by oki_s » 14/01/2007 14:32\nNacionalisti je svoj narod drazi nego sto su drugi narodi ali istovremeno postuje sve drugom narode bili to kinezi, amerikanci, srbi, bosnjaci ili hrvati.\nNaciste i fasiste vole svoj narod ali mrze druge narode!!!\nMolim vas ove stvari nemoj te da mjesate jer je velika razlika!!!\nJos jedna stvar bosanac nije nacionalnost u kultornom smislu vec samo u drzavnom!!\nSrbin koji zivi u njemackoj je njemac u drzavnom smislu (jer ima taj pasos) ali ne u kulturnom!!\nSto se tice historije: Prije turaka u bosnu su zivjeli bosnjani (najaca vjera je bila katolicizam), dolazkom turaka bosnjaci a dolazkom austrougarske sve je otislo u p.m. Danas u bosni zive tri naroda (tri kulture) srbi, hrvati i bosnjaci.\nPost by vatana » 14/01/2007 16:23\noki_s wrote: Nacionalisti je svoj narod drazi nego sto su drugi narodi ali istovremeno postuje sve drugom narode bili to kinezi, amerikanci, srbi, bosnjaci ili hrvati.\nImas hebet gramatickih gresaka\nPost by bc_chupo » 14/01/2007 16:25\nTURBO GLUPA TEMA\nPost by krkanko » 14/01/2007 16:37\nUh sta rece, probacu pojednostaviti:\nNACIONALIZAM-volis svoju naciju, narod, u cemu nema nista lose.\nPATRIOTIZAM-volis svoju domovinu, slicno kao ovo gore, no ne i isto.\nNACIZAM(nacionalizam+fasizam=nacizam)-volis svoje, a sve drugo mrzis, cak toliko da bi unistio sve drugo zbog toga.\nNacija-Bosanskohercegovacka(ispravnije-bosanska)-kao i drzavljanstvo\nNarodnost-Bosnjaci, Srbi, Hrvati\nVjera-licna stvar svakog pojedinca.\nNije glupa tema, nego je on glupo krenuo. A recimo sto nije glupa, zato sto se kod nas pojam nacionalizma izjednacava sa fasizmom, pa je kod nas nacionalista predstavljeno kao nesto ''lose'', a sve zahvaljujuci glupim novinarima koji ne znaju osnove teme kojom se bave. Ili se mijesaju pojmovi nacije i narodnosti, i slicno.\nPost by Murat Sabanovic » 14/01/2007 19:03\nsta je htio da kaze????\nPost by krkanko » 14/01/2007 19:28\nkrkanko wrote: Uh sta rece, probacu pojednostaviti:\nNacija-Bosanskohercegovacka(ispravnije-bosanska)-kao i drzavljanstvoNarodnost-Bosnjaci, Srbi, Hrvati\nKada na slijedećem popisu, kao i što je na svakom dosadašnjem bilo (barem je tako bilo u Jugi prije rata) bude upit nacionalno opredijeljenje, tako će se vrlo malo ljudi opredijeliti. Državljanstvo nije istoznačnica sa nacionalnošću, ma koliko se ti trudio...\nNarodnost - etnogeneza, etničko podrijetlo\nNacionalnost - osjećaj pripadnosti jednom nacionalnom korpusu, a samim tim i opredijeljenje pojedinca, viši politički stupanj od narodnosti, te bi ga se uvjetno moglo svrstati u političku kategoriju...\nDržavljanstvo valjda svi znamo, što je...\nPosto vidim da si poglup, moram pojednostaviti, a uzecu tipicno jednostavan primjer za tvoj mozak. Ti imas bh pasos i negdje odes van zemlje i fino ti neki ciko policajac uzme da te legitimise(nebitno razlog) i kaze aha ti si 'bosnian' citaj Bosanac, dakle nece reci ti si Srbin, Hrvat, Bosnjak, nego si za njega(i sve druge) Bosanac. Ista stvar je i sa svim drugim drzavama, opet primjer, Bosnjak koji ima americko drzavljanstvo isto tako je za sve 'amerikanac'(ili Francuz, Svedjanin, Njemac, itd.), a koje je narodnosti je druga stvar. Pa tako imamo i Srbijanaca bosnjacke narodnosti, Bosanaca srpske narodnosti, Amerikanaca 'kojihsvene' narodnosti, Sveda bosnjacke narodnosti, itd.\nNadam se da ti se nije upalila ta jedna mozdana vijuga, tako da si ti Marko Bosanac, dokle god imas pasos ove drzave i njeno drzavljanstvo, a to sta ti u dusi osjecas i sta zelis da budes je druga stvar. I ja zelim svasta nesto, ali cinjenice i papir su jedno, a zelje drugo.\nDa moram jos nesto, posto si spomenuo jednu stvar, a to je da nacija ta ne postoji jer ti sumnjas da ce se na popisu neko tako izjasniti je recenica kakvu gluplju odavno nisam cuo.\nPost by muha_sa » 14/01/2007 20:28\nMurat Sabanovic wrote: sta je htio da kaze????\nne kaže se šta je htio već,šta je HOTIO\nPost by seiko22 » 14/01/2007 21:28\nVidim da postaješ nervozan. Molim moderatore da malo ureduju i da obrate pozornost na diskutante, koji se u nedostatku argumenata služe kvalifikacijama najniže vrste.\nUsput nemam BH putovnicu, nego imam hrvatsku putovnicu, kao i hrvatsko državljanstvo. Imam prebivalište u BiH i rođen sam u BiH. Po tvojim aršinima, koje sam ja to nacionalnosti?\nDiskutirat ćemo samo, ako diskusija bude na nivou i podržana argumentima, bez osobnih vrijeđanja. Ja osobno u bilo kojoj diskusiji nemam potrebe za osobnim diskvalifikacijama druge osobe.\nTi si Markane, "gastarbajter"\nPost by zili » 14/01/2007 21:37\nvidim novi dizajn al' još uvijek iste stare teme\nPost by krkanko » 14/01/2007 22:32\nJao tuzibabe majko mila, djecija posla, teta teta recite mu.....Hajde da te ispostujem, izvinjavam se na licnim uvredama.\nA sto se tice argumenata, stvarno si me pobio sto jest jest, toliko sam nervozan da ne znam sta cu od sebe.\nNa tvoje pitanje, Hrvatske si nacionalnosti(mjesto rodjenja nema veze sa tim jer mogo si se roditi i u Indiji da je tvoja mati bila u proputovanju kroz tu zemlju u to doba), a sad ja tebe pitam sta je Bosnjak koji zivi u Hrvatskoj i ima hrvatsko drzavljanstvo? Ili sta je recimo evo dobar primjer, Eduardo da Silva - kako ono kazu naturalizovani Hrvat! Jel tako? A kako to Hrvat? Pa upravo tako sto je dobio drzavljanstvo te zemlje, ali po narodnosti ostaje Brazilac. Ako postoji drzava kao takva, postoji i nacija kao takva, evo nadji mi slucaj da to nije tako. Evo jos jedan primjer slican kao nas Svicarska, nacionalnost Svicarac, narodnost-Francuzi, Njemci, Italijani.\nAko hoces da shvatis razliku izmedju ove dvije stvari, nemoj gledati na lokalne ex-yu zemlje, jer kod nas su ove stvari toliko izmijesane, da je nekome veoma tesko objasniti(kao tebi) razliku, isto kao sto je nekima tesko objasniti razliku nacije ili naroda i vjere. Recimo samo kod nas MORA biti da je svaki Bosnjak musliman ili Hrvat katolik ili Srbin pravoslavac i nigdje vise na svijetu.\nPost by addem » 14/01/2007 22:56\nSvicarac nije nacionalnost. Opasna greska.\nBosanac nije nacionalnost.\nHercegovac nije nacionalnost.\nBavarac nije nacionalnost.\nTirolac nije nacionalnost.\nKada bi Albancu na Kosovu reko da je Srbin on bi te pljuno\nBosnjak je nacionalnost.\nBosanskohercegovacka nacija ne postoji, to je ideal pojednih ljudi na ovom forumu, niko na politickoj sceni BiH, il bilo kakav relevantan faktor u evropskoj i svjetskoj politici nije tako nekad nesto pomenuo il izjavio. Za one koji ne vjeruju neka otvore britanicu, encartu, pa neka malo citaju i obrazuju se.\nPost by addem » 14/01/2007 23:15\nFrancuz nije Francuz. On je EVROPSKI UNIJAC!!!!\nPost by seiko22 » 14/01/2007 23:18\n2. On je Hrvat, jedino ako mu je to opredijeljenje i subjektivni osjećaj, pa se kao posljedica toga na slijedećem službenom popisu u RH deklarira kao Hrvat. Državljanstvo je više pravna kategorija, kojom građanin dobiva neka prava i obveze. Razlika između njega i mene, je što on mora biti nekažnjavan, živjeti određeno vrijeme u državi, imati stalne izvore prihoda ili čak i nekretninu, a neizravno mora biti vrhunski u nečemu da dobije državljanstvo, a Hrvatu iz BiH treba samo popuniti formulare i može dobiti državljanstvo (bez uvjeta o prebivanju određenog vremena u Hrvatskoj, potvrda o nekažnjavanju, da ima nekretninu i stalni posao itd...) Znači da si usporedio neusporedivo. I na kraju kad dobije državljanstvo, mora samo poštovati zakone i plaćati poreze državi i ne mora imati nikakve osjećaje prema zastavi, himni ili državi u kojoj živi. Nacionalnost i državljanstvo nisu istoznačnice, jer osim hrvatskog imam i BH državljanstvo.\nMarkane, :"NESTO JE TRULO U DRZAVI DANSKOJ I BOLESNO!!""\nPost by seiko22 » 14/01/2007 23:27\nili jos bolje Markane, :"NIKO BRE NESME DA VAS BIJE! GDE GOD JE SRPSKA NOGA TO JE SRPSKA ZEMLJA!!"\nzvuci poznato, jelde ,\no, Markane, Markane!!\nPost by krkanko » 15/01/2007 03:08\naddem wrote: Svicarac nije nacionalnost.\nbilo kakav relevantan faktor u evropskoj i svjetskoj politici nije tako nekad nesto pomenuo il izjavio.\nPominjes Svircarca i Bavarca, drzavu i regiju?! Toliko o tvojim argumentima.\nBilo kakav?! Pa svako kad ti otvori pasos reci ce da si Bosanac(eng. Bosnian), a ne Srbin, Hrvat ili Bosnjak. Prihvati se ti prvo definicija rijeci sa pocetka topica i njihovih tumacenja, pa onda otvaraj 'encarte'.\nPost by krkanko » 15/01/2007 03:15\n1. Kako sam po tvojim aršinima hrvatske nacionalnosti, kad nikad nisam živio u Hrvatskoj i kad oduvijek imam prebivalište u BiH?\n3. Ovo tek onda i samo onda kad Hrvati i Srbi počnu tako se osjećati, što trenutno nije slučaj.\n1. ??!! Cek jel me to ozbiljno pitas ili se zajebavas? Pa kakve ima veze gdje zivis bolan, nego cije drzavljanstvo imas. Pa mozes zivjeti i u Parisu, Londonu, Zimbabveu ali imas hrvatsko drzavljanstvo.\n2. DaSilva nije Hrvat zbog subjektivnog osjecaja, On je subjektivno Brazilac vjeruj, ali cinom dobivanja drzavljanstva postao je Hrvat, doduse naturalizovani kako se danas kaze, ali na papiru Hrvat, a o tome ostalom sto pricas su samo uslovi za dobivanje istog, kakve to veze ima. O Boze moj skim ja raspravljam.\nPrvo si rekao da nemas bh drzavljanstvo, pa da imas? Hajde ako pricamo onda pricaj istinu.\n3. Subjektivno ja se mogu osjecati kako hocu, vec sam ti rekao, ja se mogu subjektivno osjecati Turcinom, ili ti, ali ko te pita za subjektivni osjecaj.\nPost by Shoshana » 15/01/2007 04:04\nMili boze, ko ovdje koga cemu uci\nU nasem jeziku narod i nacija su sinonimi. Nacija i drzavljanstvo nisu sinonimi. (Cak ni u engleskom nisu potpuni sinonimi).\nTakodje, u nasem jeziku rijec narodnost (kao u "narodi i narodnosti") ima manju vrijednost nego rijec narod. Tako da onaj gore, sto strpa Srbe, Hrvate i Bosnjake u narodnosti ili pojma nema, ili je ove termine naucio na nekom stranom jeziku. (primjer, u SFRJ su zivjeli 6 naroda i 18 narodnosti)\nNacija (ili narod) Bosansko-Hercegovacka - ne postoji (ja bih dodala, na zalost)\nNarodi koji zive u Bosni i Hercegovini su Bosnjaci, Srbi i Hrvati. Imaju i neki Ostali, ali kakav god da su oni narod - nisu konsitutivni\nOvdje takodje moze da se vidi da nacija i drzavljanstvo nije isto.\nHaman zaboravih reci, nacionalizam jeste losa stvar, jer nacionalizam ne znaci jednostavno ljubav prema svome plemenu, nego stavljanje svoga plemena iznad i ispred ostalih plemena.\nPost by _BosanaC » 15/01/2007 10:09\nA ja taman krenuo da ispravljam\nPost by krkanko » 15/01/2007 12:50\nShoshana wrote: Tako da onaj gore, sto strpa Srbe, Hrvate i Bosnjake u narodnosti ili pojma nema...\nSamo cu ovaj dio kopirati i vidjeti kontradiktornost u tvom postu, a sve ostalo sam ti napisao na pp, jer je topic bio zakljucan.\nSad mi jos reci da su narodnost i narod dvije razlicite stvari\nps: ne javljam se vise na temu, jer se vrtimo u krug, a nazalost neki ljudi jednostavno sta god im govorio ne vide dalje od nosa, jer ih je njihova historija ucila drugacija i nazalost iskrivila sliku svega, a narocito kada je u pitanju Bosna i njeni narodi.\nPost by emac » 15/01/2007 16:53\nPost by emac » 15/01/2007 16:55\nPost by aNTropocentrio » 15/01/2007 21:43\nSvima koje interesuje stvarna priroda nacionalizma preporučio bih slijedeći esej George Orwella:\nPod nacionalizmom mislim pre svega na naviku da se uzima zdravo za gotovo da se ljudska bica mogu klasifikovati kao insekti i da se celi blokovi miliona ili desetina miliona ljudi mogu sasvim pouzdano etiketirati sa „dobri” ili „loši”. O nacijama, pa cak i neodredenim entitetima, kao što su katolicka crkva ili proletarijat, obicno se razmišlja kao o jedinkama i cesto se za njih koristi.\nPod dva — što je mnogo važnije — mislim na sklonost da se covek identifikuje sa jednom nacijom, ili nekom drugom celinom, postavljajuci je izvan dobra i zla, i ne priznavajuci nijednu drugu dužnost sem zastupanja njenih interesa. Nacionalizam se ne sme brkati sa patriotizmom. Obe reci se obicno koriste u tako neodredenom smislu da se svaka definicija može osporiti, ali covek mora napraviti razliku izmedu njih pošto su u pitanju dve razlicite i cak suprotstavljene ideje. Pod „patriotizmom” mislim na privrženost odredenom mestu i odredenom nacinu života za koje covek veruje da su najbolji na svetu, ali kod njega ne postoji želja da ih nametne drugim ljudima. Patriotizam je po svojoj prirodi defanzivan, i vojno i kulturološki. Nacionalizam je, s druge strane, neodvojiv od želje za vlašcu. Trajni cilj svakog nacionaliste je da osigura što više moci i prestiža, ne za sebe nego za naciju ili za neku drugu celinu koju je odabrao da bi u nju utopio sopstvenu individualnost.\nDokle god se to odnosi samo na ozloglašene i prepoznatljive nacionalisticke pokrete u Nemackoj, Japanu i drugim zemljama, sve je dovoljno ocigledno. Suoceni sa fenomenom kao što je nacizam, koji možemo posmatrati spolja, gotovo svi bismo o njemu rekli uglavnom iste stvari. No, ovde moram da ponovim ono što sam vec rekao, to jest da koristim rec „nacionalizam” samo zato što nemam bolju. Nacionalizam, u proširenom smislu u kojem ovu rec koristim, ukljucuje takve pokrete i tendencije kao što su komunizam, politicki katolicizam, cionizam, antisemitizam, trockizam i pacifizam. On nužno ne znaci privrženost vladi ili zemlji, još manje sopstvenoj zemlji, i cak nije ni, strogo uzevši, nužno da celine kojima se bavi uopšte postoje. Ako nabrojimo samo nekoliko ociglednih primera — jevrejstvo, islam, hrišcanstvo, proletarijat i bela rasa — videcemo da su sve to objekti strasnog izražavanja nacionalistickih osecanja, ali njihovo postojanje može se ozbiljno staviti pod znak pitanja, a ni za jedno od njih ne postoji definicija koja bi bila opšteprihvacena.\nTakode, treba još jednom naglasiti da nacionalisticko osecanje može da bude potpuno negativno. Postoje, na primer, trockisti koji su naprosto postali neprijatelji SSSR-a a da nisu razvili slicnu odanost ni prema jednoj drugoj celini. Kada se shvati šta to implicira, priroda onog što podrazumevam pod nacionalizmom postaje mnogo jasnija. Nacionalista je onaj ko misli jedino, ili uglavnom, u terminima nadmetanja u prestižu. On može da bude pozitivan ili negativan nacionalista — to jest, može da svoju mentalnu energiju iskoristi ili za propagiranja ili za klevetanja — ali u svakom slucaju njegove misli su uvek okrenute pobedama, porazima, trijumfima i poniženjima. On vidi istoriju, posebno savremenu istoriju, kao beskrajan uspon i pad velikih celina moci, a svaki dogadaj koji se desi izgleda mu kao demonstracija da je njegova strana u usponu, a neki omraženi rival u opadanju i slabljenju. No, na kraju, važno je da se nacionalizam ne pobrka s obicnim idealizovanjem uspeha. Nacionalista ne deluje na principu prostog pristajanja uz najjacu stranu. Naprotiv, izabravši svoju stranu, on ubeduje sebe da je ona najjaca i u stanju je da se drži svog ubedenja cak i kada su cinjenice potpuno protiv njega. Nacionalizam je glad za vlašcu ojacana samoobmanom. Svaki nacionalista sposoban je za najflagrantniju prevaru, ali je takode — pošto je svestan da služi necemu što je vece od njega — nepokolebljivo siguran da je u pravu. Nacionalizam je glad za vlašcu ojacana samoobmanom.