Radnja makroa „OpenTable“ - Access\nRadnja makroa „OpenTable“\nRadnja makroa " OpenTable " možete da koristite u Access bazama podataka za računare da biste otvorili tabelu u prikaz lista sa podacima, prikaz „Dizajn“ili pregled pre štampanja. Takođe možete da izaberete režim za unos podataka za tabelu.\nRadnja OpenTable ima sledeće argumente.\nIme tabele da biste otvorili. Polje Ime tabele u odeljku Argumenata radnje okna "Izrada makroa" prikazuje sve tabele u trenutnoj bazi podataka. Ovo je neophodno.\nAko pokrenete makro koji sadrži radnju OpenTable u baza podataka biblioteke, Pristup traži tabelu sa ovim imenom prvo u bazi podataka biblioteke, a zatim u trenutnoj bazi podataka.\nPrikaz u kojem će se otvoriti tabelu. Kliknite na list sa podacima"," Dizajn"," Pregled pre štampanja"," izvedene tabele, ili izvedenog grafikona u okviru Prikaz . Podrazumevana vrednost je lista sa podacima.\nRežim unosa podataka za tabelu. Ovo se primenjuje samo na tabele otvorene u prikazu lista sa podacima. Kliknite na dugme Dodaj (korisnik može da doda nove zapise, ali ne možete da uređujete postojeće zapise), uredite (korisnika možete da uređujete postojeće zapise i da biste dodali nove zapise) ili Samo za čitanje (korisnik može samo da pogleda zapise). Podrazumevana vrednost je uredite.\nOva radnja je slična kliknuti dvaput na tabelu u oknu za navigaciju ili kliknuti desnim tasterom miša na tabelu u oknu za navigaciju i izbor prikaza.\nTabelu možete da prevučete iz okna za navigaciju da biste makro red radnje. To će automatski kreirati OpenTable radnju koja otvara tabelu u prikazu lista sa podacima.\nDa biste pokrenuli radnju OpenTable u programu Visual Basic for Applications (VBA) modula, koristite metod OpenTable objekta DoCmd .


KOVID OSLABIO TURIZAM ZA 549 MILIONA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.09.2021. / 08:24\nPad u građevinarstvu bio je 200 miliona, u trgovini na veliko i malo i popravci motornih vozila 125 miliona, a u prerađivačkoj industriji 76 miliona eura.\nBruto domaći proizvod (BDP) Crne Gore u prošloj godini je iznosio 4,18 milijardi eura i opao je 15,1 odsto u odnosu na 2019, pokazuju zvanični podaci koje je juče objavio Monstat.\nBDP po stanovniku je u 2020. bio 6.737 eura, dok je godinu ranije iznosio 7.959 eura. Oštar pad crnogorske ekonomije, uzrokovan uticajem pandemije korona virusa na ekonomske tokove, najveći je u Evropi.\nMinus u građevinarstvu 200 miliona\nStatistički podaci pokazuju da je pandemija najviše pogodila djelatnost pružanja smještaja i ishrane, čija je bruto vrijednost proizvodnje u prošloj godini opala 549 miliona eura. U 2019. bruto vrijednost proizvodnje u ovoj djelatnosti bila je 778 miliona, a u prošloj 229 miliona eura.\nPad u sektoru građevinarstva bio je 200 miliona, sa 1,31 milijardu na 1,1 milijardu eura bruto vrijednosti proizvodnje.\nProizvodnja u trgovini na veliko i malo i popravci motornih vozila i motocikala vrijedila je 995 miliona eura, što je 125 miliona manje u odnosu na 1,12 milijardi godinu ranije, dok je djelatnost saobraćaj i skladištenje pala sa 463 miliona na 328 miliona eura.\nPad su ostvarile i administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti, čija je vrijednost proizvodnje prepolovljena sa 217 miliona na 127 miliona eura. Informisanje i komunikacije opale su sa 325 miliona na 286 miliona eura, dok je proizvodnja u prerađivačkoj industriji vrijedila 512 miliona, što je 76 miliona manje nego prije pandemije.\nNeznatno je porasla proizvodnja u djelatnostima vađenje rude i kamena, snabdijevanje električnom energijom, državna uprava, odbrana i obavezno socijalno osiguranje, obrazovanje, te zdravstvo i socijalna zaštita.\nKada je riječ o strukturi BDP-a po kategorijama potrošnje u tekućim cijenama, podaci Monstata govore da je finalna potrošnja opala za 69 miliona eura, sa 4,41 milijardu eura u 2019. na 4,34 milijarde u 2020.\nU strukturi BDP-a najveće učešće od 12,5 odsto imala je djelatnost trgovina na veliko i malo i popravka motornih vozila i motocikala. Učešće poljoprivrede, šumarstva i ribarstva bilo je 7,6 odsto, državne uprave, odbrane i obaveznog socijalnog osiguranja 7,5 odsto, poslovanja sa nekretninama 6,4 odsto, a građevinarstva 6,2 odsto.\nSaldo primarnog dohotka iz inostranstva za prošlu godinu je bio pozitivan i iznosio je 66,6 miliona eura.\nRast imale samo Irska i Turska\nRast BDP-a u prošloj godini u Evropi su zabilježile samo Irska 5,9 odsto i Turska 1,8 odsto. Kada je riječ o regionu, najmanji pad ekonomije ostvarila je Srbija od jedan odsto. Slijedi Kosovo sa tri odsto, Bosna i Hercegovina 4,3 odsto, Sjeverna Makedonija 4,5 odsto, Hrvatska osam odsto.\nOčekivano najveći pad BDP-a imale su mediteranske zemlje čije ekonomije umnogome zavise od turizma - Španija 10,8 odsto, Italija 8,9 odsto, Malta 8,3 odsto, Grčka 8,2 odsto.\nPad BDP-a na nivou 27 članica EU iznosio je 5,9 odsto.


Laguna - Bukmarker - Ljubenović gostovao u novosadskom Dečjem kulturnom centru - Knjige o kojima se priča\nBojan Ljubenović bio je u utorak 2. decembra gost novosadskog Dečjeg kulturnog centra, gde je učenicima prvog razreda OŠ „Žarko Zrenjanin“ predstavio svoje knjige za decu.\nTeme druženja pisca iz Beograda i mališana iz Novog Sada bili su smeh i sreća, pa je susret protekao u veoma veseloj atmosferi.\nLjubenović je najmlađim čitaocima čitao odlomke iz svojih knjiga „Otkačena škola 5“ i „Zanimljivi bukvar“.\nProfesor smeha Bojan Ljubenović donosi vam jedini udžbenik „Otkačena škola 5“ iz kojeg nije potrebno da učite da biste dobili ocenu jer ćete ga ionako naučiti napamet!\nOva zbirka aforizama je neizostavna i za roditelje i za nastavnice i nastavnike jer – zamislite da moraju da priznaju kako Perica zna više od njih!\nTridestak đaka prvaka sa osmesima je propratilo avanture glavnih junaka Ljubenovićevih knjiga, a posebno su uživali u duhovitom kvizu koji je za njih pripremio gost.


Vlada KS i Toplane kažnjeni s 200.000 KM zbog naplaćivanja taksi domaćinstvima van sistema grijanja - Klix.ba\n18.6.2018. u 11:04\nKako je navedeno u rješenju, Toplane su zloupotrijebile položaj primjenom odredbi Tarifnog sistema KJKP "Toplane –Sarajevo" d.o.o. Sarajevo sa metodologijom obračuna isporučene toplotne energije (Službene novine KS broj 34/16) koje se odnose na plaćanje fiksnih troškova korisnika isključenih iz toplifikacijskog sustava , što predstavlja uvjetovanje drugoj strani da prihvati dodatne obveze koje po svojoj prirodi nemaju veze s predmetom sporazuma, te ograničavanje tržišta na štetu potrošača, sukladno odredbama članka 10. stavak (2) točke b) i d) Zakona o konkurenciji.\n"Rješenjem je naloženo gospodarskom subjektu Kantonalno javno komunalno preduzeće za proizvodnju i distribuciju toplotne energije 'Toplane – Sarajevo' d.o.o. Sarajevo da u roku od 30 (trideset) dana od dana prijema Rješenja uskladi odredbe Tarifnog sistema koje se odnose na plaćanje fiksnih troškova korisnika isključenih iz toplifikacijskog sistema, na način da prestane sa naplatom istih, te da dostavi dokaze o izvršenju", stoji u saopćenju Konkurencijskog vijeća BiH.\nKonkurencijsko vijeća BiH je naložilo Vladi KS da prestane s naplatom i usvoji izmijenjeni tekst Tarifnog sistema KJKP "Toplane –Sarajevo" d.o.o. Sarajevo. Pored toga, Vladi Kantona Sarajevo izrečena je novčana kazna od 150.000.\nVlada KS Konkurencijsko vijeće BiH KJKP Toplane\nDvije nepoznate osobe pokušale opljačkati trgovački centar u Širokom Brijegu\n18.06.2018. u 10:59


TotalCar.rs » Odzvonilo folijama za zatamnjivanje\nnovo, Otpad, Srbija, tamna stakla\n1 komentara 10040 pregleda\nSaobraćajna policija je za vreme pojačane kontrole vozila sa zatamnjenim staklima, od 28. februara do 13. marta, podnela 1.549 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, dok je 937 vozila isključila iz saobraćaja, izjavio je načelnik Uprave saobraćajne policije Dragiša Simić.\nPravilnik o tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju precizno naglašava da se vetrobrani ne smeju zatamnjivati, a ostala stakla mogu biti naknadno modifikovana tako da ukupna vrednost prigušenja svetlosti ne prelazi 25 odsto, kazao je Simić Tanjugu. On je dodao da stepen refleksije stakala na vozilu ne sme prelaziti 15 odsto kako ne bi došlo do zaslepljivanja drugih učesnika u saobraćaju.\n„Vlasnici vozila, kod kojih su lepljenjem folija, nalepnica ili stavljanjem premaza napravljene prepravke na vetrobranu i spoljnim prozorima, dužni su da u ovlašćenoj ustanovi ispitaju svetlosnu propustljivost kako bi dobili odgovarajuće uverenje”, objasnio je Simić.\nVlasnik „Black Glass” servisa Nikola Vučinić je rekao da se još tačno ne zna koje će sve ustanove izdavati sertifikate, ali sigurno je da će to biti Institut „Vinča”, Auto-moto savez Srbije, kao i nekoliko fakulteta u Beogradu i Novom Sadu.\nPrema njegovim rečima, tamne folije se ugrađuju kao zaštita od sunčeve svetlosti i UV zračenja, jer leti mogu temperaturu u kabini da snize i do 15 stepeni Celzijusovih, pa se umanjuje potreba za korišćenjem klima-uređaja u automobilu. „Osim što će unutrašnjost automobila postati svežija i komfornija, a vožnja udobnija, ugradnjom folije staklo dobija na bezbednosti i jačini, pa se u slučaju saobraćajnih nezgoda, smanjuje opasnost od telesnih povreda nastalih rasipanjem sitnih komada stakla”, istakao je Vučinić.\nOn je još dodao da je u pripremi pravilnik koji će omogućiti zatamnjenje zadnjeg dela automobila neograničeno, a stakala u ravni vozača do 25 odsto. “Atest je moguće izvaditi ukoliko je na stakla zalepljena folija, a ukoliko su stakla fabrička, atest nije potreban”, kaže on.\nLider u proizvodnji auto-folije je firma „Lumar”, koja je bum na američkom tržištu doživela početkom osamdesetih godina prošlog veka, dok su zatamnjena stakla ekspanziju u Srbiji doživela tokom devedesetih. Danas svako ko želi da dotera svoj automobil može to učiniti za 90, 120 ili 130 evra, u zavisnosti od tipa vozila, a većina servisera za tu uslugu nudi garanciju od pet godina.\nKako „Politika” saznaje, ateste za zatamnjena stakla izdaje samo institut Vinča, jer poseduje uređaje koji mere stepen propustljivosti svetlosti stakala. Tako bi ovaj atest teoretski mogli da dobiju svi vlasnici automobila sa fabrički zatamnjenim staklima.\nSa druge strane, vozači koji su vozila zatamnili folijama, čak i onim najkvalitetnijim, trebalo bi da znaju da praktično nemaju nikakve šanse da dobiju atest, jer se atesti za folije, jednostavno, ne izdaju, piše “Politika”.\nNaime, najveći stepen propustljivosti zatamnjujućih folija je 95 odsto, dok se po slovu zakona „smeju dodatno zatamniti sva stakla osim vetrobrana, ali tako da svetlosna propustljivost nije manja od 75 odsto”.\nAko se još zna da su na većini automobila stakla fabrički zatamnjena bar za nekoliko procenata, jasno je da će skidanje zatamnjujućih folija za mnoge vozače postati realnost.\nAko se sprema novi pravilnik zbog čega su sad jurili ljude i uzimali pare i skidali tablice? Samo još jedan dokaz da je ova država postala i više nego smešna. Šta sutra mogu da kažu da vozilo mora da ima npr bočne migavce u prednjim krilima i da kažnjavaju sve koji ih nemaju. Samo vi nervirajte ovaj narod, kad kuka i motika prorade biće prašine po centru Beograda.