\nSada, kada sam dao ovu podužu definiciju, mislim da se može priznati da je stanje svesti o kojem govorim rasprostranjeno medu engleskom inteligencijom više nego medu narodom. Za one koji su duboko vezani za savremenu politiku, izvesne teme postale su toliko zatrovane razmišljanjima o prestižu da im je istinski racionalan pristup postao gotovo nemoguc. Od stotina primera koji se mogu izabrati, uzmimo ovo pitanje: koji je od tri velika saveznika, SSSR, Britanija i SAD, najviše doprineo porazu Nemacke? Teoretski bi bilo moguce dati razložan i možda cak konacan odgovor na ovo pitanje. U praksi se, medutim, ne mogu napraviti nužne procene, jer svako ko bi eventualno lupao glavu takvim pitanjem neizbežno bi ga video u terminima takmicarskog prestiža. On bi dakle krenuo prvo odlucivši se u korist Rusije, Britanije ili Amerike, zavisno od slucaja, a tek posle bi poceo da traži argumente koji bi potvrdili njegov stav. A tu postoji i ceo niz srodnih pitanja na koja možete dobiti pošten odgovor samo od nekog ko je indiferentan prema celoj stvari o kojoj je rec i cije je mišljenje o tome verovatno ionako beskorisno. Otuda, delom, u naše vreme, upadljivi promašaji u politickim i vojnim prognozama. Zanimljivo je ako se setimo kako se od svih „eksperata”, svih škola, nije našao nijedan koji je bio u stanju da prognozira jedan tako verovatan dogadaj kao što je rusko-nemacki pakt 1939(2). A kada je obelodanjena vest o paktu, davana su najfantasticnija i potpuno razlicita objasnjenja i cula se predvidanja koja su se gotovo odmah pokazivala pogrešnim pošto su se zasnivala u gotovo svakom slucaju ne na proucavanju verovatnosti nego na želji da se SSSR predstavi kao dobar ili loš, jak ili slab. Politicki ili vojni komentatori, poput astrologa, mogu preživeti gotovo svaku pogrešku, jer njihovi odaniji sledbenici ne traže od njih procenu cinjenica nego podsticanje nacionalisticke lojalnosti(3). Estetski sudovi, posebno literarni, cesto su iskrivljeni na isti nacin kao i politicki. Nekom indijskom nacionalisti bi bilo teško da uživa u Kiplingu, isto kao i konzervativcu da vidi vrednost Majakovskog, a uvek postoji iskušenje da se svaka knjiga sa cijom se tezom neko ne slaže, proglasi za lošu knjigu sa literarne tacke gledišta. Osobe jakih nacionalistickih pogleda cesto izvode ovaj hokus-pokus a da nisu ni svesne svog nepoštenja.\nU Engleskoj je, ako se jednostavno uzme u obzir broj ljudi koji ga ispoljavaju, verovatno dominantan oblik nacionalizma staromodni britanski militarizam. Sigurno je da je on još uvek rasprostranjen i to daleko više nego što bi vecina posmatraca pre desetak godina to mogla i da predvidi. Medutim, u ovom eseju bavim se uglavnom reakcijama inteligencije, medu kojom je militarizam, pa cak i patriotizam stare vrste, gotovo mrtav, iako izgleda da je sada oživeo medu njenim manjim delom. Nije ni potrebno reci da je medu inteligencijom dominantan oblik nacionalizma komunizam — pri cemu ovu rec koristim u veoma slobodnom smislu, tako da ona ne obuhvata samo clanove komunisticke partije nego i „simpatizere” i uopšte rusofile. Komunist je, u smislu koji ovde koristim, onaj koji na SSSR gleda kao na svoju otadžbinu i oseca kao svoju dužnost da opravda rusku politiku i po svaku cenu zagovara ruske interese. Ocigledno da je današnja Engleska prepuna takvih ljudi, a njihov direktan i indirektan uticaj veoma je veliki. Ali, u zamahu su takode i drugi oblici nacionalizma, pa se upravo zapažanjem dodirnih tacaka izmedu razlicitih i cak naizgled suprotnih struja mišljenja može o njima dobiti najbolja slika.\nPre deset ili dvadeset godina, oblik nacionalizma koji je bio najbliži današnjem komunizmu bio je politicki katolicizam. Njegov najizrazitiji predstavnik — iako je možda pre bio ekstreman nego tipican slucaj — bio je G. K. Cesterton(4). Cesterton je bio pisac znacajnog talenta, koji je odabrao da uguši i svoju osecajnost i svoje intelektualno poštenje da bi ih stavio u službu rimokatolicke propagande. Poslednjih dvadesetak godina života, njegovo celokupno stvaralaštvo bilo je u stvari beskrajno ponavljanje iste stvari izvestacenom mudrošcu tako jednostavnom i zamornom kao što je: „Velika je Dijana Efeska”. Svaka knjiga koju je napisao, svaki paragraf, svaka recenica, svaki dogadaj u svakoj prici, svaki delic dijaloga, morao je van svake moguce greške demonstrirati superiornost katolika nad protestantom ili nevernikom. Ali, Cesterton se nije zadovoljio da o ovoj superiornosti misli samo kao o intelektualnoj ili duhovnoj: ona se morala preobratiti u termine nacionalnog prestiža i vojne sile, koja je za sobom povlacila ignorantsku idealizaciju latinskih zemalja, posebno Francuske. Cesterton nije dugo živeo u Francuskoj i njegova slika o njoj — kao zemlji katolickih seljaka koji neprekidno pevaju Marseljezu nad cašom crnog vina — imala je otprilike toliko veze sa stvarnošcu koliko i Cu Cin Cou(5) sa svakodnevnim životom u Bagdadu. A sa ovim je išlo ne samo enormno precenjivanje francuske vojne sile (i pre i posle 1914-1918. smatrao je da je Francuska jaca od Nemacke), nego glupa i vulgarna glorifikacija pravog rata. Cestertonove ratne pesme, kao Lepanto ili Balada o Svetoj Barbari, cine da se Juriš lake brigade(6) cita kao pacifisticki traktat: one su možda najdrecaviji bombasti stihovi koji se mogu naci u našem jeziku. Interesantno je da bi, da je ove romanticne besmislice koje je stalno pisao o Francuskoj i francuskoj vojsci pisao neko drugi o Britaniji i britanskoj vojsci, on bi bio prvi koji bi to izvrgao ruglu. U domacoj politici bio je malo-Englez(7), istinski mrzeci militarizam i imperijalizam i, prema svom shvatanju, iskren prijatelj demokratije. Pa ipak, kad je pogled upirao van zemlje, na medunarodnu ravan, zaboravljao je na svoje principe a da to cak nije ni primecivao. Tako ga njegovo gotovo misticno verovanje u vrline demokratije nije sprecilo da se divi Musoliniju. Musolini je uništio ustavnu vladu i slobodu štampe za koju se Cesterton tako žestoko borio kod kuce, ali je Musolini bio Italijan i napravio je Italiju jakom, a to je bilo presudno. Cesterton nije nikada rekao nijednu rec protiv imperijalizma i osvajanja obojenih rasa kada su to praktikovali Italijani i Francuzi. Njegovo shvatanje stvarnosti, njegov literarni ukus, pa cak u izvesnom stepenu njegovo moralno osecanje, poremetili bi se onog casa kada bi se umešala njegova nacionalisticka lojalnost.\nOcigledno da postoje znatne slicnosti izmedu politickog katolicizma, kako ga je tumacio Cesterton, i komunizma. One ne samo da postoje izmedu njih nego i izmedu njih i, na primer, škotskog nacionalizma, cionizma, antisemitizma ili trockizma. Bilo bi suviše pojednostavljeno kada bismo rekli da su svi oblici nacionalizma isti, cak i po njihovoj mentalnoj atmosferi, ali postoje izvesne dodirne tacke koje su prisutne u svim slucajevima. Sledece karakteristike cine osnovu nacionalisticke misli:\nOpsesija. Svaki nacionalista, gotovo uvek, misli, govori ili piše o superiornosti njegove sopstvene celine moci. Za svakog nacionalistu je teško, ako ne i nemoguce, da ne otkrije svoju privrženost stvari. I najmanja kleveta te njegove strane, ili bilo kakav nagoveštaj pohvale rivalskoj organizaciji, ispunjava ga nemirom kojeg se može osloboditi samo ako uzvrati oštrom merom. Ako je odabrana strana stvarna zemlja, kao Irska ili Indija, on ce uglavnom tvrditi da je ona superiorna ne samo po vojnoj snazi i politickoj moralnosti, nego i u umetnosti, književnosti, sportu, po strukturi jezika, fizickoj lepoti stanovnika, a možda cak i klimi, pejzažu i kuhinji. On ce pokazati veliku osetljivost kada se radi o stvarima kao što su propisno vešanje zastave, velicina oznake države i red navodenja imena zemalja. (Neki Amerikanci su izrazili nezadovoljstvo jer je „anglo-americki” kombinacija ove dve reci. Predložena je zamena „americko-britanski”.) Nomenklatura igra vrlo važnu ulogu u razmišljanju nacionaliste. Zemlje koje su se izborile za svoju nezavisnost ili prošle kroz nacionalnu revoluciju obicno promene svoje ime, a svaka zemlja ili druga celina koja izaziva snažna osecanja verovatno ce imati nekoliko imena, svako sa razlicitom implikacijom. Dve strane u španskom gradanskom ratu imale su devet do deset naziva, kojima se izražavao razlicit stepen ljubavi i mržnje. Neki od ovih naziva (npr. „patriote” za pristalice Franka ili „lojalisti” za vladine pristalice) otvoreno su ukazivali na odgovor, a nije postojalo nijedno ime oko kojeg bi se dve rivalske frakcije mogle saglasiti da ga zajednicki koriste. Svi nacionalisti smatraju za svoju dužnost da šire sopstveni jezik na uštrb rivalskih jezika, a na engleskom govornom podrucju ova se borba ponovo pojavila u suprotnim oblicima, kao borba izmedu dijalekata. Anglofobicni Amerikanci odbice da koriste frazu na slengu ako znaju da je britanskog porekla, a iza sukoba izmedu latinizacije i germanizacije cesto se kriju nacionalisticki motivi. Škotski nacionalisti insistiraju na superiornosti Škotske nacije, a socijalisti ciji se nacionalizam iskazuje u obliku klasne mržnje drže tirade protiv akcenta BBC-ja. Moguce je nabrojati niz primera. Razmišljanje nacionaliste cesto daje utisak da je obojeno verom u simpaticnu magiju — verom koja verovatno proizlazi iz rasprostranjenog obicaja spaljivanja politickih neprijatelja u liku lutki ili korišcenju njihovih slika kao meta u streljanama.\nNepostojanost. Intenzitet nacionalisticke lojalnosti ne sprecava da se ona prenosi. Za pocetak se, kao što sam vec istakao, ona može i cesto se vezuje za neku drugu zemlju. Veoma cesto se pokaze da velike nacionalne vode ili osnivaci nacionalnih pokreta nisu pripadali zemlji koju su glorifikovali. Ponekad su potpuni stranci, a cešce dolaze iz perifernih podrucja gde je nacionalnost pod znakom sumnje. Primeri su Staljin, Hitler, Napoleon, De Valera, Dizraeli, Poenkare, Biverbruk. Pangermanski pokret bio je delom tvorevina jednog Engleza, Hjustona Cemberlena. Poslednjih pedeset do sto godina, preneti nacionalizam bio je uobicajen fenomen medu književnim intelektualcima. Kod Lafkadija Herna( on se preneo na Japan, kod Karlajla i mnogih njegovih savremenika na Nemacku, a u našem vremenu to je obicno Rusija. Medutim, posebno je interesantna cinjenica da je isto tako moguce i re-prenošenje. Zemlja ili neka druga celina koja je godinama bila predmet divljenja može se iznenada omrznuti, a neki drugi objekat ljubavi može gotovo odmah zauzeti njeno mesto. U prvoj verziji Osnova istorije H. Dž. Velsa(9), kao i u drugim njegovim delima iz tog vremena, nalazimo pohvale Sjedinjenim Državama koje su gotovo isto tako preterane kao što su to danas komunisticke pohvale Rusiji; pa ipak, za nekoliko godina, ovo nekriticno divljenje pretvorilo se u neprijateljstvo. Tvrdokorni komunista koji se za nekoliko nedelja, ili cak nekoliko dana, pretvara u isto tako tvrdokornog trockistu nije ništa neobicno. U kontinentalnoj Evropi fašisticki pokreti uglavnom se regrutuju iz redova komunista, a u roku od nekoliko godina moglo bi isto tako doci do obrnutog procesa. Ono što ostaje nepromenljivo kod nacionaliste to je njegovo sopstveno stanje svesti: objekat njegovih osecanja je promenljiv i može biti imaginaran.\nAli za intelektualca prenošenje ima znacajnu funkciju koju sam vec kratko pomenuo kod Cestertona. Ono mu omogucuje da bude mnogo nacionalistickiji — vulgarniji, gluplji, zlobniji, nepošteniji — nego što bi ikada mogao biti u ime svoje domovine ili bilo koje strane o kojoj poseduje istinsko znanje. Kada covek vidi kakve su ulizivacke ili razmetljive koještarije o Staljinu, Crvenoj armiji itd. napisali sasvim inteligentni i razboriti ljudi, shvati da je to jedino bilo moguce zato što je došlo do neke vrste išcašenja. U društvima kao što je naše nije obicaj da neko ko se može nazvati intelektualcem oseca duboku vezanost za sopstvenu zemlju. Javno mnenje — to jest onaj deo javnog mnenja kojeg je on kao intelektualac svestan — nece mu dozvoliti da je ispolji. Vecina ljudi koja ga okružuje je skepticna i nije tome sklona, pa on može zauzeti isti stav bilo imitiranjem ili iz cistog kukavicluka: u tom slucaju odbacice oblik nacionalizma koji mu je najbliži, a da se nece nimalo približiti istinskom internacionalistickom stavu. On još uvek oseca potrebu za Otadžbinom i prirodno je da je potraži negde napolju. Kada je nade, može se neograniceno valjati u potpuno istim osecanjima za koja je verovao da ih se oslobodio. Bog, Kralj, Imperija, Junion Džek — svi zbaceni idoli mogu se ponovo pojaviti pod razlicitim imenima i, pošto se formalno ne priznaju za takve, mogu se obožavati mirne savesti. Preneti nacionalizam je, poput žrtvenog jarca, nacin da se postigne spasenje a da se ne promeni ponašanje.\nRavnodušnost prema stvarnosti. Svi nacionalisti imaju moc da ne vide slicnost izmedu istovrsnih cinjenica. Britanski torijevac branice samoopredeljenje u Evropi a protivice mu se u Indiji i u tome nece videti nedoslednost. Postupci se smatraju dobrim ili lošim ne prema njihovim sopstvenim osobinama, nego prema onom ko ih radi, a gotovo da nema vrste nasilja — mucenja, uzimanja talaca, prisilnog rada, masovnih deportacija, zatvaranja bez sudenja, falsifikovanja, ubistava, bombardovanja civila — koji ne menjaju svoju moralnu boju kada ih vrsi „naša” strana. Liberalni News Chronicle je objavio, kao primer necuvenog varvarstva, fotografije Rusa koje su obesili Nemci, a posle godinu ili dve objavio je sa primetnim odobravanjem gotovo potpuno iste fotografije Nemaca koje su obesili Rusi(10). Isto je s istorijskim dogadajima. Istorija se uci vecinom u nacionalistickim terminima, a stvari kao inkvizicija, mucenja u Zvezdanoj sobi(11), poduhvati engleskih gusara (ser Frensis Drejk je, na primer, bio sklon da dere kožu sa živih španskih zarobljenika). Vladavina terora, heroji Pobune(12) koji su iz pušaka poubijali na stotine indijanaca ili Kromvelovi vojnici koji su sekli lica irskih žena brijacima, postaju moralno neutralne pa cak i vredne hvale, kada se smatra da su uradene za „pravu” stvar. Ako se osvrnemo na poslednju cetvrt ovog veka otkricemo da gotovo da nije bilo godine kada iz nekog dela sveta nisu stizale vesti o zlocinima; pa ipak, ne postoji ni jedan jedini slucaj da je engleska inteligencija u celini poverovala i osudila takve zlocine — ni u Španiji, ni u Rusiji, Kini, Madarskoj, Meksiku, Amritsaru, Ismiru. Da li takva dela zaslužuju osudu, pa cak i da li su se dogodila, uvek se odlucivalo prema politickom stavu.\nNacionalista ne samo da ne osuduje zlocine koje je pocinila njegova strana, nego ima izvanrednu sposobnost da za njih cak ni ne cuje. Gotovo šest godina engleski obožavaoci Hitlera uspevali su da ne cuju za postojanje Dahaua i Buhenvalda. A oni koji su bili najglasniji u osudi nemackih koncentracionih logora cesto uopšte nisu bili svesni, ili samo vrlo neodredeno svesni, da koncentracioni logori postoje takode i u Rusiji. Ogromne katastrofe, kao glad u Ukrajini 1933. koja je odnela na milione života, u stvari su prošle nezapaženo kod vecine engleskih rusofila. Mnogi Englezi nisu ništa culi o ubijanju nemackih i poljskih Jevreja tokom rata. Njihov sopstveni antisemitizam ucinio je da se ovaj ogroman zlocin odbije od njihove svesti. U nacionalistickoj filozofiji postoje cinjenice koje su istovremeno istinite i neistinite, poznate i nepoznate. Može se dogoditi da je poznata cinjenica toliko nepodnošljiva da se obicno gurne u stranu i ne dozvoljava joj se da ude u logicki proces razmišljanja ili, s druge strane, ona može uci u svaku kalkulaciju a da se ipak ne prizna kao cinjenica, cak ni u sopstvenoj svesti.\nSvakog nacionalistu proganja ubedenje da se prošlost može izmeniti. On provodi deo svog vremena u svetu mašte gde se stvari dešavaju onako kako je trebalo da se dese — u kojoj je, na primer, španska armada bila uspešna a ruska revolucija ugušena 1918. — i prenece delice ovog sveta u istorijske udžbenike kad god je to moguce. Veliki deo propagandistickog pisanja u naše vreme svodi se na ciste izmišljotine. Materijalne cinjenice se zataškavaju, datumi menjaju, citati izvlace iz konteksta i krivotvore tako da im se menja znacenje. Izostavljaju se primeri koji, kako se smatra, nisu smeli da se dogode i na kraju se negiraju(13). Godine 1927. Cang Kaj Šek je skuvao na stotine zivih komunista, pa ipak je za deset godina postao jedan od heroja levice. Prestrojavanje svetske politike dovelo ga je u antifasisticki blok, pa se smatralo da se kuvanje komunista „ne racuna” ili se, možda, nije ni dogodilo. Primarni cilj propagande je, naravno, da utice na javno mnenje, ali oni koji prepravljaju istoriju verovatno delicem svoje svesti veruju da u stvari potiskuju cinjenice u prošlost. Kada covek razmotri detaljno razradene falsifikate uradene da bi se pokazalo da Trocki nije odigrao znacajnu ulogu u ruskom gradanskom ratu, teško je verovati da su ljudi koji su za to odgovorni samo lagali. Verovatnije je da su mislili da je njihova verzija ono što se dogodilo u Božjim ocima i da je opravdano da se u skladu s tim prerade istorijski zapisi.\nRavnodušnost prema objektivnoj istini podstice zatvaranje jednog dela sveta od drugog, što cini da je sve teže i teže otkriti šta se u stvari dogada. Cesto može postojati istinska sumnja u najstrašnija dešavanja. Na primer, nemoguce je izracunati u granicama miliona, možda cak i desetina miliona, broj smrti uzrokovanih ratom. Nesrece o kojima se stalno izveštavalo — bitke, masakri, glad, revolucije — teže da kod prosecnog coveka izazovu osecanje nerealnosti. Covek nema nacina da proveri cinjenice, niti cak može biti potpuno siguran da su se one dogodile, a uvek dobija potpuno drugacije interpretacije iz razlicitih izvora. Sta je bilo tacno a šta pogrešno u varšavskom ustanku u avgustu 1944? Da li su zaista postojale nemacke gasne peci u Poljskoj? Ko je pravi krivac za glad u Bengalu? Verovatno je istinu nemoguce otkriti, ali cinjenice ce biti tako nepošteno prikazane u gotovo svim listovima da se obicnom citaocu može oprostiti što ili proguta laži ili ne može da formira mišljenje. Opšta neizvesnost oko toga šta se stvarno dogada dovodi do toga da sumanuta verovanja lakše hvataju koren. Pošto se ništa ne može sasvim dokazati ili opovrgnuti, bezocno se može negirati i najociglednija cinjenica. Štaviše, iako beskonacno mozga o moci, pobedi, porazu, odmazdi, nacionalista je cesto na neki nacin nezainteresovan za ono što se dogada u stvarnom svetu. Ono što on želi je da oseca da njegovoj sopstvenoj strani ide bolje nego nekoj drugoj grupi, a to može lakše uraditi ako se sa protivnikom obracuna, nego da ispituje cinjenice da bi video da li ga one podržavaju. Sva nacionalisticka kontroverza je na nivou debatnog društva. Ona je gotovo potpuno bez snage dokaza, pošto svaki ucesnik apsolutno veruje da je on izvojevao pobedu. Neki nacionalisti nisu daleko od šizofrenije i žive sasvim srecno u snovima o moci i pobedi, koji nemaju nikakve veze sa fizickim svetom.\nU klasifikaciji koju sam gore pokušao da napravim izgledace da sam cesto preterivao, pojednostavljivao, pravio neumesne pretpostavke i iz svog razmatranja izostavljao postojanje obicnih casnih motiva. To je bilo neizbežno, jer u ovom eseju pokušavam da izolujem i identifikujem tendencije koje postoje u našoj svesti i iskrivljuju naša razmišljanja, a da se nužno ne pojave u cistom obliku ili su stalne. Sada je važno da ispravim i suviše pojednostavljenu sliku koju sam morao da napravim. Za pocetak, covek ima prava da pretpostavi da je svaka osoba, ili cak svaki intelektualac, zaražen nacionalizmom. Drugo, nacionalizam može biti povremen i ogranicen. Inteligentna osoba može da delimicno podlegne ubedenju koje ga privlaci a za koje zna da je apsurdno, i može da ga drži i dalje iz svoje svesti dugo vremena, da bi mu se ono vratilo u trenucima gneva ili sentimentalnosti, ili kada je sigurna da se ne radi o nekom važnom pitanju. Trece, nacionalisticki kredo može se prihvatiti u dobroj veri iz nenacionalistickih motiva. Cetvrto, nekoliko vrsta nacionalizama, cak i vrste koje se medusobno iskljucuju, mogu istovremeno postojati u jednoj te istoj osobi.\nSve vreme govorim „nacionalista radi ovo” ili „nacionalista radi ono” koristeci za ilustraciju ekstremne primere, ocito jedva normalan tip nacionaliste koji nema neutralnih zona u svojoj svesti i interesa za bilo šta sem borbe za vlast. U stvari, takvi ljudi su prilicno cesta pojava, ali nisu vredni da se njima covek bavi. U stvarnom životu, lord Elton, D. N. Prit, ledi Hjuston, Ezra Paund, lord Vansitart, otac Kolin i svi ostali iz njihove žalosne klike, ljudi su protiv kojih se mora boriti, ali gotovo da nije potrebno ukazivati na njihove intelektualne nedostatke. Monomanija nije interesantna, a cinjenica da nijedan iz redova uskogrudih nacionalista ne može da napiše knjigu, koja bi bila vredna citanja posle nekoliko godina, ima izvestan dezodorirajuci efekat. Ali, kada covek i prizna da nacionalizam nije svugde trijumfovao, da još uvek postoje ljudi cije rasudivanje ne podleže njihovim željama, ostaje cinjenica da je nacionalisticki nacin mišljenja opšteraširen, cak toliko da razni veliki i akutni problemi — Indija, Poljska, Palestina, španski gradanski rat, moskovska sudenja, americki Crnci, rusko-nemacki pakt i šta još ne — ne mogu biti, ili barem nikada nisu bili, razmatrani na razumnom nivou. Razni Eltonsi, Pritsi i Kolinsi, svako od njih samo ogromna usta koja uvek iznova trube istu laž, ocigledno su ekstremni slucajevi, ali se zavaravamo ako ne shvatimo da im svi mi, u nekim nepromišljenim trenucima, možemo biti nalik. Neka se dirne u nerv, stane na jedan ili drugi žulj — a to može da bude žulj za koji se do tada nije slutilo da postoji — i najširokogrudnija i najprijatnija osoba iznenada može da se pretvori u žestokog stranackog sledbenika, spremnog da se „obracuna” sa svojim protivnikom i da mu pri tom bude svejedno koliko ce laži izreci ili koliko ce logickih grešaka napraviti. Kada je Lojd Džordž, koji je bio protivnik Burskog rata, u Donjem domu izneo podatak da se u britanskim kominikeima, ako se uzmu svi zajedno, tvrdi da je ubijeno više Bura nego što ih ima cela burska nacija, zabeleženo je da je Artur Balfur ustao na noge i doviknuo: „Nitkove!” Malo je ljudi koji su otporni na greške ovakve vrste. Crnac na kojeg se otrese belkinja, Englez koji cuje kako neki Amerikanac ignorantski kritikuje Englesku, katolicki apologeta kome se pomene španska armada, reagovace svi na uglavnom isti nacin. Samo jedan dodir u nerv nacionalizma i intelektualna suzdržanost može u trenu da išcezne, prošlost se promeni, a najocitije cinjenice negiraju.\nAko se u necijoj svesti krije bilo kakva nacionalisticka privrženost ili mržnja, izvesne cinjenice se ne mogu prihvatiti, iako se na neki nacin zna da su one istinite. Navodim samo nekoliko primera. Poredacu pet tipova nacionalista i uz svakog staviti cinjenicu za koju je tom tipu nacionaliste nemoguce da je prihvati, cak ni u njegovim najiskrivljenijim mislima.\nBritanski torijevac. Britanija je izašla iz rata sa smanjenom moci i prestižom.\nKomunista. Da nije bilo pomoci Britanije i Amerike, Nemacka bi pobedila Rusiju.\nPacifist. Oni koji se „odricu” nasilja mogu to raditi zato što drugi vrse nasilje umesto njih.\nSve su ovo cinjenice potpuno ocigledne ako se posmatraju bez emocija, ali vrsti osobe koja se navodi uz svaki od ovih primera one su toliko nepodnošljive da se moraju negirati, a kada se negiraju umesto njih se moraju konstruisati lažne teorije. Vracam se na zapanjujuci promašaj vojne prognoze u ratu. Mislim da se može reci da je inteligencija više grešila u prognozi tokom rata od obicnih ljudi i da je grešila upravo zato što je bila poneta osecanjima stranackog pripadništva. Prosecan intelektualac levice, na primer, verovao je 1940. da je rat izgubljen, 1942. da ce Nemci sigurno pregaziti Egipat, da Japanci nikada nece biti proterani iz zemalja koje su osvojili i da anglo-americko bombardovanje nema nikakvo dejstvo na Nemacku. On je mogao da u ovo veruje jer mu je njegova mržnja prema britanskoj vladajucoj klasi zabranjivala da prizna da britanski planovi mogu uspeti. Ne postoji granica za budalaštine koje se mogu progutati ako je neko pod uticajem osecanja ovakve vrste. Cuo sam, na primer, kako se u poverenju tvrdi da su americke trupe došle u Evropu ne da bi se borile protiv Nemaca, nego da bi ugušile englesku revoluciju. Covek mora da pripada inteligenciji da bi poverovao u ovakve stvari: nijedan obican covek ne bi mogao da bude tolika budala. Kada je Hitler napao Rusiju, zvanicnici Ministarstva informacija izdali su „kao smernicu” upozorenje da se može ocekivati da ce Rusija pasti za šest nedelja. S druge strane, komunisti su svaku fazu rata doživljavali kao rusku pobedu, cak i kada su Rusi bili odbaceni gotovo do Kaspijskog mora i kada ih je zarobljeno nekoliko miliona. Nema potrebe da se nabrajaju primeri. Poenta je u tome da se osecanje za realnost iskrivljuje cim su u pitanju strah, mržnja, surevnjivost i obožavanje moci. I, kako sam vec istakao, takode se iskrivljuje osecanje za dobro i zlo. Ne postoji zlocin, apsolutno ni jedan jedini, koji se ne može oprostiti kada ga pocini „naša” strana. Cak i kad se ne negira da se zlocin dogodio, cak i kada se zna da je to upravo isti zlocin kakav je osuden u nekom drugom slucaju, cak i kada se prizna da je on, u intelektualnom smislu, bez opravdanja — još uvek se ne oseca da je nepravedan. Radi se o lojalnosti, a samilost tada prestaje da funkcioniše.\nRazlog za rast i širenje nacionalizma i suviše je veliko pitanje da bih ga ovde pokrenuo. Dovoljno je reci da je nacionalizam, u formama u kojima se pojavljuje medu engleskim intelektualcima, iskrivljen odraz užasnih bitki koje se zaista vode u spoljnom svetu i da su njegove najporažavajuce gluposti postale moguce nestankom patriotizma i religiozne vere. Ako covek nastavi da sledi ovaj tok misli pada u opasnost da se nade u klasi konzervativizma ili politickog kvijetizma. Na primer, može se naizgled prihvatljivo tvrditi — a cak je verovatno i tacno — da je patriotizam cepivo protiv nacionalizma, da je monarhija odbrana od diktature, a da je organizovana religija zaštita od praznoverja. Ili se može tvrditi da nema nepristrasnog stava, da sva kreda i zastupanja neke stvari ukljucuju iste laži, budalaštine i varvarstva; i to se cesto istice kao razlog za potpuno iskljucenje iz politike. Ne prihvatam ovaj argument, ako ni zbog cega drugog a ono zato što, u savremenom svetu, niko ko se može nazvati intelektualcem ne može ostati van politike u smislu da ga ona ne interesuje. Mislim da se covek mora angažovati u politici — koristim rec u širem smislu — i da covek mora necemu da daje prvenstvo: to jest, mora da prepozna da je zastupanje neke stvari objektivno bolje od zastupanja neke druge, cak i ako se one propagiraju na jednako loš nacin. Što se tice nacionalistickih ljubavi i mržnje o kojima sam govorio, one su sastavni deo vecine nas, voleli mi to ili ne. Da li je moguce osloboditi ih se ili ne, ne znam, ali verujem da je moguce boriti se protiv njih i da je to u suštini moralni napor. To je pre svega pitanje toga da covek otkrije ono što stvarno jeste, kakva su njegova stvarna osecanja i da tada uzme u obzir i da kod njega postoji neizbežna pristrasnost. Ako mrzite Rusiju i strahujete od nje, ako zavidite Americi na bogatstvu i moci, ako prezirete Jevreje, ako imate osecanje inferiornosti u odnosu na britansku vladajucu klasu, ne možete se svih tih osecanja osloboditi tako što cete jednostavno misliti o tome. Ali, barem možete priznati da ih imate i spreciti da one zagade vaše mentalne procese. Emotivne potrebe koje se ne mogu izbeci i koje su možda cak i potrebne za politicku akciju, morale bi postojati istovremeno sa prihvatanjem stvarnosti. Ali to, ponavljam, zahteva moralni napor, a savremena engleska literatura, onoliko koliko je uopšte svesna glavnih pitanja našeg vremena, pokazuje koliko malo nas je spremno da ga napravi.\nPost by Shoshana » 16/01/2007 03:35\nE, Krkanko, ti si sebi dobar nadimak izabrao. Sta kazes, ti bi mogao meni profesor biti? (Zato sto si 'odio' pa pitao 'profesore' koji su potvrdili tvoje misljenje?)\nKazes definicija nacije je ista za sve? Jel' ti i to profesor potvrdio? Evo tebi sine, direktno iz rjecnika, pa ti vidi sta 'nation' znaci na razlicitim jezicima.\n(obrati paznju na prevode na druge jezike pa ces vidjeti da u nekim jezicima 'nation' znaci 'state' a u nekim drugim znaci 'folk' ili 'narod').\nKazes nacija i narod nisu sinonimi? Nacija dolazi od latinske rijeci natio, sto opet dolazi natus sto znaci 'biti rodjen' . Narod je slavenska rijec koja takodje u korijenu ima rijec 'rod'. Dakle, pripadanje rodu - i jedno i drugo. Bravo profesore, 1:0 za tebe\nSto se tice naroda i narodnosti - nikakvu ja kontradikciju ne iznosim, nego ti, ili citas selektivno, ili nisi u stanju spoznati sustinu jednog iskaza ukoliko se isti sastoji od jedne glavne i vise sporednih recenica. Bosnjaci, Srbi i Hrvati su narodi (a ne narodnosti kako ti tvrdis).\nDalje u svom pp tvrdis da se iz mog kanadskog pasosa moze zakljuciti da sam kanadske nacionalnosti. Dakle stavljas znak jednakosti izmedju drzavljanstva i nacionaliteta. Moze biti - u nacionalnim drzavama.\nEvo, tek da vidis da ni u engleskom nacija i drzavljanstvo nije isto:\nBritannica Directory > Reference > Britannica Concise nationality\nAffiliation with a particular nation or sovereign state. People, business corporations, ships, and aircraft all have nationalities. Nationality is inferior to citizenship, insofar as the latter implies a full set of political privileges and the former does not.\nVidi, kaze - moze pripadnost naciji - a moze i pripadnost drzavi.\nDalje kazes da brkam fasizam i nacionalizam... Hajde lijepo, nemoj brate ja sve da te ucim (za poducavanje bilmeza se ovdje pare uzimaju), otvori kakvu enciklopediju, ima na internetu, pa procitaj sta je fasizam. Kaze, fasizam je ideologija koja moze ali ne mora imati uporiste u nacionalnoj pripadnosti...\nFascio znaci otprilike 'grupa'... niposto narod ili nacija. Nasuprot tome, nacizam je zaista dobar primjer za shvatanje nacionalizma, jer nacizam dolazi od nacional-socializam ili 'nacionalni socijalizam (tek da se vidi koliko je naivna rijec 'nacionalni' a boga mi i 'socijalizam'). Da ne bude zabune, puno ime naci partije, NSDAP - NationalSocialistische Deutsche ArrbeiterPartei. Vidi nesto, kad procitam ovo ime - pa nista ovdje lose nema Cuj, nacionalni = pozitivno, Socijalisticki = 'dje ces bolje, pa jos radnicka Jebo te, da se uclanimo\nHaj' ti profesore, razguli i prosipaj suplju nekom drugom, ja ne moram da 'odim' da pitam druge, za razliku od tebe - ja znam.\nA za moju nacionalnu pripadnost - bas bi ti volio da sam Srpkinja, a? Da ti se uklopim u sliku svijeta Ma odjebi, seljacino, u skokovima!\nPost by Latina » 16/01/2007 09:21\nBosanskohercegovacka nacija ne postoji, to je ideal pojednih ljudi na ovom forumu,\nBosanci i Hercegovci postoje i van ovog foruma, i ti to znas. "Nismo" relevantni, jer smo miroljubivi. Cekamo da dodjete sebi, ali to nikako da se desi.\nU svakom slucaju, prije ili kasnije cete morati da obratite paznju i na nas.\nPost by krkanko » 16/01/2007 12:35\nShoshana wrote: Bosnjaci, Srbi i Hrvati su narodi (a ne narodnosti kako ti tvrdis).\nNe, ne stvarno ne vrijedi...za sve ostalo trebao bi moderator reagovati.