Najlepše skijaške staze Kopaonik - Srbija Za Tebe\nSkijalište Kopaonik | Skijališta\nPrikaži Skijalište Kopaonik galeriju\nU ovom delu Ervrope, Kopaonik je najveći skijaški centar u Srbiji i nesumnjivo jedan od najlepših centara. Pored toga što predstavlja jednu od najlepših planina u Srbiji, Kopaonik poseduje i neverovatan prirodni potencijal od oko 200 sunčanih i oko 160 dana pod snežnim pokrivačem tokom godine. Skijaški centar Kopaonik poseduje oko 55 km staza uređenih za alpsko skijanje i 12 km staza za nordijsko skijanje. Za ljubitelje noćnog skijanja tu je i osvetljena staza “Malo Jezero”. Vrhunski uređeni tereni skijaškog centra Kopaonik pružaju neizmerno uživanje svim kategorijama skijaša, od početnika do skijaša vrhunskih sposobnosti, i čine boravak na Kopaoniku...\nU ovom delu Ervrope, Kopaonik je najveći skijaški centar u Srbiji i nesumnjivo jedan od najlepših centara. Pored toga što predstavlja jednu od najlepših planina u Srbiji, Kopaonik poseduje i neverovatan prirodni potencijal od oko 200 sunčanih i oko 160 dana pod snežnim pokrivačem tokom godine.\nSkijaški centar Kopaonik poseduje oko 55 km staza uređenih za alpsko skijanje i 12 km staza za nordijsko skijanje. Za ljubitelje noćnog skijanja tu je i osvetljena staza “Malo Jezero”. Vrhunski uređeni tereni skijaškog centra Kopaonik pružaju neizmerno uživanje svim kategorijama skijaša, od početnika do skijaša vrhunskih sposobnosti, i čine boravak na Kopaoniku nezaboravnim. Osim toga, za najmlađe skijaše i sve druge početnike, koji prave svoje prve skijaške korake, postoji obezbeđen prostor „ski vrtića“ sa pokretnom trakom i karusel koja olakšava da se ovlada osnovnim skijaškim veštinama.\nPreko 70 odsto skijališta pokriveno je sistemom za veštačko osnežavanje. Sistemom za veštačko osnežavanje pokrivene su staze: Karaman A i B, Pančićev vrh, Duboka 1 i 2, Sunčana dolina, Malo jezero, Krst, Krčmar, Kneževske bare, Mali Karaman, Marine vode, Karaman i pripadajući ski putevi. Ovim se postiglo da sezona skijanja traje duže, a skijaši, kako početnici tako i oni malo zahtevniji, mogu biti sigurni da će tokom sezone moći da uživaju u odlično pripremljenim stazama.\nSve staze su veoma dobro povezane sistemom žičara i ski liftova, kapaciteta od preko 32.000 skijaša na sat. Ovaj sistem čini: jedna šestosedna žičara, kapaciteta 3.000 skijaša na sat, 4 isklopive četvorosedne žičare velike brzine (ukupan kapacitet 10.000 skijaša na sat), tri fiksne četvorosedne žičare sa pokretnom trakom za ukrcavanje skijaša (ukupan kapacitet oko 6.200 skijaša na sat), troje dvosednih žičara ukupnog kapaciteta 3.600 skijaša na sat, dva vučna ski lifta “sidro” kapaciteta 2.400 skijaša na sat i osam ski liftova "tanjir" kapaciteta 6.500 skijaša na sati, kao i tri vezna ski lifta.\nŽičara četvorosed „Pančićev vrh“ tokom čitave zimske sezone, ali i u toku leta, osim skijaša i snoubordera, prevozi i posetioce centra koji se ne bave zimskim sportovima, već panoramski razgledaju centar i bave se brojnim drugim aktivnostima koje ski centar Kopaonik omogućava.\nSkijaški centar Kopaonik poseduje i uređen snow-board park, na kome se organizuju mnoga takmičenja domaćeg i međunarodnog karaktera, pored staza za alpsko i nordijsko skijanje.\nBeograd - Kopaonik ...... 290km\nNovi Sad - Kopaonik ..... 370km\nNiš - Kopaonik ............. 118km\nDužina: 963 m\nUspon: 191 m\nTip staze: laka\nTip: ski lift\nDužina: 450 m\nUspon: 76 m\nDužina: 671 m\nUspon: 116 m\nDužina: 1.393 m\nUspon: 248 m\nTip staze: srednje laka\nDužina: 1.409 m\nUspon: 385 m\nTip staze: srednje teska FIS\nDužina: 1.225 m\nUspon: 179 m\nDužina: 1.042 m\nUspon: 193 m\nDužina: 1.082 m\nDužina: 909 m\nUspon: 187 m\nDužina: 857 m\nUspon: 140 m\nDužina: 598 m\nUspon: 68 m\nDužina: 705 m\nUspon: 180 m\nTip staze: srednja FIS\nUspon: 199 m\nTip staze: srednje teška\nDužina: 836 m\nUspon: 149 m\nDužina: 1.720 m\nUspon: 249 m\nDužina: 1.288 m\nUspon: 510 m\nTip staze: teška\nDužina: 781 m\nUspon: 267 m\nTip staza: teška\nDužina: 916 m\nUspon: 289 m\nDužina: 1.107 m\nUspon: 395 m\nDužina: 1.930 m\nUspon: 471 m\nDužina: 300 m\nUspon: 45 m\nDužina: 280 m\nUspon: 14 m\nDužina: 230 m\nUspon: 20 m\nVisina centra – 1.770 m\nNajviši vrh – 2.017 m\nUkupna dužina staza i ski puteva – 55.000 m\nUkupan kapacitet žičara – 32.000 skijaša/sat\nBroj žičara, ski liftova i veznih ski liftova – 24\nBroj lakih staza – 21\nBroj srednjih staza – 9\nBroj teških staza – 6\nMaksimalna visinska razlika – 512 m\nNajduža staza – 3.500 m\nDužina noćne staze – 450 m\nNordijske staze – 12 km\nSkijalište Kopaonik podaci\nSmeštaj Skijalište Kopaonik\n43° 16' 09\n20° 49' 21\nkulturni dogadjaji - Skijalište Kopaonik\nSkijalište Kopaonik smeštaj


Dimenzije (cm): 11,50 x 34,00 x 6,00\nljepotaizravna prodajamali električni uređajifrizerski / kozmetički proizvodivruća ponuda\nAko voliš ravnu kosu, uzmi je Brushture električna četka za ravnanje kose renomiranih marki Božanska magija kose! električna četkasavršen je za brzo i jednostavno izravnavanje kose, olakšavanje češljanja, sprečavanje kovrčanja i stvaranje privlačnog prirodnog volumena kose.\nSilikonske čekinje protiv opeklina\nKontrola temperature (tipke +/-)\nUnutarnja izolirana ploča\nVisina temperature: 80-230 ° C\nLED zaslon (prikaz temperature)\nNapon: 210-230 V\nPribližna duljina kabela: 170 cm\nKupon se odnosi na: Četkica s četkicom za četkice


Plaćamo li najskuplju struju, čeka li nas novo poskupljenje? – PRIVREDNI PORTAL\nPodaci EUROSTATA da plaćamo najskuplju struju u regionu pokrenuli nova/stara pitanja: Zašto je tako? Da li to neko “otima” od građana? Hoće li struja ponovo da poskupi? Sagovornici CdM-a različito ocjnejuju tvrdnje EUROSTAT-a. Dok jedni misle da je ovo posljedica javšluka, da građani dotiraju za biznise pojedinaca, drugi smatraju da građani Crne Gore ne plaćaju najskuplju struju, te napominju kako bi izgradnja Drugog bloka Termoelekrtane trajno riješilo ovo pitanje.\nhttp://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2018/12/poskupljenje-1000x555.jpg 555 1000 admin http://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2017/01/logo.png admin2018-12-05 14:53:262018-12-05 14:53:26Plaćamo li najskuplju struju, čeka li nas novo poskupljenje?\nEBRD, EIB i Svjetska banka pokreću novo istraživanje preduzeća u Crnoj G... CBCG ne planira uvođenje novog sistema, instant plaćanja su skupa


Prilikom građevinarstva određivanje tačaka koje su istoj horizontalnoj ravni je nezaobilazan deo posla. Spisak poslova gde je neophodno odrediti više tačaka koje su u istoj horizontalnoj ravni je veoma veliki. Za taj posao sada se sve više koriste posebno izrađeni uređaji sa laserom koji brzo i tačno određuju ove tačke. Loša strana je što su ovi uređaji veoma skupi i neisplativi za Uradi Sam majstore kojima samo po nekada treba da odrede ovakve tačke. Na scenu stupa jednostavan, tačan i jeftin metod pod nazivom vagres. Pod ovim nazivom se krije obično providno crevo napunjeno vodom. Ceo proces se zasniva na zakonu o spojenim sudovima koji kaže da je visina tečnosti ista u različitim sudovima koji su međusobno spojeni bez obzira na veličinu i oblik sudova.\nPunjenje vagresa vodom. Već smo pomenuli da u crevu vagresa mora da bude samo voda bez nečistoća ili balončića vazduha. Ove primese mogu otežati slobodno kretanje vode duž creva a samim tim dati pogrešne podatke o nivou vode, odnosno nivou obeleženih tačaka. Najveći broj ljudi je u životu pretakao gorivo tako što je gurnuo crevo u rezervoar prislonio usta na drugi kraj creva i „povukao“ gorivo. Čim tečnost krene kroz crevo dalje ide sama. Ovo je i najbolji način za punjenje creva vagresa vodom. Jedan kraj creva stavite u kofu sa vodom koja je na višem nivou od kofe u koju voda izlazi iz vagresa, kao na slici. Kada voda krene da protiče crevom ostavite neko vreme da ide dok ne budete potpuno sigurni da u crvu više nema balončića vazduha. Kada ste se uverili da u crevu nema ništa osim vode prstom (ili posebom kapicom u slučaju menzura) zatvore se oba kraja creva. Time je crevo vagresa napunjeno vodom i spremno za rad.\nPostupak rada sa vagresom. Ako imamo neku tačku na proizvoljnoj visini od zemlje (tačka A na slici) i hoćemo na nekom drugom mestu, zidu, stubu... da obeležimo tačku koja će biti na istom nivou kao tačka A (tačka B na slici) potrebno je uraditi sledeće. Prvi čovek će jedan kraj creva vagresa prisloniti pore tačke A. Drugi čovek će drugi kraj creva podići na otprilike istu visinu. U tom trenutku će obojica otvoriti krajeve creva vagresa i sačekati da se nivo tečnosti u crevu umiri. Prvi čovek koji se nalazi pored oznake će podizati i spuštati kraj creva tako da se nivo vode poklopi sa oznakom, drugi čovek ne radi ništa. Kada se to postigne drugi čovek će da povuče liniju na nivou na kome se nalazi tečnost na njegovom kraju vagresa. I to je to. Naravno, pre samog određivanja nivoa mora se voditi računa da se crevno nije negde prelomilo ili na bilo koji drugi način sprečilo kretanje vode kroz crevo.


Tribina “Mesne zajednice danas” (skraćeni audio prilog) – CK13\nTribina “Mesne zajednice danas” (skraćeni audio prilog)\nU Crnoj kući je 28. novembra 2017. održana tribina “Mesne zajednice danas”. Učestvovali su Miodrag Dakić iz organizacije Oštra nula (Banja Luka), Zdenka Kovačević iz organizacije Sretenje (Požega), kao i Branka Ćurčić i Zoran Gajić iz Grupe za konceptualnu politiku (Novi Sad).\nNa tribini se pričalo o uzurpaciji mesnih zajednica od strane partija, zatim o tome koliko su građani uopšte spremni da iskoriste sva prava koja imaju, ali se otvorila tema i koliko je organizacijama civilnog društva teško da steknu poverenje, kako članova mesnih zajednica, tako i građana. Istaknuto je da bi građani trebalo da budu svesni da MZ zapravo pripadaju njima, kao i budžeti kojima one raspolažu.\nVrata MZ se sve više zatvaraju za građanske inicijative, jer političke partije u njima počinju da vide konkurenciju, a MZ partijama uglavnom služe kao najefikasnije mesto mobilizacije građana za izbore.


Faktor | "Desetka" podgoričke Budućnosti detektovala najopasnijeg igrača Sarajeva\nGledao bh. prvake\n"Desetka" podgoričke Budućnosti detektovala najopasnijeg igrača Sarajeva\nObjavljeno: 21.09.2020. u 21:06\nFudbaleri Sarajeva će u četvrtak od 20 sati na stadionu "Bilino polje" u Zenici ugostiti podgoričku Budućnost u susret trećeg pretkola Evropske lige.\nPred gostima iz Crne Gore sutra su, prema propozicijama UEFA-e, obavezna testiranja na koronavirus, a u srijedu ujutru će čarter poletjeti ka glavnom gradu Bosne i Hercegovine.\n- Odigrali smo odlično i izbacili Astanu, tako da su nam apetiti porasli pred utakmicu sa Sarajevom. Malo ko je vjerovao u nas, ali svi mi unutar kluba smo bili uvjereni da možemo da proći dalje. Sarajevo je sada najvažnije, samo o tome razmišljamo i naravno da smo svi optimisti - rekao je Igor Ivanović, "desetka" Budućnosti.\nIvanović smatra kako Sarajevo nije nepobjedivo...\n- Stručni štab će nam do tančina približiti protivnika u naredna dva dana, a ja sam ih gledao protiv Dinama iz Bresta (poraz 2:1) i Borca iz Banja Luke (pobjeda 4:2). Sarajevo je kvalitetna ekipa koja igra agresivno, a kao najbolji igrač se izdvaja Benjamin Tatar - govori 30-godišnji ofanzivac za zvaničnu klupsku stranicu, te dodaje:\n- Naša prednost je što se igra jedna utakmica i što nema publike kada već igramo u gostima, jer Sarajevo ima odlične navijače koji im daju vjetar u leđa i koji su često igrač. Moramo da budemo obazrivi, a samopouzdanja nakon Astane sigurno ne nedostaje.\nPobjednika ovog susreta u play-offu Lige Evrope dočekat će bolji iz meča Riga - Celtic.\n- Sarajevo jeste po koeficijentu slabije od Astane, da smo mogli da biramo sigurno bi željeli da izvučemo Sarajevo na žrijebu, ali to ne znači da ćemo da se opustimo. Niti smijemo, niti možemo. Moramo da budemo agresivniji i skoncetrisaniji nego protiv Astane, jer je ulog mnogo veći, a želja svih nas je da se domognemo play-off runde za Ligu Evrope.\nFK Budućnost PodgoricaIgor IvanovićFK SarajevoEvropska liga\nKoronavirus obara rekorde u Bugarskoj, navijači CSKA očito ne mare za to\nOvako su Zmajevi ocijenjeni za ovosedmične nastupe u evropskim kupovima