Milos-Teodosic-asistencija-bez-gledanja-Avudu-Abas-trojka-Virtus | Sport | Košarka\n17. October, 20:57\nMagija Miloša Teodosića: Pogodite gde je lopta! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.09.2020. / 09:30\nMajstorije zbog kojih volimo igru fenomenalnog srpskog "pleja".\nMiloš Teodosić se sprema za novu sezonu za Virtusom, ponekad i "preskoči" neku defanzivnu kretnju, ali je u napadu to i dalje onaj isti majstor.\nNajnoviju čaroliju napravio je u petak, u utakmici protiv Dinamo Sasarija, kada je u jednom trenutku sakrio loptu od praktično svih u hali.\nPogledajte kako je magijom i bez gledanja našao saigrača Avudu Abasa usamljenog u ćošku, na liniji za tri poena.\n— Marco Pagliariccio (@loupaya)September 18, 2020


LIKOVNA KOLONIJA „MOST PRIJATELJSTVA” - Savez Srba Slovenije - Zveza Srbov Slovenije\nLIKOVNA KOLONIJA „MOST PRIJATELJSTVA”\nsep 29, 2020 | Događaji | 0 |\nU subotu, 26. septembra 2020. godine, u Lendavi, održana je treća međunarodna likovna kolonija pod nazivom „Most prijateljstva”, u organizaciji Kulturno-turističkog društva „Novi Sad” iz Lendave. Žitelji Lendave, ali i cele Slovenije, imali su priliku da se druže sa brojnim slikarima iz Austrije, Hrvatske i Slovenije, i uživaju u njihovim remek delima. Slikari iz Srbije, nažalost, nisu mogli da budu prisutni zbog epidemioloških razloga, ali su organizatoru i svojim kolegama uputili najiskrenije čestitke.\nOtvaranje ove manifestacije obeležilo je prisustvo g-đe Minke Jerebič, državnog sekretara ministarstva za kulturu Vlade Republike Slovenije i g-dina Vladimira Kokanovića, v.d. predsednika Saveza Srba Slovenije.\nRade Bakračević, predsednik KD ”Štajerska zajednica” iz Maribora, Minka Jerebić, državna sekretarka Ministarstva za kulturu Republike Slovenije, Zlatka Pupa Frajzman, predsednica KTD ”Novi Sad” iz Lendave i Vladimir Kokanović, vd. predsednika Saveza Srba Slovenije.\nU izjavi za RTV Slovenija, Vladimir Kokanović je naglasio da ova manifestacija, kako upravo i sam njen naziv govori, predstavlja divno svedočanstvo prijateljstva srpskog i slovenačkog naroda. Savez Srba Slovenije podržava sve manifestacije koje promovišu višegodišnje prijateljstvo, ali i tradicionalne vrednosti oba naroda, kulturu, istoriju i jezik.\nUpravo na području očuvanja srpskog jezika i njegovog uvođenja u slovenački obrazovni sistem, Savez Srba Slovenije ima veliki značaj, budući da je krajem prošle godine inicirao projekat uvođenja srpskog jezika kao dopunske nastave u osnovne škole širom Slovenije.\nProjekat ulazi u svoju završnu fazu, a Vladimir Kokanović je za slovenačke medije tom prilikom izjavio: “Raduje nas činjenica da postoji veliko interesovanje za ovaj projekat. Svakako da u okolnostima, koje su nas zadesile, nije bilo lako izdržati i pripremiti ovaj projekat. Međutim, najveću zaslugu za njegovu dobru pripremu ima sveštvenstvo Srpske Pravoslavne Crkve koje je svojom veličanstvenom energijom dalo nemerljiv doprinos u planiranju ali i kompletnoj pripremi u prikupljanju prijava dece za pohađanje nastave na srpskom jeziku u mnogim opštinama Slovenije. Savez Srba Slovenije odaje veliku zahvalnost, ali i veliko priznanje Mitropoliji Zagrebačko-Ljubljanskoj, zbog nesebične pomoći u radu na ovom projektu. Savez je uspostavio odličnu saradnju sa nadležnim institucijama Republike Srbije koje u potpunosti podržavaju rad Saveza i sve napore koje ulažemo u objedinjavanju srpske zajednice i stvaranju prijateljskih veza sa drugim manjinskim zajednicama u Sloveniji.”\nJanez Magijar, gradonačelnik Lendave i Zlatka Pupa Frajzman, predsednica KTD ”Novi Sad” iz Lendave\nNakon otvaranja, manifestaciji se pridružio i gradonačelnik Lendave g-din Janez Magijar, koji je likovnu koloniju „Most prijateljstva”, nesebično podržao i najavio održavanje novih događaja koji će takođe imati za cilj još bliže povezivanje srpskog i slovenačkog naroda.\nPredsednica Kulturno-turističkog društva „Novi Sad” iz Lendave, Novosađanka g-đa Zlatka Pupa Frajzman, neizmerno je zahvalna što je projekat, iako organizovan usred pandemije, ipak realizovan uz podršku grada i institucija Slovenije i Srbije.\nPrevious Čestitka narodu Crne Gore\nSledeći DOPUNSKA NASTAVA SRPSKOG JEZIKA U SLOVENAČKIM OSNOVNIM ŠKOLAMA KREĆE OD OKTOBRA 2020. GODINE\nTI I JA I ĆIRILICA\nSrbi u Sloveniji obeležili Vidovdan