Star wars - akcije i cena | Moj Katalog\nPočetna / Proizvodi / Star wars\nStar wars - akcije i cena\nDa li tražite ponude i kataloge za star wars? Verovatno ste proveli dosta vremena razmišljajući o tome kako da uštedite novac prilikom kupovine proizvoda kao što je star wars. Na ovoj stranici ćete pronaći pregled svih letaka sa sjajnim cenama za star wars.\nVažeći u svim Computerland marketima.\n06.07. - 04.08.2020\nVažeći u svim Aman marketima.\nMi u Moj Katalog znamo sve o ponudama, akcijama, lecima i katalozima koji su dostupni za star wars. Možemo da pronađemo najbolje popuste i prvi ćemo Vas obavestiti kada star wars bude na akciji. A to znači da možete da ostvarite neverovatne uštede prilikom Vaše nedeljne kupovine. Samo pogledajte koliko su naše akcije i ponude iz najnovijih letaka mogle da Vam pomognu da uštedite na proizvodu star wars.\nProverite cenu proizvoda star wars kod Vaših omiljenih prodavaca\nAko želite da uštedite novac, jednostavno kliknite na neku od akcija i pogledajte aktuelnu cenu kod Vašeg omiljenog prodavca Computerland, Aman. Da biste pojednostavili svoju pretragu sniženja, možete filtrirati kataloge i letke određenih robnih marki. Ne zaboravite da u Moj Katalog takođe možete da vidite popuste na veliki asortiman drugih proizvoda. Pogledajte naše neverovatne ponude i počnite da štedite prilikom kupovine.\nPogledajte trenutne ponude i promocije Vaših omiljenih proizvoda, kao što su smrznuto pecivo fresco, sasatinnie, signe lykke skonnord, salama, starbucks. Ovde na Moj Katalog imate sve na jednom mestu, i samo jedan klik Vas deli od sjajnih ponuda. Nastavite da se vraćate kod nas – neprekidno radimo na poboljšanju naše usluge i svakodnevno dodajemo nove promocije i akcije kako bismo Vam ponudili najniže cene!\nstar wars - prodavci\nstar wars Aman\nstar wars Computerland


Turska ante portas: Šta je o tome rekao Putin? - Ekonomske Vesti\nTurska ante portas: Šta je o tome rekao Putin?\n17. nov. 2020 17. nov. 2020 Andrija Matić 0 Comments\nTurska vojska će stići na suverenu teritoriju Azerbejdžana u okviru zajedničkog rusko-turskog Centra za nadzor sporazuma postignutog između Jermenije i Azerbejdžana, u kom broju ne zna se.\nAli svi, ne samo Rusi nego i zvanično Francuska i SAD, pitaju ruskog predsednika Vladimira Putina koja tu uloga Turske.\nOn je upravo odgovorio u ekskluzivnom intervjuu Pavlu Zarubinu sa TV kanala Rusija 1.\nPutin je rekao da su sve ovo što se dešava na Kavkazu geopolitičke posledice razbijanja SSSR-a i propuštanja tadašnjeg rukovodstva da 1988. godine nešto preduzme. A sada, rekao je Putin, Azerbejdžan je nezavisna država i ima pravo sebi da bira saveznike što ona i čini.\nOn je podsetio da Nagorno Karabah, koji je nezavisnost proglasio 1991. godine, nije priznala čak ni Jermenija što znači da je cela međunarodna zajednica smatrala da Nagorno Karabah sa sedam pripadajućih regiona pripada Azerbejdžanu.\nŠto se tiče pitanja Francuske i SAD o ulozi Turske, Putin je rekao da Turska nije kopredsedavajući Minskog procesa, kao što su Rusija, Francuska i SAD, ali je bila unutar Minske grupe.\n„Uloga Turske? O tome se čuju razne ocene od raznih država i ličnosti. Mi znamo dramatičnu istoriju između Turske i Rusije tokom vekova, ali sličnu istoriju su imale Nemačka i Francuska, pa su to prevazišli, premostili u interesu svojih naroda. Zašto mi ne bismo učinili isto, pronašli kompromis poštujući partnera“, rekao je Putin.\nPutin je najmanje dva puta tokom ovog intervjua stao u odbranu jermenskog premijera Nikole Pašinjana, odlučno odbacujući optužbe da je Pašinjan počinio izdaju.\nOn je rekao da je Pašinjanu još dok je sukob bio na početku nuđeno kompromisno rešenje, ali je on odbio i odlučio se za borbu na sve ili ništa .\n„Tako da o njegovoj izdaji ne može biti ni reči. Situacija na bojištu, o čemu je Pašinjan otvoreno i pošteno govorio prekjuče, složila se tako kako je rekao, nema se šta dodati“, rekao je Putin.\nOn je rekao da je Jermenija u takvoj situaciji da ne može sebi da dozvoli raskol društva.\n„Ne može sebi da dozvoli da joj vlast organizuje ulica“, rekao je Putin u intervjuu za TV kanal Rusija 1.\n← Smešna strana sveta: Kako je nacionalna kompanija podržala intimni video nacionalnog fudbalera\nBoris Milošević prvi Srbin u Vukovarskoj koloni sećanja →


10 stvari koje će se desiti u Brazilu - Sportske.net\n10 stvari koje će se desiti u Brazilu\nNa osnovu anketa na društvenim mrežama o događajima i situacijama koje se očekuju na predstojećem Mondijalu, najveće šanse daju se sledećim.\nFoto: Beta/AP Photo/Eraldo Peres\n1. Engleska će da razočara. Imaju tešku grupu, osrednju ekipu, selektora u kog sumnjaju. Njima optimizma niakd ne manjka, ali čini se da ga nikad nije bilo manje no pred ovo Svetsko prvenstvo.\n2. Luiz Suarez će ponovo biti u ulozi negativca. Najbolji strelac Premijer lige u upravo završenoj sezoni je sklon raznoraznim zvrčkama, engleska javnost je ubeđena da će na meču protiv njih da nadmaši sebe u 'nestšlucima'.\n3. Reditelji tv prenosa će koristiti svaki mogući treutak da prikazuju atraktivne Brazilke na tribinama. Podržavamo.\n4. Biće masovni protesti 'običnog naroda'. Na 'generalnoj probi', Kupu Konfederacija, se jasno videlo koliko nezadovoljstvo vlada u narodu, traži se ulaganje u obrazovanje, zdravstvo i socijalne programe. Sve te sfere su ispaštale zbog organizacije Mondijala.\n5. Kontroverze oko tehnologije na gol liniji. Englezi ne mogu da prežale Lampardov poništen gol protiv Nemaca od pre četiri godine, ali sećaju se i diskutabilnog protiv Zapadne Nemačke u finalu na 'Vembliju' 1966. kad su jedini put postali svetski prvaci.\n6. Svi će pričati kako je 'Brazuka' bolja lopta nego 'Džabulani', kojom se igrao prethodni Mondijal.\n7. Obala Slonovače će konačno da zablista. U Nemačkoj i Južnoj Africi ova reprezentacija je imala veoam teške grupe i tu završavala učešće, sada se 'Slonovima' daju mnogo veće šanse, jer put do nokaut faze vodi kroz duele sa Kolumbijom, Grčkom i Japanom. Tim koji u svojim redovima ima Drogbu i Jaju Turea ovakvu priliku neće propustiti.\n8. Pašće rekord po broju uplata na kladionicama. Mnogi koji to inače ne čine će prognozirati bar ko će da osvoji 'Boginju'.\n9. Miroslav Klose će postati najbolji strelac u istoriji Mondijala. Rekord drži Luis Nazario da Lima Ronaldo sa 15 golova, Klose za sada ima jedna manje na svom kontu.\n10. Ponoviće se čuveni 'Marakanazo'. To znači da Brazil neće da osvoji titulu svetskog šampiona kao što nije ni prethodni put kada je bio domaćin 1950. godine. 'Karioke' su tada u finalu poražene od Urugvaja.


Film hercegovačkog reditelja na dodatnim projekcijama za Oskara | Herceg Televizija Trebinje\nFilm hercegovačkog reditelja na dodatnim projekcijama za Oskara\nIzvor: Večernje novosti | Foto: moscowfilmfestival.ru | Datum:06.12.2015.\nSrpski kandidat za Oskara, u kategoriji najboljeg stranog filma, "Enklava", reditelja i scenariste Gorana Radovanovića, od 7. do 12. decembra biće predstavljena na dodatnim projekcijama za članove Američke filmske akademije u Los Anđelesu.\nOve projekcije su dio kampanje srpskog kandidata kako bi se što bolje predstavio članovima Akademije koja odlučuje o Oskarima.\nPred američku publiku "Enklava" stiže sa najboljim preporukama - 15 nagrada na svjetskim festivalima, među kojima je i ona posljednja, osvojena u Goi, u Indiji.\n- U Los Anđeles odlazimo glavna glumica Anica Dobra i ja. Tokom tih nedjelju dana, planirane su projekcije za članove Akademije, imamo ugovorene i intervjue za ugledne listove. Učinićemo sve što je u našoj moći da na najbolji način promovišemo naš film - kaže Radovanović.\n- Osim nespornog kvaliteta, Oskar je pitanje i lobiranja, a to znači i novca. Reklame, intervjui, prostor u medijima, internet-kampanja, sve to košta. Zahvalan sam državi na pomoći da se promovišemo što je bolje moguće - kaže reditelj.\nRadovanović kaže da je "Enklava" imala i odgovarajuću marketinšku podršku.\n- Unajmili smo pres agenta koji nam ugovara gostovanja i dodatne projekcije, reklamiramo se u čuvenom filmskom magazinu "Varajeti", imali smo i malu internet-kampanju.\nNa pitanje kakve su šanse "Enklave" u trci za Oskar, reditelj, koji se upravo vratio iz Indije sa specijalnom nagradom žirija, iskreno odgovara:\n- Nemamo nerealna očekivanja. To je Holivud, drugi svijet, u kom važe neka druga pravila. Ali, ohrabruje nas dosadašnji festivalski uspjeh filma. "Enklava" je sa oduševljenjem prihvaćena i nagrađena u Meksiku, Moskvi, Indiji, a to su tri potpuno različita mentaliteta. To govori da film ima univerzalnu poruku i da dobro komunicira sa najrazličitijom publikom. Za mene je to već dovoljna nagrada - kaže Radovanović.


Da mogu naše bake bi je proglasile svetom biljkom.\nPROČITAJTE: LEKOVITA SUPA OD KOPRIVE: Obavezno jelo ovog proleća, pucaćete od energije i zdravlja! (RECEPT)\nPROČITAJTE: UŽAS U PANČEVU! Snimao se*s sa ćerkom, a onda video slao prijateljima u pokušaju da je podvodi


Đurić čestitao Dan državnosti\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić svim građanima Republike Srbije čestita Dan državnosti.\nKako se navodi u čestitki, "građani KiM treba da sa ponosom ističu pripadnost srpskoj državi", te da "strpljivo rade na snaženju njenog institucionalnog, političkog i ekonomskog uticaja u našoj južnoj pokrajini".\n"Karađorđeva ustanička Srbija nastala je zahvaljujući vekovima čuvanoj državotvornoj svesti i snažnim temeljima nekada moćne države Nemanjića na koje je nadzidana nova državna građevina. Ti temelji bili su i jesu na Kosovu i Metohiji, i odande ih niko i ništa ne može izmestiti".\nĐurić u čestitci ističe da se na Dan državnosti "KiM definiše kao državnotvorni i politički kolektiv".\n"Dok god kao kolektiv postojimo, polagaćemo pravo na zemlju našeg zajedničkog iskona".


Skupština o urbanističkim planovima bez prisustva dela opozicije | Novosadski informativni portal 021\nSkupština o urbanističkim planovima bez prisustva dela opozicije\nSkupština grada će u petak raspravljati pretežno o urbanisitčkim planovima, gde se izdvaja plan Limana zbog kojeg su hiljade građana prošle godine podnosile primedbe.\nNovi Sad 09.05.2019. | 18:24 > 08:08\nOsim toga, Skupština bi trebalo da donese odluku o minimalnoj ceni održavanja zgrada koja će biti znatno viša nego sadašnja, da odobri da sadašnji v. d. direktori GSP-a i Stana ostanu na tim funkcijama nakon konkursa i da odobre niz planova i izveštaj o poslovanju javnih preduzeća i gradskih ustanova. Na sednici ni ovaj put neće biti prisutni poslanici opozicije iz DS-a i samostalni odbornici koji bojkotuju zasedanja u okviru "Sporazuma sa narodom".\nIako neće biti svih opozicionara, za očekivati je da odbornici iz redova SRS i Dosta je bilo reaguju na Urbanistički plan Limana koji se usvaja uz tek usvojen deo primedbi građana. Naime, iako su hiljade Limanaca tražile da se ne gradi većina od planiranih osam garaža, Komisija za planove i urbanisti su samo prihvatili da se broj smanji za tri. Takođe, odbijene su i mnoge druge primedbe kao što je protivljenje gradnji ugostiteljskog objekta od 300 kvadrata u Limanskom parku ili saobraćajnice u istom parku uz sam Most slobode, ali su zato odobrene razne nadogradnje i zidanja po Limanima. Više o konačnoj verziji plana pročitajte OVDE.\nSem rasprave o Limanskom planu, očekuje se da će opozicija reagovati na to što se skoro svi ostali urbanistički planova na dnevnom redu nalaze kako bi se ispunio zahtev nekog investitora za povećanje spratnosti ili veličine objekta i slično. Čak 12 od 20 planova koji su dnevnom redu se menjaju uz obrazloženje da je potrebna izmena uslov za gradnju ili legalizaciju samo jednog objekta iako se neki od regulacionih planova odnose na područja koja pokrivaju po nekoliko gradskih četvrti. Ceo spisak planova koji su pred odbornicima pogledajte u dnevnom redu u galeriji.\nPred Skupštinom je i razmatranje izveštaja o realizaciji investicija u javnim preduzećima u 2018. godini, kao i programa uređenja putne privrede, komunalne delatnosti, Fonda za životnu sredinu, protivpožarnu zaštitu... Većina planova pokazuje da je sve realizovano skoro 100 odsto, ali treba uzeti u obzir i to da je većina ovih planova prošle godine i po više puta menjana tokom rebalansa i da su tako usklađeni da na kraju u izveštajima pokaže da je sve urađeno. Na primer, prvobitni plan GSP je predviđao kupovinu novih autobusa, ali kako se to nije desilo plan investicija je rebalansiran i novac je upotrebljen za ranije plaćanje lizinga za autobuse kupljene 2016. godine.\nTakođe, usvajaće se i manje izmene planova rada nekoliko kulturnih ustanova, pretežno usklađivanja troškova zbog pojedinih predstava ili drugih programa. Razmatraće se i izmena plana rada SPENS-a zbog uzimanja kredita od 100 miliona dinara za otpremnine 68 radnika koji odlaze kao višak.\nOdbornici će razmatrati i predlog odluke o minimalnoj visini iznosa o tekućem održavanju zgrada i minimalnoj visini iznosa izdvajanja na ime troškova investicionog održavanja zajedničkih delova zgrade. Ovom odlukom će se troškovi koje građani plaćaju za održavanje zgrada povećati, jer su mnoge skupštine stanara imali simbolične iznose od 100 dinara, a sada će te sume za tekuće i investiciono održavanje ukupno biti četiri, pet puta više. Više o ovoj odluci pročitajte OVDE.\nKonačno, na Skupštini Grada će se razmatrati i više kadrovskih izmena, u osnovi izmene pojedinih članova Nadzornih odbora ili Školskih odbora, ali i imenovanje direktora dva javna preduzeća. Na čelna mesta GSP-a i Stana će nakon konkursa sesti osobe koje su do sada i bile njihovi v. d. direktori. Tako će Milovan Amidžić voditi GSP, a Ivan Radojičić Stan. Više o njihovom izboru pročitajte OVDE.\n10.05.2019 • 10:08\nda li smo ljudi?!\nIz naših para će graditi garaže na javnim parkinzima koji su sada besplatni, zatim će od nas skupo naplaćivati parkiranje u javnoj garaži, a pri tome će uništiti zelenilo i izgled našeg grada a dobiće se desetak novih parking mesta. Ovo nije više pitanje urbanizma, nego da li smo ljudi ili ne da dozvoljavamo da nam se ovo radi?!\n10.05.2019 • 08:43\nCelog zivota cekam na vase planove .\n09.05.2019 • 22:56\nubijanje grada se nastavlja\nDa li je moguće da ćemo stvarno dozvoliti da besplatne parkinge pretvore u garaže u kojima se naplaćuje parking?! Da umesto zelenila oko parkinga imamo betonsku kocku?! Da umesto jedine veće zelene površine u kvartu i dečijeg igrališta imamo peti vrtić u krugu od 500 metara?\n09.05.2019 • 19:48\nPa vi niste normalni, kakvo izdvajanje novaca, kakav novi namet.... Gde je grejanje ovih dana!? Plate nikad manje, mi nikad jadniji, bedniji.... Dokle više nas ponižavate.Sedite tamo u skupštini grada polu pismena ekipa uredno ćutite i nas po novčaniku lupate. Reči nemam, koliko granice nemate a, .....! A, o Radojičiću i Amidziću suvišno je i komentarisati. Kopirant i pripravnik iz uprave jašu dva preduzeća... Jadni zaposleni a, i mi gradjani na čelu sa onim glumcem od gradonačelnika.\n08.12.2019. Novi Sad 0\nNova radna grupa za odvikavanje od pušenja će se formirati u ponedeljak, 9. decembra u Domu zdravlja "Novi Sad", objekat u Rumenačkoj 102.\nU ponedeljak komemoracija i ispraćaj Đorđa Subotića\nKomemoracija i ispraćaj vojvođanskog političara i aktiviste Đorđa Subotića održaće se u ponedeljak, 9. decembra.\n08.12.2019. Novi Sad 7\n06.12.2019. Novi Sad 9\n06.12.2019. Novi Sad 53\n06.12.2019. Novi Sad 28\n06.12.2019. Novi Sad 19\n06.12.2019. Novi Sad 21


Ministar Dedić razgovarao s Christopherom Sheldonom o projektima u FBiH￼￼ - mojusk.ba\nFederalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić razgovarao je danas u sjedištu ovog Ministarstva s Christopherom Sheldonom, šefom ureda Svjetske banke u BiH i Crnoj Gori i njegovim saradnicima, Igorom Palandžićem, višim specijalistom za vode i Samrom Bajramovićem, analitičarkom za operacije.\nNa sastanku je razgovarano o Projektu modernizacije sektora vodosnabdijevanja i pripremnim aktivnostima koje bi trebale biti realizirane prije zvaničnog početka radova na ovom projektu. Razgovarano i o projektu poljoprivrede koji je Svjetska banka odobrila kao i o dodatnom finansiranju za regionalni projekat Sava Drina.\nMinistar Dedić ukazao je na važnost prirodnih resursa koje naša zemlja ima u oblasti poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva te naglasio potrebu još kvalitetnijeg i efikasnijeg upravljanja istima.\nPredstavnici Svjetske banke iskazali su zadovoljstvo do sada učinjenim napretkom u oblasti poljoprivrede i vodoprivrede te izrazili nadu da će novi projekti biti implementirani s ciljem unapređenja stanja u navednim oblastima, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.


Presuda Suda (osmo vijeće) od 7. kolovoza 2018. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Verwaltungsgerichtshof - Austrija) – Gerhard Prenninger i dr. protiv Oberösterreichische Landesregierung\n(Zahtjev za prethodnu odluku – Okoliš – Direktiva 2011/92/EU – Procjena učinaka određenih projekata na okoliš – Prilog II. – Točka 1. podtočka (d) – Pojam „sječa šuma radi prenamjene zemljišta” – Otvaranje trase kroz šumu vezano uz izgradnju i iskorištavanje nadzemnog elektroenergetskog prijenosnog voda)\nTužitelji: Gerhard Prenninger, Karl Helmberger, Franziska Zimmer, Franz Scharinger, Norbert Pühringer, Agrargemeinschaft Pettenbach, Marktgemeinde Vorchdorf, Marktgemeinde Pettenbach, Gemeinde Steinbach am Ziehberg\nTuženik: Oberösterreichische Landesregierung\nuz sudjelovanje: Netz Oberösterreich GmbH\nTočku 1. podtočku (d) Priloga II. Direktivi 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš treba tumačiti na način da je pojmom „sječa šuma radi prenamjene zemljišta” u smislu te odredbe obuhvaćeno otvaranje trase kroz šumu u svrhu izgradnje i iskorištavanja nadzemnog elektroenergetskog voda, poput onoga o kojem je riječ u glavnom postupku, tijekom njegova zakonitog postojanja.\n1 SL C 318, 25. 9. 2017.


Sferopulos zamenio Spahiju u Makabiju | N1 Srbija\nSferopulos zamenio Spahiju u Makabiju\n18.11.2018. |12.55 |\nMakabi iz Tel Aviva je posle veoma lošeg starta u Evroligi smenio hrvatskog trenera Nevena Spahiju. Novi trener "ponosa Izraela" će biti grčki stručnjak Janis Sferopulos.\nPosle sedam odigranih utakmica u Evroligi Makabi je dobio samo jedan meč. "Ponos Izraela" je pobedio jedino podgoričku Budućnost i uz Darušafaku su ekipa koja je sigurno u najlošijoj formi u ovom takmičenju. Makabi je i ove godine imao ogromna ulaganja u svoj roster, doveden je Skoti Vilbekin koji je bio želja skoro svakog kluba u Evropi ali su rezultati izostali.\nSpahija: Makabi sa ovakvim rosterom mora mnogo bolje\nIzraelski mediji: Spahija pred otkazom u Makabiju\nLogičan sled događaja je bio otkaz treneru Nevenu Spahiji koji je prošle sezone došao u Tel Aviv iz NBA lige gde je bio pomoćnik u stručnom štabu Atlante.\nNovi trener Janis Sferopulos je potpisao dvogodišnji ugovor sa višestrukim šampionom Evrope.\n"Veoma sam ponosan što ću biti deo kluba sa velikom tradicijom kakvu ima Makabi. Želim da se zahvalim vlasnicima, upravi i onima koji su imali poverenja u mene. Navijačima ću reći da ću uraditi sve što je u mojoj moći da uspemo. Vreme je da naporno radimo sa svim igračima kako bi se situacija promenila. Verujem u tim i ovaj sastav. Borićemo se zajedno i igrači će biti spremni da daju 100 odsto, a sada je vreme za rad", poručio je Janis Sferopulos za klupski sajt.\nשינוי על הקווים >>https://t.co/LrdgR1xkDopic.twitter.com/gJ9qlGkNvo\nOvaj grčki trener je vodio ekipu Olimpijakosa od 2014. godine kada je takođe preuzeo ekipu tokom sezone od Jorgosa Barcokasa. U prvoj sezoni on je doveo svoj tim do finala Evrolige u Madridu kada su crveno beli poraženi od Reala. Isti uspeh je Olimpijakos imao 2017. godine kada su Pirejci izgubili od Fenerbahčea u Istanbulu. Pod njegovim vođstvom Olimpijakos je osvojio dva puta titulu šampiona Grčke, a posle prošlosezonskog poraza u četvrtfinalu Evrolige od Žalgirisa finalu grčkog plej-ofa od Panatinaikosa Sferopulos i Olimpijakos su završili saradanju.\nOsim Olimpijakosa, Sferopulos je samostalno vodio Panionios i Kolosos sa Rodosa, a bio je asistent u grčkoj reprezentaciji, Olimpijakosu, PAOK, CSKA iz Moskve kao i u Hjuston Roketsima.\nJanis Sferopulos kk olimpijakos kk makabi neven spahija


Da li ste raspoloženi za klabing u Africi? | pudlica.com\nDa li ste raspoloženi za klabing u Africi?\nKada se pomene putovanje u Afriku, većina ljudi pomisli na safari i upoznavanje sa tradicionalnim kulturama. Gotovo je neverovatno koliko lako smetnemo s uma da na kontinentu na kom živi oko šestina svetske populacije može biti i nečeg drugog osim rezervata u kojima možete uživo gledati kako lav pretvara zebru u ručak. A kontinent na kojem postoje metropole poput Kaira, Johanesburga, Lagosa i Najrobija, svakako nudi i nešto od urbanih sadržaja.\nKada se govori o klupskoj sceni u Africi, pre svega se govori o Južnoafričkoj Republici i njenim najvećim gradovima – Johanesburgu i Kejp Taunu. Prva stvar koju treba znati jeste da ukoliko se nađete u Johanesburgu, nećete imati „svet pod nogama“, bar ne sa prosečnom srpskom platom. Johanesburg je ekonomski centar Afrike i gradu kom je iskopano 40% svetskog zlata, te su i plate shodno tome više nego u Srbiji. Ipak, cene neće podsećati ni na zapadnoevropske, ali tek da se zna, za dobru žurku u ovom gradu treba i da se zavuče ruka u džep, jer pivo u barovima u proseku košta između 2 i 3 evra. Ukoliko ste zaboravili keš u hotelskoj sobi, bez brige – skoro svugde primaju i kartice.\nNajlakše je krenuti u zabavu iz Sendtona, finansijskog i poslovnog centra Johanesburga, koji je ujedno i centar noćnog života u ovom gradu. KlubTabookoji se nalazi u Sendtonu je jedan od najpoznatijih klubova u Johanesburgu, gde nastupaju najpoznatiji domaći, ali i strani DJ-evi, a na meniju su uglavnom haus, R&B i domaća muzika pod nazivom kwaito – mešavina hip hopa i hausa. Tu su i Sumo Club mesto koje je već regularno među najpopularnijim u gradu, kao i Booth, koji je otišao korak dalje od konkurencije – uveli su kabinu za selfi, kako biste lako mogli da podelite preko društvenih mreža gde se nalazite i kako se osećate.\nI van Sendtona je živo, a jedan od najpopularnijih klubova je Harem, koji pored dobre zabave insistira i na eleganciji, pa vas ovde mogu zaustaviti na vratima ukoliko ste krenuli u japankama. Masovne zabave praćene elektronskom muzikom, nalaze se, kako to već običaj nalaže iza vrata koja podsećaju na ulaz u skladište.Carfax nije samo jedan od najboljih klubova u gradu, već i mesto gde se lokalni muzičari rado okupljaju, pa ćete pre elegancije naići na muzičke eksperimente. Klub sugestivnog imena Hush (Pst! na engleskom) jednostavno upućuje na svoj koncept – što se desi u Hush-u ostaje u Hush-u. Za one koji preferiraju da im se nešto desi pod pokroviteljstvom duginih boja, tu je i specijalizovan bar Ratz.\nI čisto da znate, ukoliko se probudite mamurni i poželite pljeskavicu, autobus iz kog prodaju srpske pljeskavice pod imenom Balkan Burger vozi po johanseburškim pijacama, dok ćete za sinoćne grehe moći da se ispovedite u Crkvi svetog Tome, glavnom okupljalištu srpske dijaspore u Africi.\nKako doći do Johanesburga?\nPOSLE ŠEST GODINA: Air France ponovo leti za Beograd\nPatrijarh Irinej u poseti Africi: Poglavar SPC sa vernicima u Bocvani i Južnoafričkoj Republici\nNajbolji način da dođete do Johanesburga je da ne kupujete avio-karte u poslednjem trenutku, nego kao iskusni putnici, na vreme, dok su na promociji. U Air France OH LALA DEALS promociji povratnu kartu za Johanesburg možete kupiti po ceni od 529 evra. Promocija traje od 8. do 29. januara, a karte se mogu iskoristiti čak do 10. decembra 2019. Još 100 destinacija je uključeno u ovu akciju, pa posetite www.airfrance.rs, ili ovlašćene turističke agencije, dok ćete detaljan spisak pronaći na adresi https://www.airfrance.rs/RS/en/local/resainfovol/meilleuresoffres/promo_ohlala.htm.\nAir France, globalna avio-kompanija inspirisana Francuskom, polaže veliku pažnju na visoke standarde i brigu o putnicima, te svaki let, širom Francuske, Evrope i sveta, pretvara u momenat čistog zadovoljstva.\nAir France-KLM je vodeća grupa kada je u pitanju međunarodni saobraćaj iz Evrope. Zahvaljujući svojim brendovima Air France, KLM Royal Dutch Airlines, Transavia, Joon i HOP! grupa je 2018. svojim putnicima ponudila mrežu letova od 314 destinacija u 116 država. Sa flotom od 537 operativnih vazduhoplova i prevezenih 98,7 miliona putnika u 2017, Air France-KLM dnevno izvede do 2300 letova, uglavnom iz svojih habova – aerodroma Šarl do Gol u Parizu i Amsterdam-Schiphol.