Pošalji komentar - RUBLJEV I MEDVEDEV BOLJI OD BRAĆE IMER: Rusija posle singlova u polufinalu DK | Novosti.rs\ntenis Danil Medvedev Andrej Rubljov Dejvis kup\nPILIĆ UDARIO NA ENGLEZE: "BORIS DŽONSON JE LUD! Rubljov i Medvedev nemaju veze sa Putinom"\nNIKOLA Pilić nije štedeo engleske vlasti nakon odluke da na Vimbldonu ne učestvuju teniseri iz Rusije.\n27. 04. 2022. u 09:49\nDOSAD NEZABELEŽENO: Vimbldon zvanično zabranio učešće Rusima i Belorusima, i to zbog Putina!\nRUSKI i beloruski sportisti, ni krivi ni dužni, plaćaju visoku cenu rata u Ukrajini.


Bordo klub dobio "novog" medijskog partnera. | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nBordo klub dobio "novog" medijskog partnera.\n09.11.2012 u 23:12h\nU prostorijama Avaz Tvist Towera, FK Sarajevo je potpisao ugovor o medijskoj saradnji sa najčitanijim sportskim listom u državi, Avazovim Sportom.\nNaime, s ciljem obostrane, uspješne saradnje, generalni direktor FK Sarajevo, Dino Selimović i direktor marketinga Avaza, Alen Kešetović, te glavni i odgovorni urednik Avazovog Sporta, Sinan Sinanović, potpisali su danas ugovor o nastavku do sada uspješne saradnje.\nPrilikom potpisivanja, direktor Dino Selimović se zahvalilo kompaniji Avaz, na korektnoj dosadašnjoj saradnji, sa željom da i u budućnosti FK Sarajevo i Avaz uspješno sarađuju. Jedan od zaključaka današnjeg potpisivanja jeste da će Avazov Sport maksimalnu pažnju posvetiti mlađim kategorijama bordo kluba, kao i svim ostalim aktivnostima, koje su vezane za klub iz Titove 38/b.\nTakođer, ovim putem želimo informisati naše vjerne navijače, koji čitaju redovno Avazov Sport, da bordo klub i uredništvo Avazovog Sporta pripremaju zajednički projekat sa brojnim iznenađenjima za čitaoce Sporta.


Apartman na Zlatiboru - kontakt - Tina Apartman Zlatibor\nTina Apartman Zlatibor je smeštaj apartmanskog tipa koji možete kontaktirati veoma jednostavno, putem telefonskog poziva, SMS, Whatsapp ili Viber poruke. Ukoliko ste zainteresovani da odmor koji će se dugo prepričavati i pamtiti provedete u našem apartmanu, mi ćemo se potruditi da budemo najbolji domaćini.\nUkoliko se odlučite da spoijte 4 ili više noćenja, spremili smo i specijalne popuste!\nSve informaicje o raspoloživosti datuma, kao i rezevacije možete obaviti telefonskim pozivom na broj telefona – 062/88/15/220 ukoliko zovete iz Srbije, a ukoliko zovete iz inostranstva i rominga, najbolje je da se javite preko viber poruke ili audio poziva na isti broj telefona.\nVreme u kome možete dobiti sve informacije i napraviti rezervaciju je svakog dana od 09h do 20h. Nadamo se da ćemo svaki put biti u prilici da se javimo, ali ukoliko do toga ne dođe molimo Vas da nam samo pošaljete poruku i rado ćemo obaviti svu komunikaciju nakon toga.


HOWtoWOW radionica koju dizajneri i kreativci neće želeti da propuste - Advertiser Serbia\nHOWtoWOW radionica koju dizajneri i kreativci neće želeti da propuste\nS ovim u veziagencijeDizajnedukacijeEike KönigfeaturedHOWtoWOWHrvatskaHURARegion\nBliži se treća HOWtoWOW radionica namenjena svim dizajnerima i kreativcima. U Zagreb stiže Eike König – jedno od najvećih imena iz sveta dizajna\nNa treću HOWtoWOW radionicu dolazi jedan od najuticajnijih dizajnera našeg vremena – Eike König iz HORT-a, poznat po svom eksperimentalnom entuzijazmu i slobodnom vizuelnom izrazu kojim inspiriše dizajnere širom sveta. U sklopu HOWtoWOW akademije održaće po prvi put dvodnevnu radionicu pod nazivom Design the ugliest corporate identity na kojoj će fokus biti na ružnom.\nŠta je zapravo ružno? Tokom dva interaktivna dana, pričaće se o konceptualnim idejama koje propituju ružno i formalnu estetiku iz prošlosti. O ružnom će se pričati, propitivati, a sve uz praktični rad i dizajniranje korporativnog identiteta s Eikeom iz HORT-a. Polaznici ove radionice dobiće potvrdu o završenoj edukaciji HURA-ine HOWtoWOW akademije o strateškom razmišljanju u dizajnu.\nKo je Eike König?\nEike König jedno je od najvećih imena iz sveta dizajna. Traže ga vodeće svetske kompanije – od Nikea do Microsofta. Osnivač je renomirane dizajnerske kompanije HORT. Dizajner i umetnik. Predavač i učitelj. U slobodno vreme drži predavanja i radionice širom sveta na kojima želi da podstakne svoje slušaoce na kreativno razmišljanje i širenje vlastitih ideja.\nSANJA LALEVIĆ – CVETKOVIĆ (Direct Media sistem) na Webiz edukaciji: „Rast digitalnog oglašavanja u Srbiji neupitan i u 2018. godini“


"Bio je dobar pekar, sestra im je uvek nosila hranu...": Stravične scene u Užicu! (VIDEO) - alo.rs\nIZGORELA TROJICA MUŠKARACA "Bio je dobar pekar, sestra im je uvek nosila hranu...": Stravične scene u Užicu! (VIDEO)\nAUTOR: Večernje novosti/N.M. DATUM I VREME: 23.03.2019. 21:41\nTrojica beskućnika nastradala su u požaru u Užicu, koji je izbio danas oko 5.30 u napuštenom objektu u Ulici Mihajla Pupina, između centralne pošte i Robne pijace. Život su izgubili, kako se pretpostavlja, Ž. V. i Ž. P., stari između 60 i 70 godina, i još jedna neidentifikovana osoba.\nUžice, požar, Foto: B. A.\nOva informacija da su u požaru stradale tri osobe, potvrđena je u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Kako je rečeno u MUP-u, vatrogasne jedinice Užica uspele su da ugase požar.\nALO! SAZNAJE DETALJE TRAGEDIJE U Užicu pronađena TRI UGLJENISANA LEŠA, otkriveno ko je u pitanju\nSTARAC (85) SILOVAO DETE (8) IZ KOMŠILUKA Ljubomir tvrdio da je to izmišljotina, a onda su utvrdili da joj je gurao prst u polni organ! Slučaj potresao ceo Gadžin Han!\nPORODIČNO NASILJE U NOVOM PAZARU Pretukao suprugu plastičnim crevom?!\nUzrok požara se još ispituje, a pretpostavlja se da je plamen izazvala peć bubnjara, koja nije imala vratanca.\nUgljenisana tela trojice muškaraca su poslata na obdukciju u užičku bolnicu.\n"TEK KASNIJE SU MI PRORADILE EMOCIJE" Policajci heroji sprečili ženu da sa detetom u naručju skoči sa terase zgrade u Leskovcu! Rekli su joj OVE REČI i odmah se predomislila\nSVATOVI PRISUSTVOVALI MUČNIM SCENAMA Policajci upali na svadbu u Novom Sadu i napisali prekršajnu prijavu mladoženji! Prijavile ga komšije!\nSEDMORO LJUDI VADE IZ VOZILA Teška saobraćajna nesreća kod Valjeva, hitne službe na terenu\nNIKO NIJE MOGAO DA NASLUTI NESREĆU Rade se prevrnuo traktorom kod Koceljeve, POGINUO NA MESTU\nTEŠKA NESREĆA KOD ŠAPCA Sudar motocikla i automobila, POGINULA JEDNA OSOBA\n- Dva ugljenisana tela nađena su na starom krevetu, a treće je bilo na podu. Pretpostavka je da su se ugušili od dima i da zbog toga nisu reagovali u trenutku izbijanja požara - saznaje se od izvora bliskog istrazi.\nOvo je drugi požar u ovom napuštenom objektu u Užicu, koji je pripadao nekadašnjem preduzeću "Kožara", i, nažalost, završio se katastrofalno. Prvi je bio pre nekoliko meseci.\nZnalo se da su ovde, u nemogućim uslovima, već duže vreme živeli beskućnici. Pre samo nekoliko dana na društvenim mrežama se pojavila slika Ž. P. i apelovalo se na gradsku upravu da se pomogne ovim ljudima na margini života. Apel je uputila sestra jednog od njih, navodeći da su oni duševni bolesnici i astmatičari.\n- Sestra je stalno dolazila i pomagala im. Baš u petak, donela im je hranu, a preko Crvenog krsta im je obezbedila dušeke i po jedan obrok. Ona nije mogla da dovede brata u svoj stan, jer živi sa detetom koje ne može da se kreće i koje je slepo, a brat joj je duševni bolesnik. Molila je sve ljude dobre volje koji su u mogućnosti da ih posete i pomognu im, ali da i nadležne institucije reaguju - kaže dobro upućeni u ovu situaciju.\nŽ. V. je nekada živeo u zemunici na obali jezera Vrutci, u blizini Užica.\nPolicija, udes, Foto: Alo!/Marko Metlaš\n- On je nekada bio dobar pekar. Posle se odselio na jezero. Jedne godine, kada su bili oni veliki snegovi, vatrogasci su morali da idu da vide da li je živ, jer se nije javljao na mobilni telefon. Posle nekog vremena došao je da živi u Užice - kaže izvor.\nProdavci na Robnoj pijaci kažu da su tu bila stalno dvojica muškaraca, ponekad trojica, a dolazio je još jedan.\n- Tu su redovno sedeli i pili. Od jednog komšije su stalno tražili novac za hleb, a kad im on da pomoć, posle odmah odu da kupe rakiju. Pre nekoliko dana sa njima je bio još jedan čovek, mislim iz Krive Reke. Njihov život je bio daleko od nekog normalnog - rekla nam je jedna prodavačica i dodala da je došla oko osam sati na buvljak i da sem dima nije videla ništa drugo.\nNadležni u gradskoj upravi kažu da su čuli za požar, ali pre nego što se zvanično potvrdi ko je stradao nisu želeli da daju izjavu.\n- Znamo da su tu živela dva čoveka. Nama su iz Centra za socijalni rad Užice rekli da su oni boravili u Domu za stara lica na Zabučju i da su odatle izbačeni zbog alkoholizma i nasilnog ponašanja. Tražili su im drugi smeštaj, ali kažu da oni nisu prihvatali. Uostalom, videćemo šta se sve tu dešavalo, kada se utvrdi ko je nastradao - rekli su nadležni u gradskoj upravi.\nRađala decu, pa ih ubijala i skrivala na tavanu! Jedno telo ležalo je na tavanu čak DEVET GODINA\nPolicajci upali na svadbu u Novom Sadu i napisali prekršajnu prijavu mladoženji! Prijavile ga komšije!\nĐilasovi protesti prsli kao lajsna! Nikad manje ljudi, Hrvati došli da podrže miljenika Boška! (VIDEO)\nKamion se zakucao u vozilo i potpuno ga uništio! Šta su ovi momci preživeli... Slaviće taj datum kao rođendan! (VIDEO)\nPretukao suprugu plastičnim crevom?!\nLjubomir tvrdio da je to izmišljotina, a onda su utvrdili da joj je gurao prst u polni organ! Slučaj potresao ceo Gadžin Han!