Jutarnji list - Vozila koja mogu raspoznati okolinu: autonomna vozila na britanskim cestama već ove godine\nVozila koja mogu raspoznati okolinu: autonomna vozila na britanskim cestama već ove godine\nMinistarstvo ističe kako bi ta tehnologija mogla povećati sigurnost u prometu jer će biti manje ljudskih grešaka\nObjavljeno: 28. travanj 2021. 19:01\nAutonomna vozila pojavit će se na britanskim cestama kasnije ove godine, objavilo je u srijedu britansko ministarstvo prometa.\nMinistarstvo ističe kako bi ta tehnologija mogla povećati sigurnost u prometu jer će biti manje ljudskih grešaka na koje otpada 85 posto nesreća.\n„Ovo je ogroman korak za sigurno korištenje autonomnih vozila u Ujedinjenom Kraljevstvu koji će buduća putovanja učiniti zelenijima, lakšima i pouzdanijima...“, rekla je ministrica Rachel Maclean, a prenosi agencija dpa.\nFOTO, VIDEO Ovo je budućnost transporta u gradovima: Amazonov Zoox predstavio autonomni Robotaxi\n#Ujedinjeno Kraljevstvo #autonomna vozila\n18. siječanj 2022 23:46


[es] - Koji su najunosniji programski jezici?\n[es] :: Ostali programski jezici :: Koji su najunosniji programski jezici?\n[ Pregleda: 4877 | Odgovora: 13 ] > FB > Twit\nČlan broj: 324833\nKoji su najunosniji programski jezici? 01.03.2015. u 09:06 - pre 60 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 01.03.2015. u 09:47 - pre 60 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 24.02.2016. u 17:06 - pre 48 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 24.02.2016. u 20:37 - pre 48 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 24.02.2016. u 21:01 - pre 48 meseci\nČlan broj: 331571\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 05.03.2017. u 20:57 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 05.03.2017. u 22:06 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 05.03.2017. u 22:29 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 05.03.2017. u 22:48 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 05.03.2017. u 22:50 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 06.03.2017. u 06:57 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 06.03.2017. u 16:28 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 06.03.2017. u 16:49 - pre 36 meseci\nRe: Koji su najunosniji programski jezici? 06.03.2017. u 23:49 - pre 36 meseci\n18.09.2008. programski jezici za mikrokontrolere pitanja i od..\nRegistrovani: 8 ( vjova, colke77, Nex007, deedee5, mnn, Sava, SG kamikaza, član )


Hitno! Posao Radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja Inđija - 230 aktuelnih poslova | Oglasi za posao Jooble\nSubotica radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nČačak radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nLazarevac radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nObrenovac radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nGornji Milanovac radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nĆuprija radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nSenta radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja\nmanipulativni radnik Inđija\nradnik na masini Inđija\nstručnjak za IT i tehničku podršku Inđija\nslužbenik fizičkog obezbeđenja Inđija\nradnik na istovaru i utovaru Inđija\ntechnical support engineer Inđija\npurchasing manager Inđija\nPosao Radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja Inđija\n1-20 od 230 rezultati\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Radnik-fizičko tehničkog-obezbeđenja, Inđija" poslovi pojave na sajtu Jooble\n...Opis posla: Fizičko-tehnička zaštita lica i imovine Strucna sprema: SSS Broj izvrsilaca: više od 10 Znanje i vestine: Uslovi:... ...Kandidati koji ispune zahteve i očekivanja imaju mogućnost prijema u stalan radni odnos Redovna primanja Mogućnost napredovanja...\n...Potreban fizički radnik za rad u magacinu veleprodaje delova za ruska vozila. Radno vreme od 10-18 h od ponedeljka do petka, redovna plata i prijava. Radnu biografiju poslati na e-mail [email on klikdoposla. com] ili se javiti na brojeve telefona (***) ***-****, 64...\n...Glavne dužnosti I odgovornosti: Odgovoran za tehničko održavanje mašina, opreme i instalacija u proizvodnom pogonu Izrađuje... ...rukovodiocima proizovodnih organizacionih jedinica, naročito u pogledu obezbeđenja ispravnosti i pravilnog korišćenja proizvodne opreme i...\nNovi Sad Službenici obezbeđenja Sectra\nAgencija za obezbeđenje Sectra traži službenike obezbeđenja na teritoriji grada Novog Sada. Tel. (***) ***-****\n...napunjenu ambalažu Paletira upakovanu robu i odlaže na za to predviđeno mesto Očekujemo od Vas: Pouzdanost Upornost u radu Fizička spremnost Nudimo Vam: Mogućnost rada u jednoj od najbrže rastućih kompanija Siguran posao, redovna isplata zarade (plata...


Recaro a-s Mako i-Size (100-150cm), Carbon Black | AKSA\nRecaro a-s Mako i-Size (100-150cm), Carbon Black\nŠifra artikla: A036813\nRecaro je nemački brend, osnovan 1906 godine koji je započeo prozvodnju sa karoserijom automobila. Prvobitno ime kompanije Stuttgarter Carosserie Radfabrik je promenjeno u Recaro 1963. godine kada je fabriku odkupio Porshe i od tada se Recaro smatra specijalistom za sedišta automobila. Recaro 1971. godine započinje i proizvodnju sedišta za letelice-avione, pa se danas smatra jednom od vodećih kompanija i u ovoj oblasti. Prvo Recaro auto sedište za decu napravljeno 1998. godine kada je i startovala njihova proizvodnja i sve do danas se smatra jednim od najsigurnijih brendova za dečija auto-sedišta. Sva kratka i duža putovanja su sa Recaro auto sedištima mnogo bolja. Specijalna pena koja se nalazi u Mako auto sedištu omogućava savršeno prilagođavanje obliku tela vašeg deteta i pruža ergonomsku podršku.


Odluke o mjerama ograničavanja i privremenoj zabrani prelaska granica - Općina Funtana-Fontane\nLokacija: Općina Funtana-Fontane / Koronavirus / Odluke o mjerama ograničavanja i privremenoj zabrani prelaska granica\nObjavljeno: 19. ožujka 2020. u kategoriji\nOd ponoći su u Hrvatskoj na snazi odluke Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske kojima na snagu stupa čitav niz mjera u svrhu sprječavanja širenja zaraze novim koronavirusom u trajanju od 30 dana.\nOvim odlukama zabranjuju se javna okupljanja i sportski događaji, obustavlja rad u ugostiteljskim objektima i prodavaonicama osim prehrambenih i ljekarni, obustavlja se rad sportskih i rekreacijskih centara i obustavljaju se vjerska okupljanja. Na snazi je i privremena zabrana kretanja osoba preko graničnih prijelaza.\nObavijest o načinu prijema stranaka i trećih osoba u prostore Općine Funtana-Fontane u stanju epidemije bolesti COVID-19 15. svibnja 2020.\nOdluka o ukidanju nužne mjere zabrane napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka na području Istarske županije 20. travnja 2020.\nOdluka o dopuni Odluke o radnom vremenu trgovina 10. travnja 2020.\nOdluka o dopuni Odluke o zabrani napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka u Republici Hrvatskoj 10. travnja 2020.\nOdluka o izmjeni i dopuni Odluke o zabrani napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka u RH – e-Propusnice 2. travnja 2020.\nUputa o mjerama ograničavanja društvenih okupljanja, rada u trgovini, uslužnih djelatnosti i održavanja sportskih i kulturnih događanja – pojašnjenje pojma „poljoprivredne ljekarne“ 31. ožujka 2020.\nObavijest i uputa za postupanje Ministarstva poljoprivrede – produljenje roka važenja identifikacijskih iskaznica 31. ožujka 2020.\nHumanitarna akcija “Zajedno protiv korone” 30. ožujka 2020.\nPojašnjenje i obavijest vezana uz izdavanje propusnica 24. ožujka 2020.\nOdluka Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske o zabrani napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka u Republici Hrvatskoj 23. ožujka 2020.\nKolovoz (4) Srpanj (8) Lipanj (9) Svibanj (2) Travanj (11) Ožujak (26) Veljača (7) Siječanj (9)


No-Till , direktna setva bez obrade - Strana 45\nNo-Till , direktna setva bez obrade\nStrana 45 od 49 Prva ... 354344454647 ... Poslednja\nRezultati 881 do 900 od 968\nTema: No-Till , direktna setva bez obrade\n08-01-18, 18:18 #881\nPa ne bi meni bilo bitno da je no till.\nNego da odradim sve sam, da ne uzimam radnike.\nKod nas je malo problem radna snaga, a i kada pocnu da traze neke cifre za dnevnice, pa je cudo jedno.\nPoslednji uredio Manjevic; 09-01-18 u 02:21.\n15-01-18, 11:36 #882\nZahvaljeno 137 puta na 81 poruka\nEvropski traktori a domaca satnica\n07-07-18, 21:34 #883\nDa se prebacimo na pravo mesto u vezi direktne setve\nNe mora masina da bude skupa da bi radila posao...\n07-07-18, 22:03 #884\nmeni se svidja sejalica koja je cena da li neko zna ,izbacio bi plug tanjiracu setvospremac samo prskalica rasipac i sejalica sejati soju i psenicu smanjio bi i troskove u gorivu djubretu i semenu a sacuvao bi zemlju\n07-07-18, 22:14 #885\nTakva sejalica može da se nađe za 100 e.\n07-07-18, 22:16 #886\nNaravno samo poenta je u ulagacima koje covek u Adi pravi i koji su na RAD sejacici\n07-07-18, 22:25 #887\nNaravno.Ulagači su druga strana medalje.\n07-07-18, 22:28 #888\nJa sam probavao sa takvom i nije toliko bilo problema sa običnim ulagačima ali je bilo sa sakrivanjem zrna.\n07-07-18, 22:36 #889\nJos kada bi bili diskosni. Ali mislim da mogu da se rerade. Najveci problem je sejati psenicu direktno.\n07-07-18, 22:55 #890\n07-07-18, 22:58 #891\nA kaki su mu oni diskovi na olt sejalici,jel su fabrički ili pravio čova,ima na svijim drugim snimcima.\n07-07-18, 23:10 #892\nPravio je, u principu to je i najbitnije ti diskosni otvaraci reda u koje ulagac da li sanke ili tanjirasti kod zitne.....bas kao na slici ove Turske u pre nekom postu.\nSledeca slika je sa jednog ruskog sajta kako su radili nadogradnju postojece zitne u no-till\nMONTOYA (07-07-18), Srdjan Žorž (07-07-18)\n08-07-18, 00:17 #893\nTi ulagaci i ta sejalica bi se razvukla u drugom metru u nasoj zemlji\nSledeći 2 korisnici su se zahvalili Silver2010 na ovoj poruci:\nRodic (08-07-18), steva44 (13-07-18)\n08-07-18, 15:07 #894\nNe znam dal sam jasan bio,mislio sam na nodetku i dali se može to videti negde i napraviti te nosače diskova,radio no til ili ne dobro ih je imati spremne,npr. ove god je bilo dobro raditi samo drljačicom i setva,a tu diskozna sejačica dolazi do izražaja.\n08-07-18, 15:20 #895\nKod nas ove godine, jedno gazdinstvo onako bas jako, sejalo sa sejalicom na 70, koja kosta ko 6 majevica od 9 redi, sejali su i u povaljani tritikal i neke druge kulture, to je jako dugo nicalo, i nekako jako sporo raste...\n08-07-18, 15:44 #896\nShvatio sam te ja,pravio je covek i sa tim su ove godine sejali kukuruz i suncokret.Ja sam sliku/primer stavio kako rusi nadogradjuju zitnu a ispred nodetke ti treba koliko redova imas.\nAko ne mozes prekopirati iz videa onda treba otici kod coveka u Adu da pokaze.\nKoliko sam ja shvatio taj prelazak sa konvencionalnog na no-till ne moz' "preko noci", to je proces koji traje nekoliko godina da bi video efekte ove tehnologije.\nNorbert (08-07-18), savopunck (08-07-18)\n08-07-18, 17:55 #897\nTako je kazu da prvih 3-4 godine prinosi cak budu i nizi od prosecnih valjda dok se ne uspostavi daj prirodni balans u zemljistu i prva upotreba pluga ponistava sve to sto se godinama radilo!Bilo bi lepo kada bi ove nase nodetkice mogle da se preurede u no-till sejacice ja na primer sada trenutno razmisljam o strip-till varijanti jer mi je to sada trenutno moguce za nas male ficfirice!\n08-07-18, 18:05 #898\nGospodine rabadzija dali su nodetke sa diskovima koje se ovde spominju za kukuruz i ako jesu dali mozete da postavite neki snimak ili sliku takve pepravljene sejalice?Pregledao sam predhodne strane ali nisam uspeo da nadjem,hvala\n08-07-18, 18:07 #899\nTako je kazu da prvih 3-4 godine prinosi cak budu i nizi od prosecnih...\nU pocetku budu nizi, a posle se naviknes.\nSledeći 5 korisnici su se zahvalili North ARMY na ovoj poruci:\nbranko (29-07-18), diesel d-60 (08-07-18), DraleTD (08-07-18), ichbinmilan (09-07-18), MarkoSreta (08-07-18)\n08-07-18, 18:36 #900\nJa sam 5 punih godina radio gruberom i tanjiracom da se nebi odmah odrazilo na prinos. A samo jedan primer:\nPrijatelj je sve po redu radio konvencionalno za uljanu repicu a ja sam sejao direktno sa kukuruznom sejalicom. Razlika je bila u njegovu korist 200kg po hektaru stim da sam na radio bez osnovnog djubriva.\nBy novii in forum Agrotehnika u ratarstvu\nPoslednja Poruka: 09-01-19, 19:44\nPoslednja Poruka: 07-03-18, 13:07\nPoslednja Poruka: 01-06-17, 19:50\nTreća konferencija konzervacijskih sistema obrade i dan polja 2011\nPoslednja Poruka: 25-09-11, 17:04\nSva vremena su GMT +2. Vreme je 06:48.