Naslovna Košarka Levoruki majstori srpske košarke: Čiji je naslednik Ognjen Dobrić?\nOno što je Ognjen Dobrić uradio na utakmici sa Partizanom je još jedan podsetnik koliko su levoruki košarkaši teški za čuvanje i da je igra protiv njih i dalje jedan od najvećih igračkih izazova za svakog direktnog protivnika.\nNema tog košarkaša koga posebno raduje kada mu trener saopšti da mora da sačuva levorukog košarkaša. Da ima smisla, verovatno bi mnogi pitali ,,Zašto baš ja?”. Čak i na terenu za basket u kraju, levoruki su dobrodošli u svaku ekipu, dok su prava muka za one druge.\nZačkoljica je u tome što oni sve rade drugačije. No, bar iz ugla dešnjaka. Drugačije šutiraju, drugačije fintiraju, drugačije se kreću.\nAko pitate iznervirane dešnjake, drugačije čak i hodaju, a i razdeljak im je sumnjiv.\nSjajnih ,,levaka” je bilo i ima ih svuda, a njima nije oskudevala ni srpska košarka. Štaviše jedan od najboljih u istoriji ovog sporta u Srbiji je levoruk. Inspirisani Dobrićevom partijom u derbiju, rešili smo da se podsetimo nekih od njih.\nNeprevaziđen je naravno, Radivoj Korać. Po njemu je dugo vremena nosilo ime jedno klupsko evropsko takmičenje, a sada se tako zove Kup Srbije. Jedan od najboljih evropskih košarkaša u istoriji igrao je za samo tri kluba: OKK Beograd, Lijež i Padovu.\nRadivoj Korać Žućko (1938–1969), jedan od najvećih košarkaša s ovih prostora, prvi je sportista sahranjen u beogradskoj Aleji velikana nakon smrti u saobraćajnoj nesreći 2. juna 1969. godine. pic.twitter.com/u87Cszqi6E\n— Otus scops (@otusscops51) November 9, 2017\nBio je četvorostruki najbolji strelac evropskih prvenstava i član je FIBA Kuće slavnih. Do smrti u saobraćajnoj nesreći 1969. godine sa reprezentacijom Jugoslavije je osvojio po dva evropska i svetska srebra, kao i jedno olimpijsko, te bronzanu medalju na EP 1963. godine.\nLični rekord mu je 99 poena na utakmici Kupa šampiona između OKK Beograda i Larvika. Poseban kuriozitet predstavljaju 100 ubačenih slobodnih bacanja u živom programu belgijske televizije.\nBoban Petrović spada u kategoriju onih košarkaša koji ostanu upamćeni po svojoj originalnosti. Nekadašnji igrač Partizana je na bio specifična figura na košarkaškim terenima osamdesetih, pravi prototip današnjih visokih košarkaša. Sa visinom od 206 santimetara, odličnom tehnikom, sjajnim šutem i priličnom brzinom, bio je impozantna pojava tog doba.\nKarijera bi mu bila mnogo bogatija da ga nije krasilo veoma neformalno ponašanje, pogotovo za tadašnje uslove. Svirao je violinu i okumio se sa Vilfanom, još jednim nestašnim dečkom tih generacija. Uspeo je ipak da sa Partizanom po dva puta osvoji državno prvenstvo i Kup Radivoja Koraća, a sa reprezentacijom jednu srebrnu (EP 1981) i jednu bronzanu medalju (SP 1982).\nMornar kao pobednik ABA lige? Odlična kvota!\nNa listi najboljih strelaca Crno-belih zauzima deseto mesto sa preko 3600 poena.\nJedan od najboljih košarkaša u istoriji Partizana je u klub stigao u pravo vreme da zameni Petrovića. Žarko Paspalj je doduše, u crno-belom dresu proveo samo četiri godine, ali je ostavio neizbrisiv trag. Štaviše, njegovo ime je postalo sinonim za nezaustavljive levoruke igrače širom starog kontinenta.\nZarko Paspalj believes that Serbia could've been a more than worthy rival to the Dream Team https://t.co/cAQYE0PqID\n— Eurohoops.net (@Eurohoopsnet) January 3, 2018\nPrepoznatljiv šut nije bilo moguće kopirati, a u košarci je osvojio sve osim titule klupskog evropskog šampiona i zlatne medalje na Olimpijskim igrama. Jednu godinu je proveo u NBA ekipi San Antoniju, ali nije uspeo da se nametne. Razlog je više nerazumevanje mentaliteta košarkaša koji dolazi iz specifičnog podneblja nego manjak kvaliteta.\nZvezda spremna za iznenađenje u Baskiji?\nPosebna zanimljivost je podatak da ga je klub slao kod hipnotizera ne bi li se odvikao od pušenja.\nJedan od poznatijih Zvezdinih levorukih snajpera je Stevan Karadžić, bek koji je za ovaj tim igrao devet sezona tokom osamdesetih godina prošlog veka. Nažalost, njegova sjajna karijera se odvijala u godinama dominacije Cibone, Partizana i Jugoplastike. Ostao je bez značajnijih igračkih trofeja, ali je ostao zabeležen u istoriji kluba kao jedan od najdugovečnijih članova.\nKaradžić je nastavio da se bavi trenerskim poslom. Zvezdu je vodio u dva navrata, a najduže je trenirao ruski Jenisej gde se zadržao četiri godine.\nKo pamti Karadžića, seća se i Vojkana Benčića. Levoruki plejmejker je svoju prvu sezonu u Zvezdi proveo u vreme Stevana Karadžića, a kasnije igrao za još mnogo klubova da bi karijeru završio u subotičkom Spartaku u svojoj 37. godini (2004).\nDo pojave aktuelne generacije Crveno-belih, jedan je od vlasnika takozvane poslednje titule iz 1998. godine. Takođe je učesnik čuvenog finala Kupa Radivoja Koraća koje je Zvezda iste godine izgubila od Verone. Zvezda je naime u Beograd donela pobedu 74:68, ali je u revanšu izgubila 73:64 i propustila da osvoji svoj drugi evropski trofej.\nBenčić se kao i Karadžić, danas bavi trenerskim pozivom.\nPrethodni tekstVEČITI DERBI: Koliko smo pametniji posle ponedeljka?\nSledeći tekstPrvo igrač, sada i vlasnik: Bekam postao vlasnik MLS franšize!\nDA LI ĆE ZVEZDA MOĆI DA SE ODBRANI? Ognjen Dobrić je na meti Olimpijakosa


Pumpica za tečnost 120ml\nCode 0 6 6 3 2\nPumpica za tečnost 120 ml\nPumpica za lako isparljive i preparate neprijatnog mirisa koji se koriste za nadogradnju noktiju i manikir. Olakšava korišćenje preparata, jer pritiskom na poklopac pumpice, istiskuje se ( nepovratno ) onoliko preparata koliko je potrebno za trenutnu primenu. Na taj način preostala količina preparata u pumpici ostaje čista (nezaprljana). Poklopac pumpice ima blago ovalnu površinu koja lako zadržava istisnutu tečnost.\nDozvoljeni preparati koji se mogu sipati u pumpicu:\nTečnost (pogodnost metalnog poklopca)\nArtificial Nail Remover (sredstvo za otapanje tipsi)\nCleanser Plus (sredstvo za fiksiranje gela i čišćenje četkice od gela)\nBrush Cleaner (sredstvo za čišćenje četkice od akrilata)\nPumpica za tečnost ASNFP4\nPumpica za tečnost 175ml\nPumpica za tečnost 115 ml\nPumpica za tečnost 75ml\nPumpica za tečnost 118ml\nPumpica za tečnost 177ml\nPumpica za tečnost 140ml\nPumpica za tečnost keramička 180ml\nPumpica za tečnost keramička 120 ml\nPumpica za tečnost 120ml više boja


Rado ću otići u Hag da svedočim protiv OVK: Dačić o planu Prištine da ga poveže sa ratnim zločinima | Politika | Novosti.rs\nS. ROVČANIN TOMKOVIĆ | 16. decembar 2019. 07:51 | Komentara: 4\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić o nameri Prištine da ga "prijavi" Sudu za ratne zločine: Imam materijale koji govore o tome ko je koga proterivao sa KiM\nIvica Dačić Sava Radovanović/Tanjug\nKOLIKO je Kosovo država, toliko je verodostojan i taj izveštaj SPS o kojem halucinira Ziberaj. Ali nije halucinacija, nažalost, nego realno stanje da više od 200.000 proteranih Srba sa Kosova i Metohije duže od dve decenije ne može da se vrati kući. Spreman sam da idem u Specijalni sud, ali kao svedok protiv Ziberajevih šefova iz vrha prištinske vlasti, koji su predvodili terorističku tzv. Oslobodilačku vojsku Kosova.\nOvo, za "Novosti", kaže šef srpske diplomatije Ivica Dačić, povodom objave Jetljira Ziberaja, savetnika ministra spoljnih poslova privremenih institucija u Prištini Bedžeta Pacolija, da poseduje zapisnik sa sednice Izvršnog odbora SPS iz februara 1999. godine, gde je podnet izveštaj o toku pregovora u Rambujeu. On, navodno, "sadrži nameru da se prikriju masakr i masovno proterivanje Albanaca i treba da posluži kao osnov za pozivanje Dačića u Specijalni sud".\n- Ziberaj gnusno laže o nekakvim dokumentima socijalista o progonu Albanaca. Bez obzira na sve, spreman sam da odem u Specijalni sud, imam tone materijala koji najbolje govori o tome ko je koga proterivao na KiM. Dovoljno je da samo pogledam u svoje izveštaje sa sednica SB Ujedinjenih nacija i da ne idem u druge arhive - kaže Dačić.\nO sadržini spornog dokumenta, juče je govorio advokat i član Predsedništva SPS Toma Fila, koji kaže da je on zapravo "pravi dokaz" da se rukovodstvo SPS 17. februara 1999. zalagalo samo za mir, političko rešenje i ravnopravnost svih naroda na KiM.\n- U zapisniku sa sednice IO, na kojoj je bio i Dačić, navedeno je da je delegacija SRJ došla u Rambuje u dobroj veri da postigne sporazum i da delegacija SRJ nije odgovorna za propast pregovora u Rambujeu. Zaključak sa te sednice glasi: "Građani Republike Srbije, rukovodstvo RS i SRJ i relevantne političke stranke jedinstveni su u stavu da se problemi na Kosovu i Metohiji mogu trajno rešiti samo mirnim putem, uz puno poštovanje principa ravnopravnosti svih nacionalnih zajednica i suvereniteta i teritorijalnog integriteta RS i SRJ - naveo je Fila.\nToma Fila Foto P. Mitić\nPROČITAJTE JOŠ: Vulin odgovorio na provokacije Haradinaja: Ako je iznenada toliko hrabar neka pređe Jarinje\nOn dodaje da se Dačić nikada neće naći među okrivljenima pred Specijalnim sudom, a to dokazuje i dokument koji navodi Ziberaj:\n- Ziberajev politički autogol je samo izraz panike u Prištini pred izbijanje istine na videlo i zbog neminovnog poziva na odgovornost za nedela koja su učinili.\nŽivadin Jovanović Foto Ž. Knežević\nNa sednici IO, izveštaj je podnosio tadašnji ministar spoljnih poslova Živadin Jovanović. On je juče za "Novosti" rekao da ne zna koliko dugo još treba da ponavljamo da je SRJ bila posvećena tome da tadašnje, a i sadašnje najvažnije državno pitanje - Kosovo i Metohija, bude rešeno mirnim sredstvima i pregovorima, uz obezbeđivanje ravnopravnosti pripadnicima svih nacija.\n- Mnogo toga je postignuto, Prištinski univerzitet je imao više studenata nego onaj u Tirani, deca su u školama na KiM imala nastavu na maternjem jeziku, dnevna štampa i periodika izlazile su u preko milion primeraka na albanskom jeziku. Prava, dakle, nikome nisu bila uskraćena, ta priča je bila samo paravan za separatizam, i to je danas sasvim jasno - rekao je Jovanović. - Koliko puta su samo naši predstavnici odlazili na Kosovo i Metohiju da razgovaraju i nailazili na zid odbijanja.\nNaš sagovornik navodi da albanski političari imaju dosta muka, jer su proglasili otcepljenje, ali nisu postigli cilj:\n- Suočavaju se sa talasom povlačenja priznavanja, trpe pritisak svog naroda koji je, u mnogo čemu, obmanut. Vuku iracionalne poteze, poput neosnovanih hapšenja Srba i uvođenja taksa na srpsku robu. Pozivi bivšim pripadnicima OVK za zločine nad Srbima su sve češći. Zato traže neke teme za skretanje pažnje javnosti.\nDOKUMENT VEĆ RAZMATRAN\nZAPISNIK sa sednice IO SPS razmatran je u Haškom tribunalu u procesu protiv nekadašnjeg predsednika Srbije Milana Milutinovića. On je oslobođen po svim tačkama optužnice za zločine nad Albancima u prvoj polovini 1999. godine.


Dejan Milićević za magazin "Story": ODLUČIO SAM DA OPERACIJOM UKLONIM VIŠAK KILOGRAMA || Story.rs\nDejan Milićević za magazin "Story": ODLUČIO SAM DA OPERACIJOM UKLONIM VIŠAK KILOGRAMA\n- Internet je sve upropastio. Nekada smo bili vaspitani, pa nismo bili hvalisavi i, samim tim, nismo govorili da pomeramo granice. Puštali smo druge da nas hvale, a ova osiona, nevaspitana, bezobrazna deca sama sebi daju komplimente i tvrde – „najbolji smo“, “objasnili smo” i šta sve ne. Svet teži obezvređivanju svega. Svi su najpametniji zato što imaju „Google“. Neću da zvučim kao “dedurina” koji “pljuje” po mladima, ali činjenica je da su razuzdani i da nisu vaspitavani strogo poput nas - priča umetnik koji svojim stajlingom uvek skrenete dodatnu pažnju na sebe.\n- Vidić je rekao da izgledam kao debeli gepard. Dobro, simpatičan je mladić, duhovit... Uskoro ću hirurškim putem odstraniti višak želuca, pa se već sada pitam da li će, kad postanem zgodan, iko smeti o meni da piše na taj način. Na početku karijere odlučio sam da ne budem samo ime koje stoji uz fotogfrafije i spotove, već da se zna i kako izgledam. U ovo vreme interneta i brzine ljudi se brzo zasite svega. Više nema “jedva čekam da izađe knjiga, pozorišna predstava ili spot”. Ko će s nestrpljenjem čekati spot kada će već tokom snimanja svi kačiti sto jedan „story“ na „Instagramu“, pa će se odmah znati i kakav je stajling i o čemu se radi. Zbog svega toga, osim svojim radom, moraš na sebe da skreneš pažnju i na drugi način.\nO čemu je sve pričao cenjeni fotograf i reditelj pročitajte u novom broju magazina "Story" koji je u prodaji do 24. septembra.\nKoliko miliona evra vidite na fotografiji? Jovana Joksimović iz zagrljaja muža Željka otišla u OVAJ


You are Here: Početna / Vlada TK / Page 3\nNa današnjoj sjednici Vlada je dala saglasnost na Odluka Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak o izboru korisnika grant sredstava za održiv povratak sa budžetske pozicije „Podrška…\nU cilju nadogradnje postojećih zakonskih rješenja, te razvoja i unaprjeđivanja visokog obrazovanja na području Kantona, Vlada je danas utvrdila Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokom…\nKantonalni savjet za nauku i tehnologiju Tuzlanskog kantona održao je danas konstituirajuću sjedicu u Ministarstvu obrazovanja i nauke TK. Radi se o stručnom i savjetodavnom tijelu, koje je…\nNa današnjoj sjednici Organizacionog odbora za obilježavanje 29. godišnjice formiranja II korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine utvrđen je Program obilježavanja ovog značajnog događaja u organizaciji Saveza ratnih…\nUgovor o nabavci podstanice za centralno grijanje objekta Centar za autizam u Tuzli danas su, u Ministarstvu za rad, socijalnu politiku i povratak, potpisali predsjednik Udruženja roditelja djece…\nVlada je danas dala saglasnost na tekst Sporazuma o međusobnoj saradnji u realizaciji „Programa sufinansiranja zapošljavanja odgovarajućeg stručnog kadra za djecu sa poteškoćama u razvoju u osnovnom i…\nNa danas održanoj sjednici Kantonalna vlada je prihvatila naredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, te do 28. septembra produžila važenje dosadašnjih epidemioloških mjera i naredbi. Kako…\nNa danas održanoj sjednici Vlada je dala saglasnost na Odluku Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak o doznačavanju 77.678.71 KM Udruženju roditelja djece-osoba sa autizmom „URDOSA“ za…\nVlada TK: Prihvaćen Izvještaj o epidemiološkoj situaciji, porast broja zaraženih\nNa danas održanoj sjednici Vlada je prihvatila Izvještaj o epidemiološkoj situaciji na području Tuzlanskog kantona u periodu od 01. jula do 06. septembra 2021.godine. U posmatranom periodu u…\nPremijer Tuzlanskog kantona Kadrija Hodić upriličio je prijem za eminentnog ljekara prof. dr. Dragana Piljića, po kojem je nazvana u svijetu jedinstvena metoda za operaciju trbušne aorte, a…