Javna tribina o Prijedlogu izmjena i dopuna RP „Panjina kula-Hrastovi, lokalitet Breka“\nOpćinsko vijeće Centar Sarajevo je na 8. vanrednoj elektronskoj sjednici, održanoj 29. aprila 2020. godine, donijelo Odluku o pristupanju izradi izmjena i dopuna Regulacionog plana „Panjina kula-Hrastovi, lokalitet Breka“, kao i odluku o njenom provođenju.\nKako nalažu zakonske norme predviđeno je organizovanje javnog uvida u prijedlog plana i javne rasprave.\nOpćinski načelnik dr. Nedžad Ajnadžić je, s obzirom na preporuke kriznih štabova u vezi okupljanja građana, a s ciljem prevencije širenja koronavirusa, ustanovio praksu da građani mogu elektronskim putem upućivati svoje primjedbe, prijedloge i sugestije na predloženu plansku dokumentaciju. Stoga će javni uvid u prijedlog plana te javna rasprava biti održana elektronskim putem u trajanju od sedam dana.\nMaterijal za pomenuti Koncept plana je građanima dostupan na web stranici Općine Centar: www.centar.ba na sljedećem linku:


April 2020. – Kladjenje.rs\n30 Aprila, 2020 Viktor 52\nNova slot igra u Meridian online kazinu! Crvena ili crna, manja ili veća karta, koliko ste samo puta ovako duplirali dobitak na aparatu ili omiljenoj slot igri? Hi Lo je savršenstvo slot jednostavnosti i vrhunskog […]\n30 Aprila, 2020 Vlajko 0\nOvog vikenda su na programu mečevi sedmog kola beloruskog šampionata, u kom nas očekuje pregršt zanimljivih susreta. Kada je u pitanju trenutna tabela, na prvom mestu se mimo svih očekivanja nalazi ekipa Slucka, dok ih […]\n30 Aprila, 2020 K. 213\nPoslednjeg dana aprila u Meridianu svaki online depozit vredi 10% više! Bez obzira da li si novi ili stari igrač, da li si fan standardnog ili uživo klađenja – Meridian uvek ima spremne sjajne promocije.Zato […]\n29 Aprila, 2020 Viktor 309\nObožavaš online kladjenje ali se ne snalaziš sa karticama, računima i provizijama? Imamo fenomenalno rešenje – uplati depozit na svoj Meridianbet nalog putem iPay servisa i čeka te 10% bonusa. Kladi se internet kešom i […]\n29 Aprila, 2020 Peca 0\nZahvaljujući revanš mečevima polufinala beloruskog Kupa i revanšima polufinala Klausure u Nikaragvi, za danas imamo tiket. BATE – Slavija Mozir – 1/1 @ 1.90 u Bet365 Ekipa Slavije veliki je dužnik ekipi iz Borisova. Od […]\n29 Aprila, 2020 Vlajko 0\n28 Aprila, 2020 Viktor 305\nPridruži se najpopularnijoj zabavi na svetu Postani deo najpopularnije zabave na svetu – kladjenje na ishode tvojih omiljenih PES utakmica u kojima igraju pravi fudbalski timovi! Navikao si na svoje omiljene fudbalske timove iz liga […]\n26 Aprila, 2020 Viktor 141\nPosle nedelja borbe sa opakom zarazom, napokon dobre vesti za sve igrače – od ponedeljka 27. aprila ponovo počinju da rade uplatna mesta kladionice Meridian. Radno vreme poslovnica biće 8-17h. Imajući u vidu da se […]\n26 Aprila, 2020 Kapiten 0\nmCash ti na svaku uplatu donosi čak 15% više! Deponuj i ne propusti priliku!\n26 Aprila, 2020 Viktor 238\nKladionica Meridian ponovo je pripremila ponudu koju je nemoguće odbiti – svi igrači na poklon dobijaju dodatnih 15%. Bez obzira da li si ljubitelj bonusa za kladjenje na sport, virtuale, ili pak na brojeve, podigni […]\nTiket dana (nedelja, 26.04.2020)\n26 Aprila, 2020 Peca 1\nOčekuje nas druga polovina šestog kola beloruske lige, pa ćemo joj se posvetiti, bar dok ne počnu još neke evropske. Islač – Vitebsk – GG @ 2.16 u Meridianbet Domaćin je nešto lakši raspored na […]\n26 Aprila, 2020 Vlajko 0\nREGISTRUJ SE I OSVOJI 500 RSD – BEZ IKAKVIH USLOVA\n25 Aprila, 2020 Viktor 256\nU Meridianu praznici su svakog dana!Za dobar početak, spremili smo ti iznenađenje – registruj se na meridianbet.rs i bez ikakvih uslova na poklon dobijaš bonus u iznosu 500 RSD. Deluje nemoguće, ali toliko je jednostavno […]\nTiket dana (subota, 25.04.2020)\n25 Aprila, 2020 Peca 0\nOve subote, ponovo najviše zahvaljujući Belorusima, imamo materijala za tiket. Ipak, već u maju je najavljen nastavak nekih liga, a od onih najjačih prvi bi trebalo da krenu Nemci. Slavija Mozir – FC Minsk – […]\nTip dana: Brest – Soligorsk: Derbi dosadašnjeg dela prvenstva!\n25 Aprila, 2020 Vlajko 0\nU subotu su na programu još tri susreta u okviru šestog kola beloruske “Višaje” a svakako najzanimljiviji susret se igra u Brestu gde će istoimena ekipa dočekati Soligorsk. Biće ovo duel između prvoplasirane i trećeplasirane […]\n24 Aprila, 2020 Vlajko 0\nU petak se nastavljaju mečevi beloruskog šampionata, a ovoga puta su na programu dueli šestog kola. Za vas smo ovog puta pripremili duel između Nemana i Energetika koji je zakazan za 19 časova. Neman: Solidne […]\n23 Aprila, 2020 Vlajko 0\nOvog vikenda se nastavljaju mečevi beloruskog šampionata, a već od petka su na programu mečevi šestog kola u kom nas očekuje pregršt zanimljivih susreta. Trenutno je mimo svih očekivanja lider na tabeli ekipa Slucka koja […]\n22 Aprila, 2020 K. 352\nTreće izdanje “Fudbalskog kutka” u produkciji Meridian Sport! Ovog puta legendarni komentatorski duo priseća se završnice Evropskog prvenstva 1976, čiji je domaćin bio Beograd i popularna „Marakana“. Džajić, Popivoda, duel sa Zapadnim Nemcima i ponovo […]


Sputnjik na licu mesta: Kako je narod odbranio krstionicu - Sputnjik Srbija\n12:50 02.04.2019 (osveženo 14:19 02.04.2019) Preuzmite kraći link\nOni su se povukli na poziv sveštenika Manastira Miholjska prevlaka, a na profilu tog manastira na Fejsbuku objavljeno je da je ostrvo na kojem se nalazi krstionica policija opkolila sa kopna i sa mora.\nTokom noći zvonila su i manastirska zvona, koja su pozivala vernike na otpor molitvom, a služeno je svenoćno bdenje.\nU 9 sati počela je jutarnja liturgija, kojoj je prisustvovalo mnogo vernika, među kojima su bili i poslanik DF-a Milun Zogović, predsednik Prave Crne Gore Marko Milačić, potpredsednik Opštine Herceg Novi Miloš Konjević, predsednica SO Kotor Dragica Perović, odbornici tivatske, kotorske, hercegnovske i budvanske opštine.\nSekretar odbora za izgradnju manastira Prevlake otac Mijajlo Backović ispričao je šta se jutros događalo kod manastira.\n„Pozvao samo policajce da se povuku, da pođu kućama i zagrle svoju decu, kako bi bili ponosni na očeve koji nisu napravili bezumlje i poslušali naređenje da ruše svetinju. Policija nije intervenisala, jake policijske snage su još uvek prisutne u blizini krstionice.“\nBacković je naveo da je razgovarao sa načelnicima policije Tivat i Herceg Novi, koji su ga pitali na koji kompromis je spreman, na šta im je on odgovorio da je spreman samo na to da se krstionica ne ruši i da resorni ministar usliši molitve naroda da krstionica ostane tu gde jeste.\nU manastiru Miholjska prevlaka svakodnevno se vrše krštenja i sve je više onih koji u letnjem periodu žele da se krste pogružavanjem u more. Zbog toga je i odlučeno da krstionica bude obnovljena i postavljena na vodi.\nInače, nalog za rušenje krstionice „Suze Njegoševe“ na Prevlaci izdala je inspekcija Ministarstva održivog razvoja i turizma. Backović se nada da će dogovor s nadležnim ministarstvom biti moguć.\nPrva liturgija u odbranjenoj crkvi\nJutros je inače održana i prva liturgija u odbranjenoj crkvi, nakon koje je sveštenik Mijajlo Backović poručio da od sada ko god takne krstionicu, takao je u svetinju. On se zahvalio i svim policajcima koji su bili sinoć i koji su se stidjeli što su bili dio svega ovoga, kao i našoj braći (bokeljskim Hrvatima) rimokatolicima koji su danas došli da nas podrže, što je propraćeno gromoglasnim aplauzom.\nNa kraju pozvao sve koji mogu da od 17 časova dođu nakon večernje liturgije i ostanu da čuvaju crkvu sve dok se ne pronađe rešenje za ovu situaciju.\nArhimandrit manastira Miholjska prevlaka, Benedikt, kazao je da je čuo kako je neko iz Nikšića dobio od države na tenderu da ruši ovu svetinju „namjerno za pare“, i upozorio ga da dobro pazi šta radi.\n„Samo da ga podsjetim kako su prošli rušitelji Njegoševe kapele. Nijedan nije završio kako treba. Niko ko ruši svetinju ne može dobro da završi. Prosto treba da zna šta radi, da ne kaže posle da nije znao“, poručio je arhimandrit Benedikt.


Rita Ora o zlostavljanju | wanted.rs\nIMALA JE 14 GODINA KADA JE BILA ZLOSTAVLJANA: Prištinu zamenila Londonom, završila u sirotištu, a danas zarađuje milione 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n26.12.2021. / 08:44\nRita Ora dugo je krila da je bila zlostavljana.\nRita Ora zaljubljenica je u parfeme i tetovaže. Nikad ne nastupa u štiklama, a javnost je šokirala svojim priznanjem da je sa samo 14 godina bila seksualno zlostavljana, ali da se ne oseća kao žrtva.\nNAKON RATA BILA JE PRIMORANA DA GA PROMENI: Ovo je PRAVO IME pevačice Rite Ore koje ima i zanimljivo ZNAČENJE\nRita Ora rođena je u Prištini 26. novembra 1990 kao Rita Sahatčiju (izvedenica od turske reči saatci što znači časovničar). Kad je imala samo godinu dana, njena porodica preselila se u zapadni London. Njena majka Vera je katolkinja koja je na Kosovu radila kao psihijatar, a otac Besnik vlasnik je kafića u Prištini koji je po veroispovesti musliman. 1998. godine Rita je sa porodicom napustila Kosovo i odselila se u Britaniju.\n"Nas četvoro imalo je samo jednu spavaću sobu. S prozora sam gledala u grblje Brompton. Bilo je jezivo", otkrila je Rita jednom prilikom i dodala da je na Kosovu imala bolje detinjstvo, nego u Engleskoj. Prilikom dolaska u Veliku Birtaniju, Rita i njena sestra Elenea bile su odvojene od roditelja, dok nisu rešili problem s papirima.\nRAZMENJIVALI STRASTI |\nRita je tada imala samo godinu dana, a njena sestra Elena imala je tri godine.\n"Poslali su nas pravo u sirotište, mene i moju sestru, jer su naši roditelji bili izbeglice. Imali smo sreće što smo pobegli. Aerodrom se zatvarao i tada već nisu puštali nikoga da ode. Bili smo na poslednjem avionu koji je odlazio iz zemlje i to je za njih bilo veoma strašno", kazala je Rita, koja je nekoliko meseci bila odvojena od roditelja.\nMuzičku karijeru započela je 2007. godine, a dve godine kasnije prijavila se za predstavnicu Velike Britanije na pesmi Evrovozije, međutim ubrzo je odustala od takmičenja.\nKada je reč o rivalstvu na sceni, možemo reći da je njan najveća rivalka Dua Lipa. Pre nekoliko godina Dua je Riti "otela" poziciju zaštitnog lica Adidasa. Njihovo rivalstvo počelo je pre Duinog uspeha, a pogoršalo se tokom nekoliko poslednjih godina. DJ Kelvin Haris, Ritin bivši dečko zabranio joj je da izvodi pesme koje su zajedno napisali, a zatim je kasnije s Dua Lipom izbacio singl "One kiss this year" koja je bila veliki hit.\nU svojoj biografiji otkrila je detalje romanse s tada 26-godišnjim muškarcem, s kojim se upustila u vezu kad je imala samo 14 godina. Pevačica je tad otkrila da ju je on seksulano zlostavljao, ali da sebe ne smatra žrtvom jer je kako je napisala, to sama tražila.\n"Neću da kažem da sam patila, jer sam ja to htela. Ne želim da ljudi misle da sam zlostavljana, ali sam definitivno bila zrelija nego što bi trebalo da budem sa 14 godina. Ipak, bila sam veoma naivna", priznala je ona. Pre nego što su se oboje proslavila, Rita je bila u vezi s Brunom Marsom.\n"To je bila ljubav na prvi pogled", rekla je Rita jednom prilikom.\nJednom prilikom je otkrila i kako princa Harija smatra veoma atraktivnim muškarcem, a mnogi su zaboravili da je bila u vezi sa Robertom Kardašijanom. Dugo se pričalo da se Robert nikada u potpunosti nije oporavio od raskida sa slavnom pevačicom.\nRita Ora je pre nekoliko meseci raskinula vezu s francuskim rediteljem Romanom Gavrasom, ali nije dugo patila.\nBrzo nakon toga, Ritu su paparaci snimili u društvu novog dečka, oskarovca Taika Vaititija u Sidneju.\nIzvor: Richard Milnes / Alamy / Alamy / Profimedia\nRita i Taik su već neko vreme u vezi, svoju ljubav ne kriju i javno se pojavljuju na mnogim dešavanjima, a više njenih fotografija pogledajte u galeriji u nastavku teksta:\nIzvor: Christopher Peterson / SplashNews.com / Splash / ProfimediaBr. slika: 19 3 / 19\nIzvor: Media-Mode / SplashNews.com / Splash / ProfimediaBr. slika: 19 4 / 19\nIzvor: KHAPGG / BACKGRID / Backgrid USA / ProfimediaBr. slika: 19 5 / 19\nIzvor: Media-Mode / SplashNews.com / Splash / ProfimediaBr. slika: 19 7 / 19\nIzvor: ShutterstockBr. slika: 19 10 / 19\nIzvor: Print Screen / InstagramBr. slika: 19 11 / 19\nIzvor: KHAP / BACKGRID / Backgrid USA / ProfimediaBr. slika: 19 15 / 19\nIzvor: Richard Milnes / Alamy / Alamy / ProfimediaBr. slika: 19 17 / 19\nIzvor: KHAPGG / BACKGRID / Backgrid USA / ProfimediaBr. slika: 19 19 / 19\nRita Ora biografija Zlostavljanje