Golemac: Čestitam momcima, slede nova iskušenja - Sportklub\nGolemac: Čestitam momcima, slede nova iskušenja\nABA League Autor:Svetozar Janičić21. jan. 202123:09\nIzabranici Jurice Golemca, uspeli su za samo tri dana, dva puta da pobede ekipu Budućnosti, jednom u TOP 16 fazi Evrokupa, a drugi put u odloženom meču ABA lige.\nTrener tima iz Ljubaljane, imao je mnogo razloga za zadovoljstvo, iako to nije pokazivao na pres konferenciji. Njegovi izabranici su dobili triler u Evrokupu, a zatim nadigrali šampiona Crne Gore u regionalnom takmičenju.\n„Čestitam momcima na zaista sjajno odigranom meču. Uspeli smo da pobedimo izuzetno kvalitetnu ekipu Budućnosti dva puta za samo tri dana. U odnosu na prvi meč, koji je bio neizvestan i dramatičan, u ovom koji je ostao iza nas, smo odigrali odlično u oba pravca. Uspeli smo da zaustavimo ofanzivni potencijal rivala, a sa druge strane, stizali smo do lakih poena iz tranzicije, otvorenih pozicija za šut koje smo umešno koristili“, rekao je Jurica Golemac i nastavio:\n„Nemamo vremena za slavlje i radovanje, mada su momci to zaslužili. Očekuje nas gostovanje Splitu, a zatim i nastavak takmičenja u TOP 16 fazi Evrokupa i duel sa Burgom. Ono što je bitno, ne smemo da poletimo, niti da pomislimo da smo uradili nešto veliko. Tek nas očekuju iskušenja i jako važne utakmice, a prikazano protiv Budućnosti treba da bude stimulans da nastavimo sa još jačim radom, te da iz utakmice u utakmicu budemo što bolji“.\nIzabranici Jurice Golemca, posle dve pobede nad ekipom Budućnosti, sa mnogo samopouzdanja i optimizma očekuju duele sa Splitom i Burgom. Tim iz Ljubljane u regionalnom takmičenju ima skor 10-3, a u TOP 16 fazi Evrokupa 1-1.


[es] - GPS i Nokia E 66\n[es] :: GPS :: GPS i Nokia E 66\nGPS i Nokia E 66 09.07.2009. u 22:02 - pre 151 meseci\nPozdrav za sve,i jedno prosto pitanje.U svojoj Nokia E66 imam instaliran Garmin Mobile XT sa ubacenom mapom Srbije i Crne Gore.Problem je sto dosta dugo cekam na povezivanje sa satelitima,kada se poveze onda radi odlicno.E sada,dali je moguce da teze ide jer na racunu nemam kredita vec duze vreme,ili je GPS to jest navigacija nezavisna od stanja na racunu.\nRe: GPS i Nokia E 66 09.07.2009. u 22:58 - pre 151 meseci\nTo je normalno ako ne koristiš Assisted GPS, a kako kažeš da nemaš kredita na računu, budi siguran da ne koristiš A-GPS. Naime, ukoliko koristiš običan GPS (koji je apsolutno nezavisan od stanja na računu), konektovanje može da potraje čak i do 10 minuta. Razlika između A-GPS-a i običnog GPS-a je u tome što A-GPS koristi internet kako bi brže ostvario konekciju, i tada pričamo o sekundama do konekcije.\nPoenta price - ako hoćeš brži GPS uplati kredit i u postavkama telefona namesti A-GPS (verovatno je to već postavljeno na automatic, pa kada uplatiš kredit biće i postavljeno na A-GPS).\nRe: GPS i Nokia E 66 09.07.2009. u 23:08 - pre 151 meseci\nZahvaljujem Danijelu na jasnom,kratkom i brzom odgovoru.Odradio sam kao opisano i stvarno se kaci vrlo brzo.Hvala jos jednom


Obama o masakru u Dallasu: Saznat ćemo sigurno o njihovim bolesnim motivima - Index.hr\nObama o masakru u Dallasu: Saznat ćemo sigurno o njihovim bolesnim motivima\nNAPADI u kojima je u Dallasu ubijeno pet policajaca bili su "divljački, proračunati i vrijedni prezira", rekao je američki predsjednik Barack Obama.\n"Saznat ćemo sigurno o njihovim bolesnim motivima", rekao je Obama, govoreći o napadačima.\n"Ali da budem jasan, nema opravdanja za ove bezumne napade.. Pravda će biti zadovoljena", istaknuo je.\nObama je pozvao na molitvu za ranjene, uključujući šest policajaca i najmanje jednog civila, rekavši da su neki od njih u teškom stanju.\nPet policajaca je ubijeno, a šestero ranjeno u Dallasu u četvrtak navečer po mjesnom vremenu, na prosvjedu protiv policijskog ubojstva dvojice Afroamerikanaca u posljednja dva dana. Jedan je to od najgorih napada na policiju u američkoj povijesti.\nObama je ranije u četvrtak rekao da ubojstva dvojice Afroamerikanaca u Minnesoti i Louisiani pokazuju da se Amerika nužno mora suočiti s "pojavama rasnih predrasuda" u policijskim redovima.\n"Tu nije riječ o izoliranim incidentima", napisao je Obama na svojem facebook profilu. "Oni ukazuju na šire probleme unutar našeg pravosudnog sustava, na rasna razmimoilaženja koja se iz godine u godinu javljaju u svim segmentima sustava, te posljedični gubitak povjerenja između snaga reda i prevelikog broja pripadnika zajednica kojima služe", stoji u Obaminu postu.\n"Mi možemo i moramo više učiniti kako bismo uspostavili bolje prakse koje suzbijaju pojavu rasnih predrasuda unutar snaga zakona", dodao je Obama.


Gauk poziva na hrabrost | Izbor iz štampe | DW | 24.03.2012\nGauk poziva na hrabrost\nNemački listovi komentarišu prvi govor novog nemačkog predsednika Joahima Gauka. Sloboda, pravda, 1968., integracija, Evropa i desni ekstremnizam, samo su neke od tema na koje se osvrnuo 11. predsednik Nemačke.\n„Savezni predsednik je u svom prvom govoru kritičare ostavio bez reči, koji su mu - često vadeći izjave iz konteksta – pripisivali intelektualnu hladnoću i prugušen nacionalizam. Ne, Gauk nije nacionalista, već patriota u najboljem smislu. Gauk hrabri ljude kada opisuje šta je sve nemačkoj demokratiji pošlo za rukom. On nas hrabri da shvatimo da društveni nedostaci mogu da se ublaže učešćem svakog pojedinca. Sloboda, pravda, građanska svest, 1968., integracija, Evropa i desni ekstremnizam: na sve to se savezni predsednik kratko osvrnuo. O svemu tome on ima još mnogo toga da kaže, a za to ima i pet godina vremena. Najmanje.“\nGauk je posle polaganja zakletve (23.3.) posato 11. predsednik Nemačke\n„Joahim Gauk, bivši sveštenik, u svom prvom govoru kao predsednik poslao je radosnu poruku. Rekao je da je nemačka demokratija čudo, kao i da budućnost pripada hrabrima. Bio je to optimističan govor, kojim je 72-godišnji, bivši DDR-ov borac za ljudska prava započeo svoj mandat. Gauk želi da ohrabri naciju koja naginje sumnji. Misionar učešća i demokratije. „Vaša mržnja je naš podsticaj“, zapretio je Gauk desnim ekstremistima u najboljem delu svog govora.“\n„Ovaj predsednik zna da sluša. Prigovore koji su mu bili upućivani primio je k srcu: on zna da govori samo o slobodi, samo o prošlosti, on nema nikakve veze sa društveno-socijalnim pitanjima. Sve to Gauk je pobio, koliko je to u jednom govoru bilo moguće. On veoma dobro zna da poveže svoje shvatanje slobode sa socijalnim senzibilitetom.“\n„Gaukov govor bio je posebno uzbudljiv kada je govorio o pravu: Zemlja koja će da garantuje šansu za lični napredak i političko učešće, to bi trebalo da bude zemlja njegovih unuka. Zemlja koja će sve da polaže u očuvanje svojih osnovnih vrednosti ukorenjenih u ustavu. Takođe zemlja u kojoj su propovednici mržnje, teroristi, ekstremisti na stranom terenu zato što - kako je kazao Gauk – pripadaju prošlosti i zato što nailaze na odlučan otpor angažovanih demokrata.“\nZamak Belvi - rezidencija predsednika Gauka\n„Gauk mirotvorac. Šta može Gauk? Ukoliko želi da ispuni sve ono što se od njega očekuje, morao bi da bude supermen. On to nije – on je čovek sa manama. Na to je i sam već ukazao, a neke od mana kao što je sujeta već su mogle da se primete. Ono što je sigurno, u svom prvom velikom govoru kao predsednik države sve je uradio kako je trebalo. To je ohrabrujuće za budućnost. On zahteva od ljudi da budu znatiželjni i vredni. Od političara traži da budu jasni i otvoreni, a od građana da ne budu samo potrošači. To je dobro za našu Republiku zanovetala. Predsednik se veoma pametno zalaže i za pomirenje sa onima koji su mu predbacivali da je kroz učenje o slobodi zaboravio na pravdu. Obećao je pomoć slabima. I to što je spomenuo Vulfov izraz „šarena Republika“ bio je više nego lep gest prema prethodniku. Takođe i jasne reči protiv religiozno motivisane mržnje i njegov bes zbog neonacista pozitivno se ograđuju od nekompetentnosti i nemarnosti nadležnih službi. Gauk je posegao duboko u istoriju.“\nPriedio: Boris Rabrenović\nTrajni link https://p.dw.com/p/14Qyc


UŽAS U NOVOM SADU: Zalutali metak ranio devojčicu, metak ispalio POLICAJAC KOJI SE ŽENIO | Skandalozno\nU novosadskom naselju Alibegovac juče popodne zalutali metak ranio je desetogodišnju devojčicu koja je bila na rođendanskoj žurki u dvorištu igraonice, a kako nezvanično saznaje “Blic”, metak je ispalio policajac koji se ženio!\nU Dečijoj bolnici kažu za ”Blic” da se devojčica oseća dobro, da je pod budnim okom lekara u Odeljenju plastične hirurgije.\nDANAS ISTIČE ROK ZA ZAMENU PAPIRNIH SAOBRAĆAJNIH DOZVOLA: Ovo vas čeka, ako još niste to uradili\nBudite prvi sa komentarom na članku "UŽAS U NOVOM SADU: Zalutali metak ranio devojčicu, metak ispalio POLICAJAC KOJI SE ŽENIO"


Obrazovanje u toku epidemije virusa COVID-19\nObjavljeno: 20.04.2021. • 10:56 Autor: Ministarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta\nRad obrazovno-vaspitnih ustanova u toku epidemije virusa COVID-19Onlajn nastava i projekat #UčiDomaPredškolsko obrazovanje u toku epidemije virusa COVID-19Obrazovanje učenika s posebnim obrazovnim potrebama u toku epidemije virusa COVID-19Osnovno obrazovanje u toku epidemije virusa COVID-19Srednje škole u toku epidemije virusa COVID-19Visoko obrazovanjePravo na plaćeno odsustvo sa radaPreporuke za prevenciju i suzbijanje širenja virusa COVID-19 u obrazovno-vaspitnim ustanovamaPreporuke za osnovne škole:Preporuke za fakultete i visokoškolske ustanove:Preporuke za uprave domova učenika i studenata:Informator za učenike i studente:Najčesća pitanja\nU toku epidemije koronavirusa obrazovni sistem funkcioniše u skladu s epidemiološkom situacijom i važećim mjerama koje donose zdravstvene vlasti, težeći da obezbijedi maksimum znanja u datim uslovima i očuva zdravlje djece i prosvjetnih radnika.\nRadna grupa za organizaciju i praćenje vaspitno-obrazovnog procesa u periodu trajanja pandemije COVID-19, donijela je odluku da se u školskoj 2021/2022. godini nastava odvija na sljedeći način:\nPredškolske ustanove će vaspitno-obrazovni rad realizovati kao i do sada, bez promjena;\nTrajanje školskog časa biće 30 minuta, a nastavni planovi i programi će biti jedinstveni i prilagođeni tom trajanju;\nPauza između časova trajaće najmanje pet minuta, a trajanje malog i velikog odmora biće produženo u skladu sa mogućnostima škola;\nMjerenje temperature i dezinfekcija ruku na ulazu u školu su obavezni;\nNošenje maski je stroga preporuka Instituta za javno zdravlje i Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta, ali MPNKS ne može vratiti iz škole nijedno dijete koje ne nosi masku, zbog njihovog zakonskog prava na obrazovanje;\nOrganizovanje što većeg broja časova i nastavnih aktivnosti na otvorenom prostoru, u skladu sa prostornim, kadrovskim i ostalim kapacitetima škola i vremenskim uslovima;\nZa djecu sa smetnjama u razvoju koja su onemogućena da redovno pohađaju nastavu, biće organizovana online nastava, a nastavni materijal će im se dostavljati na kućnu adresu;\nMinistarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta je u školskoj 2020/2021. godini pripremilo i realizovalo projekat #UčiDoma u okviru kojeg su snimljeni i emitovani časovi putem televizijskih kanala TVCG 2 i MNE SPORT. Snimljeni časovi su dostupni i ove školske godine, a mogu se pronaći na platformi www.ucidoma.me. Takođe, na portalu za nastavnike www.skolskiportal.edu.me dostupan je dodatni edukativni materijal koji može poslužiti učenicima i nastavnicima.\nPredškolske ustanove u Crnoj Gori su školsku 2021/2022. godinu započele bez promjena, dakle, redovnim izvođenjem vaspitno-obrazovnog rada.\nU prethodnoj školskoj godini, a u toku epidemije koronavirusa, predškolske ustanove su se otvarale/zatvarale u skladu s epidemiološkom situacijom i mjerama Ministarstva zdravlja.\nU školskoj 2021/2022. godini za djecu sa smetnjama u razvoju koja su onemogućena da redovno pohađaju nastavu, biće organizovana online nastava, a nastavni materijal će im se dostavljati na kućnu adresu.\nOsnovno obrazovanje u toku epidemije virusa COVID-19\nOsnovne škole u Crnoj Gori su školsku 2021/2022. godinu započele rednovnim radom, a Radna grupa za organizaciju i praćenje vaspitno-obrazovnog procesa u periodu trajanja pandemije COVID-19, donijela je odluku da se u ovoj školskoj godini nastava odvija na sljedeći način:\nSrednje škole u Crnoj Gori su školsku 2021/2022. godinu započele rednovnim radom, a Radna grupa za organizaciju i praćenje vaspitno-obrazovnog procesa u periodu trajanja pandemije COVID-19, donijela je odluku da se u ovoj školskoj godini nastava odvija na sljedeći način:\nUniverzitet Adriatik: http://www.univerzitetadriatik.com/pocetna.htm