DA LI JE KORONA VIRUS NASTAO NA OVOM MESTU? Evo ko bi zaista mogao da bude PRENOSILAC zaraze (FOTO) (VIDEO)\nFoto: EPA/FRANCK ROBICHON\nIako je profesor Ši, jedna od pionira u istraživanju korona virusa, mnogi u Kini je optužuju da je prouzrokovala poslednju epidemiju.\nObjavljeno: 14.02.2020. 09:00h\nSmrtonosni korona virus, koji trenutno vlada svetom, možda potiče iz pećine koju su kineski naučnici otkrili pre 16 godina. Naučnici Instituta za virologiju u Vuhanu bili su prvi koji su SARS doveli u vezu sa slepim miševima u studiji 2004, u kojoj su analizirali izmet slepih miševa nađen u pećini u Junanu i ustanovili da ove životinje mogu da prenesu stotine različitih sojeva korona virusa.\nŠi Džengli, virolog koja je rukovodila studijom, sada je objavila da je jedan od tada otkrivenih sojeva gotovo identičan onom koji trenutno hara Kinom, prenosi Dejli mejl. Ona je sekvencu KOVID-19, kako je sada zvanično ime novog virusa, uporedila s rezutlatima iz 2004. i ustanovila da postoji poklapanje od 96 odsto sa jednim od virusa nađenim u izmetu malog potkovnjaka ili slepog miša potkovičastog lica (Rhinolophidae).\nTačna lokacija pećine nije otkrivena, ali se zna da se nalazi u provinciji Junan, najmanje 1.700 kilometara od Vuhana.\nProfesor Ši i njen tim otkrili su da je oko tri odsto ljudi koji žive blizu te pećine razvilo imunitet na te viruse. Ona tvrdi da to dokazuje da su oni mogli da se prenesu na ljude u prošlosti, odnosno da se to i dogodilo, te da je imunizacija ljudi protiv njih moguća.\nSlepi miševi potkovičastog lica bili su jedna od četiri vrste slepih miševa koje su proučavane tokom perioda od pet godina nakon što je tim naučnika okupljen oko profesor Ši ponovo otišao u pećinu radi studije iz 2005.\n- Gospođa Ši i njen tim dokazali su još 2005 da je patogen koji izaziva SARS virus koji je sa slepog miša prešao na ljude - kaže Dejvid Kvamem, autor knjige “Spillover: Animal Infections and the Next Human Pandemic”.\nU SRBIJI OD KORONA VIRUSA MOŽE DA UMRE 70.000 LJUDI! Poznati epidemiolog otkrio KOJE SU STVARNE ŠANSE DA SE TO DESI\nSTRAHOTA, BROJ ZARAŽENIH KORONAVIRUSOM U POSLEDNJIH 24 SATA PORASTAO ZA 15.000! U velikoj smo OPASNOSTI!\nMISLITE DA SE BOJIM KOMUNISTIČKE PARTIJE? Hrabri Kinez snimio je HORORE u bolnicama VUHANA, onda je NESTAO (VIDEO)\n- Njihova studija iz 2017. pokazuje je da su posle skoro pet godina sakupljanja uzoraka izmeta slepih miševa iz pećine u Junanu otkrili korona viruse kod više različitih vrsta slepih miševa.\nOn kaže da je neobično što rezultati pokazuju da se nova vrsta korona virusa KOVID-19 razlikuje od svih drugih korona virusa. U tom smislu, 2019-nCoV jeste nov i možda još opasniji za ljude nego ostale vrste iz porodice korona virusa.\nIako je profesor Ši, jedna od pionira u istraživanju korona virusa, mnogi u Kini je optužuju da je prouzrokovala poslednju epidemiju. U poslednjih nekoliko nedelja oko nje se pletu teorije zavere, prema kojima je KOVID-19 pobegao iz njene laboratorije u Institutu za virologiju u Vuhanu, tvrdnja, koju ona odlučno poriče.\n- Kunem se životom da virus nema nikakve veze s laboratorijom - napisala je prošle nedelje u poruci prijateljima na društvenoj mreži "ViČet".\nČUDOTVORNI MED KOJI POBEĐUJE IMPOTENCIJU I JAČA LIBIDO: Oslobodite se nagomilanog stresa i nezadovoljstva\nKoronavirusŠi DžengliKinaZarazaSlepi miševiPećina\nSRBIJA, CRNA GORA I SRPSKA TREBA DA SE UJEDINE U JAKU NACIONALNU DRŽAVU! Sećate li se ove Đinđićeve izjave? (VIDEO)\nPRODAO KRMAČU KAKO BI PLATIO RAČUNE, A SAD HOĆE DA MU UZMU POSLEDNJE DVE OVCE Nenadova priča je Bogu plakati (FOTO)\nMI SMO DECA NEBA, OCA NEBESKOG: Pomozite da Bogdan (5) iz Zaječara nastavi lečenje, ako za Boga znate! (VIDEO)\nDOBRO JUTRO ONIMA KOJI MISLE DA SAM USTAŠA, A NE ŠIPTARSKA KU*VA! Bojana Maljević na meti jezivih pretnji!\nU OVOM SRPSKOM GRADU IMA NAJVIŠE AUTOMOBILA PO GLAVI STANOVNIKA! Pogađate li koji grad je u pitanju?\nLIGA ŠAMPIONA: Atalanta maestralnom igrom jednom nogom u četvrtfinalu, Lajpcig sa penala do velike pobede!\nSLAĐANA (31) STRADALA NA RADNOM MESTU NA UŽASAN NAČIN: Ubila je DROBILICA ZA DRVO\nIntervju ZA Espreso\nMOMCI IZ LEXINGTON BENDA OTKRILI DETALJE KOJE NIKO NE ZNA! Ono šta vam spremaju ostaviće SVE BEZ TEKSTA (FOTO)\nMINISTAR SPOLJNIH POSLOVA ALBANIJE IZJAVIO JE SLEDEĆE: Dobro pročitajte šta je rekao o GRANICI SRBIJE I ALBANIJE\npremijer liga, 26. kolo\nDE BRUJNE VODIO SITI DO POBEDE: Nakon loših vesti, konačno jedna dobra za navijače "građana"\n1917 - ratni film na granici video igrice\nBELLA, CIAO: priča o pesmi čiji refren svi znamo


Grantovi za akademske/profesionalne aktivnosti u inostranstvu | CPCD\nUniverzitet u Minesoti dodjeljuje Walter H. Judd International Graduate & Professional grantove studentima koji žele da studiraju, stažiraju ili sprovode projektna istraživanja u inostranstvu. Grantovi su namijenjeni studentima svih nacionalnosti koji trenutno pohađaju master studije na Univerzitetu u Minesoti.\nistraživanje, stažiranje, studije\nUniverzitet dodjeljuje 15 Walter H. Judd International Graduate & Professional grantova kako bi podržao svoju kontinuiranu internacionalizaciju pružajući podršku studentima koji pohađaju magistarski i stručni program.\nPrimarni cilj programa je povećanje izloženosti drugim kulturama. Program posebno podstiče aplikacije studenata koji nikada nijesu putovali u inostranstvo.\nUspješni kandidati mogu tražiti do 2 500 dolara za podršku za putovanja, život i srodne akademske ili profesionalne troškove u inostranstvu. Grant takođe pokriva međunarodno zdravstveno osiguranje za sve učesnike tokom trajanja njihovog projekta u inostranstvu, a može se primijeniti od maja 2018. do aprila 2019. godine.\nProjekti mogu da traju od tri nedjelje (21 dan u zemlji) do jedne godine. Ako primarni program traje manje od obaveznih 21 dan u zemlji, studenti moraju predložiti dodatni dvonedjeljno i samostalno organizovano akademsko iskustvo.\nDostupne su dvije vrste nagrada:\n• nagrade za istraživanje koje podržavaju istraživanje na terenu, arhivsko istraživanje ili kolaborativno istraživanje i pisanje;\n• nagrade za stažiranje / studiranje koje podržavaju stažiranje, studiranje jezika, studiranje u inostranstvu ili učestvovanje u razmjeni, grupni seminar, kliničko iskustvo ili praktičnu obuku.\nPravo na prijavu ostvaruju studenti svih nacionalnosti koji trenutno pohađaju master studije na Univerzitetu u Minesoti i biće studenti Univerziteta najmanje jedan semestar nakon završetka projekta.\nPrijave se podnose elektronskim putem preko onlajn prijavnog portala. Potrebno je uključiti sljedeću dokumentaciju i informacije:\n• opis projekta;\n• predlog projekta;\n• biografska izjava;\n• međunarodno iskustvo;\n• postsekundarne institucija koje je kandidat pohađao;\n• primljene stipendije i grantovi;\n• budžet za projekat;\n• postdiplomski/profesionalni transkripti sertifikata;\n• pozivnica, odobrenja (ako je primjenjivo);\n• kontakt informacije lica za dvije preporuke.\n9. februar 2018. godine\nUniverzitet u Minesoti je javna istraživačka ustanova osnovana 1851. godine u Sjedinjenim Državama. Jedan je od najstarijih i vodećih istraživačkih univerziteta i član je Udruženja američkih univerziteta.\nDetaljnije: Grantovi za akademske/profesionalne aktivnosti u inostranstvu


Sanacija šteta od grada i oporavak stabala voća | Agroportal.ba\nU proteklih nekoliko godina svjedoci smo nestabilnih vremenskih prilika i pojave grada koji pričinjava oštećenja na poljoprivrednim kulturama, te dodatno otežava ovu proizvodnju.\nNajbolja zaštita protiv grada svakako je postavljanje protivgradnih mreža i osiguravanje proizvodnje na taj način. Međutim, nisu svi proizvođači u prilici da investiraju sredstva za postavljanje mreže, te pojavom grada imaju i značajne štete u svojim voćnjacima. U ovakvim zasadima nakon nepogoda mora se pristupiti sanaciji nastalih oštećenja.\nU zavisnosti od krupnoće i intenziteta grad pričinjava i različita oštećenja na plodovima, lišću, ali i sadnicama.\nRane koje napravi grad predstavljaju ulazna vrata za patogene koji će dodatno da oslabe biljke. U oštećenim zasadima važno je da se u periodu do 24 časa od nepogoda urade tretmani za dezinfekciju sa nekim od fungicida. Kao fungicidi za ove namjene preporučuju se sredstva na bazi kaptana (npr. Merpan 50…) koja imaju dobra dezinfekciona svojstva, ali i pozitivno djelovanje na zarastanje rana, zatim sredstava na bazi fosetil aluminijuma, propineba, trifloksistrobina i dr., a u vinogradima primjena sredstava na bazi bakra.\nPored fungicida preporučuje se i primjena biostimulatora sa naglašenim sadržajem aminokiselina, huminskih kiselina, kao što su Drin, Goemar BM 86, Protifert, Fertileader i sl., kao i folijarna đubriva sa naglašenim azotom uz ostale makro i mikroelemente koji će pomoći u obnavljanju zasada.\nPročitajte još... Savjet agronoma za bolji prinos kukuruza\nU zasadima koji imaju mogućnost primjene đubriva kroz sistem za navodnjavanje, takođe se preporučuje primjena vodotopivih đubriva.\nPored ovih hemijskih mjera u zasadima gdje su pričinjena veća oštećenja na granama, potrebno ih je ukloniti i mehanički, te omogućiti formiranje novog prirasta za zamjenu oštećene rodne grane.\nU voćarskoj proizvodnji grad pričinjava najveća oštećenja u tekućoj proizvodnoj godini, ali nastala oštećenja negativno se odražavaju i na narednu sezonu.\nGrad savjet Voćnjak