AMERI TVRDE: Novak uzima Vimbldon! Kome se to ne sviđa, neka počne već sad da GUTA pilule (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.06.2021. • 11:59 Srbija Danas\nNajveći svih vremena već sad!\nNovinari Njujork Tajmsa su promenilu narativ o Novaku Đokoviću, koga su dogo osporavali. Novakova titula na Rolan Garosu, posle titanske borbe sa Nadalom i Cicipasom, protiv kojih je preokrenuo, potvrdila je da Novak ne planira da se zaustavi. Došao je do 19. Grend slem titule, na Vimbldonu može da se izjednači sa Nadalom i Federerom, a zatim i da napadne US Open.\nSRĐAN ĐOKOVIĆ OTVORIO DUŠU: Mi nismo GENOCIDNI narod! U istoriji smo uvek bili na PRAVOJ strani\nTREBALO IM JE 10 DANA DA SE OPASULJE: Moja objasnio zašto je Nadal IZGUBIO od Noleta (FOTO)\nMILIONI ZA STAN U MAJAMIJU: Novak prodao LUKSUZAN stan! Zavirite u raj kojeg se Đoković odrekao (FOTO)\nEngleski mediji su čak nedavno pisali da je Novak već sada najveći svih vremena, zbog brojnih rekorda, među kojima se izdvaja činjenica da jedini ima bar dve titule sa svih Grend slemova.\nPodsećanja radi, Nadal ima samo jedan Australijan Open, a Federer Rolan Garos.\nSada, Njujork Tajms stavlja Novaka u prvi plan. Nadal je odustao, Federer više nema kapacitet za više mečeva, što je potvrdio na Rolan Garosu, odustavši od nastupa u 4. kolu.\n- Sada sedi na ivici istorije koja stvara obavezu za mnoge njegove tvrdoglave mrzitelje: ignorišite ili ismevajte njegov marš, ali najzad, vatrenom i efikasnom Srbinu ukažite čast - navodi se.\nStil igre Novaka nije elegantan kao Federerov, zbog čega su mnogi favorizovali Švajcarca, ali je Đoković potvrdio da je kompletniji teniser od njega.\nNjegov minimalistički pristup redefiniše tenisko majstorstvo. U sportu koji odiše estetikom, Đokovićev suženi pristup jednako je podeljiv kao Rotkovi blokovi u boji“, navodi se u poređenju sa čuvenim slikarom Markom Rotkom, poznatom po minimalizmu.\n- Godinama se činilo da je muški tenis definisan jednim rivalstvom, Federer protiv Nadala. Dva velika šampiona i dva kontrastna stila. Njihova trajna veza definisala je doba ovog sporta. Tada je Đoković upao i maltretirao ih. On je treći točak, različit od Federera i Nadala u svakom pogledu, uključujući i činjenicu da ne potiče iz dobrostojećih zemalja kao što su Švajcarska i Španija, već iz istočnoevropske zemlje koju navijači ne mogu da pronađu na mapi. Za njegove mrzitelje sve je ovo gorka tableta, koju moraju sve češće da gutaju. Novak sada ima prednost u međusobnim duelima u odnosu na oba najveća rivala. Od 2011. godine osvojio je 18 Grend slemova, sedam više od Nadala i 14 više od Federer.


Vesti online / Vesti / Svet / "Bregzit" može da izazove politički cunami u Evropi\nPobeda na referendumu bi mogla da izazov tektonske poremećaje\nRezultati britanskog referenduma o izlasku iz EU mogli bi da izazovu "politički cunami“ koji bi "paralisao“ celu Evropsku uniju, piše "Independent“ pozivajući se na izveštaj Evropskog saveta za međunarodne odnose.\nBuntovnici pozivaju na referendume\nKako se navodi, nekoliko "buntovnih“ partija u različitim zemljama Evrope već su pozvale na održavanje sličnih referenduma u svojim zemljama, a ukupan broj takvih referenduma mogao bi da bude veći od 30.\n- Jasno se vidi da su neka osećanja, koja su pokrenuta tokom pripreme referenduma u Velikoj Britaniji, široko rasprostranjena širom EU - citira list reči autorke izveštaja Suzi Denison.\n- Uprkos činjenici da su mnoge partije na koje smo obratili pažnju formirane oko unutrašnjih problema, uticaj migracione krize, ekonomska pitanja i drugo, guraju te partije na razvijanje snažne spoljne politike koja izaziva neke od osnovnih odredbi evropskog posleratnog konsenzusa - dodala je ona.\nBregzit inspiracija za mnoge\n* EU "sahranjena" u Beogradu: Unijo, pokoj ti duši\nAutorka izveštaja istakla je da su se političke snage u tim zemljama nadahnule uspehom Partije za nezavisnost Velike Britanije nakon rezultata glasanja:\n"Oni su videli šta je dobila Partija za nezavisnost u preuzimanja programa Velike Britanije i vrlo su zainteresovani da to isto urade u sopstvenim zemljama“, stoji u izveštaju.\nU izveštaju stoji da "buntovne“ partije imaju direktan uticaj na nacionalne vlade EU, jer imaju više od 1,3 hiljade mesta u vladama 25 zemalja. U izveštaju se, takođe, navodi da ove političke snage imaju zajedničke pozicije u vezi sa budućnošću EU, nepoverenjem prema SAD i u principu su proruske.\n- Ove partije mogle bi da nastupe kao jedinstveni blok u Savetu Evrope po pitanju migranata. Osim toga, mnoge od njih su protiv produženja antiruskih sankcija - izjavila je Denisonova.\nSVET Evropa bi mogla da krene unazad


botoks lica | wanted.rs\nLOŠE ISKUSTVO SA BOTOKSOM: Evo kako izgleda kada se pretera i napravi FATALNA GREŠKA 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nLOŠE ISKUSTVO SA BOTOKSOM: Evo kako izgleda kada se pretera i napravi FATALNA GREŠKA\nPtoza očnih kapaka je stanje kod kog se gornji kapak spušta preko oka i može biti uzrokovan starenjem, povredom oka ili sporednim efektom nakon operacije oka.\nAmerikanka Vitni Buha postala viralna nakon što je podelila jezive rezultate loše ubrizganog botoksa. Vitni koja vodi popularni blog o životnom stilu, razvila je ptozu očnih kapaka nakon što su joj injekcije protiv bora nepravilno ubrizgane u lice.\nFilteri ili botoks? |\nPtoza očnih kapaka je stanje kod kog se gornji kapak spušta preko oka i može biti uzrokovan starenjem, povredom oka ili sporednim efektom nakon operacije oka, između ostalog, navodi Australian Eyecare.\nU slučaju Vitni, ptozu je izazvalo ubrizgavanje botoksa u pogrešni deo obrve, što je izazvalo ozbiljno spuštanje kapka.\nTridesetdevetogodišnjakinja iz Čikaga otkrila je na Instagramu da popularni tretman lepote, koji deluje tako što blokira mišiće sprečavajući mimiku od koje nastaju bore, koristi već više od tri godine i nikada ranije nije imala ovakav problem.\nAli nakon što je primetila da joj se desna obrva nije podigla toliko kao leva nakon nedavnog tretmana, Vitni se vratila da bi joj ubrizgali dodatne jedinice, a onda se dogodila katastrofa.\n- U početku, posle moje prve posete, desna obrva bila je spuštena niže u odnosu na levu, pa su rekli da se vratim i ubrizgali su dodatnu dozu kako bi se podigla. Ali, mora da je ubrizgano u pogrešno mesto, što je prouzrokovalo pad kapka - ispričala je ona.\nRezultat toga je da je levo oko izgledalo ogromno, dok se desni kapak u potpunosti spustio - izgledalo je kao da joj je oko napola zatvoreno.\nVitni je ovo iskustvo podelila na društvenim mrežama:\n- Izgledam asimetrično, kao da imam dva lica, tako je neprijatno. Ne mogu da verujem da ovo pokazujem, kao da je šala.\nOna je objasnila da botoks ubrizgava redovno kako bi umanjila bore na čelu i predelu oko očiju. Iako je efekat privremen, Vitni sada može samo da sačeka da se botoks apsorbuje, što može potrajati između nekoliko nedelja i nekoliko meseci.\nSada je započela tretman lečenja koji joj je preporučio plastični hirurg, a koji uključuje posebne kapi za oči i puno treninga kako bi telo pomoglo bržoj metabolizaciji botoksa.\nDo tada će, kako je rekla, koristiti svoju kosu da bi prikrila jednu stranu lica. Ipak, svojim pehom, privukla je 72.000 pratilaca na Instagramu.\nOna je podelila svoje iskustvo kako bi pomogla podizanju svesti kod devojaka koje koriste estetske tretmane. Ovime je privukla pažnju i uglednog doktora Pimpl Popera koji je rekao da se ova situacija retko dešava, ali i da će ptoza nestati.\nDŽENIFER LOPEZ U OKRŠAJU SA FANOVIMA ZBOG BOTOKSA: Pričala sam 500.000.000 puta, ništa nisam OPERISALA\nA SLAVI GODIŠNJICU\nbotoks ptoza očnih kapaka


G2 i OG obezbedili plasman na Blast Pro u Moskvi – RUR Esports\nOvog vikenda završena je i poslednja grupa kvalifikacionog turnira za veliki Blast Pro Spring, koji će se održati u junu u Moskvi. Nakon nekoliko neizvesnih mečeva, prvo mesto u grupi zauzela je ekipa G2, za koju nastupaju i dvojica naših igrača, Nexa i Hunter.\nIako je favorit bila ekipa Evil Geniuses, oni iz dva pokušaja nisu uspeli da savladaju OG, zbog čega su se našli na trećem mestu. To je iskoristila nova ekipa OG-a, koja je tom pobedom zabeležila veliki uspeh, iako su kasnije poraženi od strane G2-a za mesto broj 1 u grupi.\nFrancuska ekipa predvođena našim igračima odigrala je odličan turnir i tako dokazala da je spremna za nove izazove u 2020. godine. Oni su u svom prvom meču savladali ekipu 100Thieves, koja je kasnije završila na četvrtom mestu.\nTags 100Thieves cs:go EG Evil Geniuses featured g2 OG\nESL potpisao specijalan ugovor sa 13 CS:GO ekipa


Faktor | SDP povjerovao u Dodikove optužbe, Čović demantovao: Nema tajnog dogovora sa Izetbegovićem\n04.12.2020. / 13:47\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović demantirao je izjavu šefa SNSD-a Milorada Dodika prema kojoj je, kako je kazao, predsjednik SDA Bakir Izetbegović Čoviću "obećao treći entitet".\nČović je u intervjuu za Dnevni avaz, odgovarajući na upit o toj izjavi, kazao da "nije nikakva novost da se hrvatskom narodu u BiH i njegovim predstavnicima neprestano pokušavaju imputirati tvrdnje, planovi, potezi i neistine".\n- Svjesni smo i da je javni prostor zagađen deplasiranim teorijama zavjera i ugroženosti onih brojnijih. Istina je da Hrvati godinama, čak i desetljećima, pokušavaju naći optimalno rješenje za zaštitu hrvatskoga naroda, njegovih prava i identiteta u BiH – kazao je, između ostalog, Čović.\nPrethodno je Čović tu Dodikovu izjavu demantirao i u razgovoru sa Izetbegovićem, što je predsjednik SDA kazao nakon jednog od posljednjih susreta.\n- Dodikova izjava je, naravno, prozirna laž koju je on izrekao kako bi se osvetio SDA za sve što mu se dešava u posljednje dvije godine. Ništa nije bilo po njegovom, planovi mu propadaju i sve je izolovaniji upravo zbog upornog djelovanja SDA. Mi ne prestajemo ponavljati istine o slavljenju zločinaca u BiH, o namjernim blokadama koje pravi SNSD i HDZ, i ta naša upornost daje rezultate, pokrenula je i međunarodnu zajednicu. Naravno, rivali SDA na bošnjačkoj strani pokušavaju napuhati ovaj balon od sapunice u svoju korist, ali on je već prsnuo – kazao je Izetbegović u intervjuu za Faktor.\nDodikova izjava je probudila sumnju u šefu SBB-a Fahrudinu Radončiću, koji je javno zatražio odgovor od Izetbegovića i SDA. Nakon što je dobio tražene odgovore, stigao je i Čovićev odgovor i to na mediju za čiju se naklonost Radončić izborio.\nJedini su, bez ikakve rezerve, Dodiku izjavu kao tačnu prihvatili u SDP-u.\n- Je li vas bar malo stid što ste ukrasna lica izdajničke politike Mostara i BiH – navodi se u SDP-ovom saopćenju kojim su nastojali dati legitimitet Dodikovim tvrdnjama.\nPrisne veze koje SDP očigledno održava sa Dodikom i njegovim SNSD-om, a koje su krunisane posljednjim izbornim prevarama u korist Mladena Grujičića, sigurno nisu razlog da u toj stranci sadržaj Dodikovih izjava prihvataju bez ikakve rezerve i sumnje u njihovu vjerodostojnost.\nDragan ČovićMilorad DodikBakir IzetbegovićSDPtreći entitet


Region Autor:Beta25. jan. 202200:021 komentar\nURA: Manjinska vlada najbolje rešenje, spremni smo da idemo u opoziciju\nSvaku od fotografija na kojoj su čelnici URA Dritana Abazovića i Socijalističke narodne partije, koja je deo vladajuće koalicije okupljenje oko Demokratskog fronta, prate natpisi poput „Izdaja“, „Spasi obraz“, „Prodato“ i „Koliko si para dobio“.\nMoguće obaranje Krivokapićeve Vlade pokrenulo je proteste pristalica dela partija aktuelne vladajuće većine okupljene oko Demokrata i premijera Krivokapića. Za sada se DF, najjači savez unutar vladajuće većine, uglavnom drži po strani i ne učestvuje na protestima. Protesti su najavljeni četvrtkom i nedeljom.\nKompletna opozicija, deo nevladinog sektora i deo partija aktuelne vladajuće većine su okarakterisale deo govora ministarke Bratić nacionalističkim. Iz Ministarstva je, međutim, saopšteno da Bratić na protestu u Podgorici nije vređala bilo koju manjinu, već da je „govorila jezikom slobode“.\nCrna Goradritan abazovićVlada Crne GoreZdravko Krivokapić