Rektorat - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Rektorat\n26/06/2021 26/06/2021 394Ostavi komentar na Osmi Međunarodni kongres Srpskog društva za mehaniku u ponedeljak u Kragujevcu\nU ponedeljak u bašti Rektorata – Dijalog sa mladima\n06/09/2020 06/09/2020 706Ostavi komentar na U ponedeljak u bašti Rektorata – Dijalog sa mladima\nU ponedeljak (7. septembar) u 17 sati u bašti rektorata Univerziteta u Kragujevcu biće organizovan razgovor omladinskih delegata Srbije u Ujedinjenim nacijama u okviru kampanje Dijalog sa mladima. Cilj je, navodi se u obaveštenju Kluba za Ujedinjenje nacije Pravnog fakulteta u Kragujevcu, da delegati dobiju što više informacija od mladih ljudi o problemima sa kojima […]\n12/02/2020 12/02/2020 540Ostavi komentar na Kreativna Evropa u Kragujevcu\nDanas u 13 časova, u Svečanoj sali zgrade Rektorata Univerziteta u Kragujevcu, Desk Kreativna Evropa Srbija, u saradnji sa Univerzitetom u Kragujevcu, organizuje Info dan o programu Kreativna Evropa i aktuelnom konkursu „Jačanje kulturne saradnje i konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija Zapadnog Balkana“. U cilju adekvatnog informisanja kulturne javnosti o programu i konkursnoj proceduri, odnosno […]\nODLOŽEN PONOVNI IZBOR V.D. REKTORA\n11/12/2018 11/12/2018 940Ostavi komentar na ODLOŽEN PONOVNI IZBOR V.D. REKTORA\nZa sredu zakazana sednica Saveta Univerziteta u Kragujevcu na kojoj je, prema oficijelnoj najavi, trebalo da se ponovo bira v.d. rektora, pošto aktuelni v.d. rektora, dr Nenad Filipović, prošle sedmice nije izabran za rektora, danas je zvanično odložena, i to na neodredjen rok. Zbog čega je odložen ponovni izbor v.d. rektora Univerziteta u Kragujevcu, ne […]\n09/11/2018 26798 komentara na ZATVORENI SMO KAO U KAZAMATU\nZaposleni u stručnoj službi rektorata Univerziteta u Kragujevcu obratili su se ministru prosvete Mladenu Šarčeviću, gradonačelniku Kragujevca Radomiru Nikoliću, rukovodstu Saveza samostalnih sindikata Srbije i javnosti otvorenim pismom, u kojem tvrde da su već duži vremenski period „izloženi torturi“. Naime, posle niza tekstova u listu „Blic“ kojim je vođena kampanja protiv prethodnog rektora, u kojoj […]\n„VERUJ“ NAZIV JE KONCERTA KOJI ĆE U PETAK BITI ODRŽAN U BAŠTI REKTORATA\n12/09/2018 1038Ostavi komentar na „VERUJ“ NAZIV JE KONCERTA KOJI ĆE U PETAK BITI ODRŽAN U BAŠTI REKTORATA\nU petak, 14. septembra 2018. godine, sa početkom u 19,00 časova, biće održan još jedan koncert na Letnjoj sceni Univerziteta u Kragujevcu. Na koncertu “Veruj“ na kome će biti izvedena autorska i popularna muzika, nastupiće Ana Stefanović, klavir i vokal Jelena Pejanović, violina Program: A. Stefanović: Za Dalidu B.Stoun: Naslikaću ti zoru A. Stefanović: Bajka […]\n30/05/2018 4631Ostavi komentar na RADMILA BAKOČEVIĆ: JA SAM OSTVARENA ŽENA


Jeftini letovi iz Atlante (GA) - Avio karte Atlanta (GA) - eSky.rs\nAvio karte iz Atlante (GA)\nProverite najbolje prilike za letove iz Atlante (GA)\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Atlante (GA) na eSky.rs?\n✔ Ako rezervišem let iz Atlante (GA), mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Atlante (GA) uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Sjedinjenih Američkih Država Jeftini letovi iz Sjedinjenih Američkih Država Jeftini letovi za Santa Anu (CA) Jeftini letovi iz Santa Ane (CA) Jeftini letovi za La Paz Jeftini letovi iz La Paza\nJeftini letovi do Moldavije Jeftini letovi iz Moldavije Jeftini letovi do Kemerovo Intl Airport Jeftini letovi od Kemerovo Intl Airport


Caffe-poslastičarnica Mozart – Explore Novi Sad\nCaffe-poslastičarnica Mozart osnovana je 01.12.1995. u Novom Sadu. Osnovna delatnost firme je proizvodnja i prodaja torti, kolača, sitnih kolača i ugostiteljstvo. Opredeljenje Mozart poslastičarnice je praćenje i uvođenje evropskih trendova u domenu ugostiteljstva, pa iz tog razloga stalno uvode novine u asortimanu i kvalitetu robe i usluga, trudeći se da što više izađu u susret posetiocima i njihovim željama.\nU njihovim objektima imate istovremeno mogućnost da zadovoljite svoja čula izuzetno kvalitetnim slatkim programom (torte, kolači, sladoled, voćni kupovi), kao i standardnom ponudom kafića (kafe, alkoholna i bezalkoholna pića, kokteli) sve to začinjeno prijatnim ambijentom, tihom laganom muzikom i lepim i srdačnim osobljem. Ako ste u prolazu kroz Novi Sad obavezno navratite u Caffe poslastičarnicu Mozart i uverite se da je sve napred navedeno zaista tako.\nZa više informacija predlažemo da posetite njihovu internet stranicu Caffe-poslastičarnica Mozart\n021 530 101 WiFi : Da Adresa : Zmaj Jovina 21\n021 6334 747 Bašta : Da Radno vreme: 08:00- 22:00 h


Kiša golova u Peščanici -\nKiša golova u Peščanici\n05.04.2018. Srđan Ilić Sport Ostavi komentar\nJuče su odigrane tri utakmice vanrednog, 20. kola Opštinske fudbalske lige. Strelci su bili vrlo raspoloženi, pa su se na tri susreta mreže zatresle čak petnaest puta.\nNajviše golova bilo je u Gornjoj Peščanici, gde je lider prvenstva, OFK „Napredak 1929” iz Aleksinca, u potpunosti opravdao ulogu favorita i sa 6:0 slavio protiv domaćeg Ratara. I „Napredak 2012” iz Krušja, koji je trenutno na drugom mestu, bio je ubedljiv – na igralištu u Gredetinu, sa 4:0 pobedio je ekipu OFK Draževca. Ceo plen osvojila je i ekipa Poleta koja je u Radevcu sa 3:2 savladala tim Jastrepca iz Tešice.\nSa jučerašnje utakmice “Napredak 2012” – OFK Draževac u Gredetinu\nDanas su na programu još tri meča. Od 16 sati OFK Rutevac dočekuje Pobedu, Polet se u Vitoševcu sastaje sa OFK Slogom, dok će Jedinstvo i Gredetin u Bobovištu odigrati odloženu utakmicu 18. kola.\nUtakmica između Borca i Škriljca je odložena.\nPrevious Post:Prolećni salon i izložba ikona\nNext Post:Dan sećanja na nevino stradale u NATO bombardovanju


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Glumac Srđan Timarov u novoj pesmi Acarta\nGitarista, pevač i kompozitor Acart (Aleksandar Mitrović) objavio je novi singl u kome gostuje poznati glumac Srđan Timarov. Reč je o pesmi "Miholjdan" koja je objavljena na istoimeni praznik. Singl možete da preslušate ovde.\nFilmičnu kompoziciju upotpunjuje glumac Srđan Timarov kao narator. O samoj pesmi i o tome kako je došlo do saradnje Aleksandar navodi: "Na ovom singlu sam počeo da radim prošle godine u otprilike ovo doba, što je i jedan od povoda za naziv. Tekst sam pisao u jakom emotivnom naboju, izdrodilo se mnogo reči, i shvatam da bi pesma trajala 10 minuta ako bi sve bilo pevano. Na pamet mi pada da bi dobar deo teksta mogao da se donese naracijom/recitovanjem uz snažnu muzičku potporu i da bi kombinacija tih elemenata sjajno prenela emocije koje je ova pesma u meni, kao autoru, probudila. U potrazi za nekim ko bi mogao da prenese ovaj tekst, preko kolege upoznajem Srdjana sa kojim lako dogovaram saradnju na obostrano zadovoljstvo. Srdjanova boja glasa, dikcija, posvećenost i profesionalizam su doprinele da ova kompozicija zazvuči baš onako kako sam želeo i zamišljao."\nAcart trenutno snima album "Homo Ludens" na kome će se naći predhodno objavljene pesme "Oj, vrbo", "Lament", "Kona", "Nuklearni detlić" i "Miholjdan". Producent je Petar Rudić iz studija „Destilerija", a izdavač Kontra.


Šta povezuje vidre, rečne rakove, jazavce i beloglave supove sa Vladom Republike Srbije? – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Urednik februar 4, 2019 februar 9, 2019\nTačan odgovor je – ništa.\nŽivotinje da glasaju, preko noći bi Srbija postala ekološki odgovorna, održivo bi se razvijala, a mi bi imali šansu da i naša deca žive u zdravoj životnoj sredini. Al ne glasaju. Glasaju ljudi, a oni žive na društvenim mrežama, hrane se skandalima i rijaliti programima, piju bensedine ne bi li im pomogli da svare sumornu srpsku stvarnost koja odavno zaudara. Ko i 3.500 divljih deponija u Srbiji. Na njima i na onih stotinak zvaničnih godišnje završi oko 50 miliona eura. Bacili smo, ne treba nam?\nNije da se neko ozbiljno zabrinuo zbog toga. Ni zbog činjenice da malo koja opština u Srbiji ima prečistač za otpadne vode (valjda smo navikli da plivamo u …..). Ni zbog neprikidnog porasta malignih oboljenja. Niko se nije zabrino, osim premijera. On se službeno zabrinuo pre nekih godinu, dve dana što je po oceni Evropske unije u Srbiji najgore stanje u životnoj sredini. Al ga brzo prošlo.\nČekali smo više od dve godine da se u Skupštini Srbije usvoje izmene Zakona o životnoj sredini, Zakona o upravljanju otpadom, Zakona o zaštiti prirode i vrati nesrećnim slučajem ukinuti zeleni fond. Onih cirka dvadeset poslanika koji su tokom rasprave sedeli u raskošnoj sali parlamenta najbolja su ilustracija koliko nam je stalo do životne sredine. Nama, ne njima. Da mi glasamo kao što bi životinje i skupštinska sala bi bila malo punija. A možda bi imali i posebno ministarstvo za životnu sredinu? Ministarstvo za čist vazduh, čistu vodu, čistu zemlju, za šume i polja,reke i rečice, ministarstvo za ugrožene vrste, zdravu hranu, ministarstvo za čišćenje našeg smeća i reciklažu, ministarstvo za održivi razvoj i zelenu ekonomiju, ministarstvo za zdraviju budućnost naše dece. Jedno ministarstvo za sve ove “nebitne” teme.\nOtkup ambalaže u prodavnicama uskoro i u Srbiji\nSIGURNOSNO PITANJE * − = 1


Telefoni - Subotica mali oglasi / nekretnine, polovni automobili, računari, telefoni, posao\nBroj aktivnih oglasa: 95\nIZDAJEM samostalnu, jednosobnu nameštenu kuću u nizu u Keru, sa lepim dvorištem i podrumom, starijem... detaljnije Prodajem trosed na razvlačenje i fotelju sa novim letvicama, potrebno presvlačenje i dušek, a može da... detaljnije Izdajem komforni prostor za menjačnicu u centru grada. Poseduje sve što je potrebno za rad... detaljnije Tražim posao vodoinstalaterskih, keramičarskih, gipsarskih i električarskih radova. Tel: 061/64-13-299 detaljnije Drvara Seva Subotica- Edvarda Kardelja 84. Bukva, bagrem, hrast, kameni ugalj, ugalj lignit, sušeni... detaljnije Hidroizolacija vlažnih zidova. Brzo i povoljno. Telefon: 064/17-16-406 detaljnije Majstor traži posao vodoinstalatera ili električara. Radim kvalitetno vodovod, el. instalacije,... detaljnije Tražim posao: molerski i gipsarski radovi - svi molerski radovi - gletovanje, farbanje, demit fasade i... detaljnije Po realnoj ceni otkupljujem za ličnu kolekciju stare satove, porculansku figuru, srebrne predmete,... detaljnije Pružamo usluge starim i nemoćnim licima: plaćanje računa, odvođenje lekaru, zakazivanje lekara,... detaljnije Izdaje se stan od 35 kvm. detaljnije Izdaje se stan od 35 kvm. detaljnije Prodajem knjige za 5,6,7 i 8. razred osnovne škole, cena - 150 dinara. detaljnije Subotica, strogi centar, kod gradske kuće, izdaje se, useljiv od 01. 09., na duži period, prazan, lep... detaljnije Izdajem dvosoban komforan stan u najužem centru. Gasno grejanje. Može i kao poslovni prostor. detaljnije Prodajem očišćenu organsku aroniju, po ceni od 300 din po kg. Pozvati na telefon 0652515735. detaljnije Prodajem 3 jutra zemlje, Bikovački put. Br.parcele-37116/3, Donji grad. Informacije na... detaljnije Časovi Švedskog jezika A1, A2, B1, B2 i C1 nivo. Časovi se pohađaju kod mene ili kod Vas kući ili... detaljnije Prodajem šporet na čvrsto grejanje smederevac Tel. 064/0163855 Cena po dogovoru. detaljnije Potrebni ljudi za čuvanje ovaca i rad na farmi. Može pojedinac. Poželjno da bude porodica. Uslovi su... detaljnije\n<izaberi oblast grada> Bajmok Bački Vinogradi Bačko Dušanovo Bikovo Višnjevac Gabrić Gornji Tavankut Donji Tavankut Đurđin Jožino Selo Kelebija Kobin Kraj Ljutovo Madaraš Mala Bosna Mišićevo Naumovićevo Novi Žednik Novo Selo Nosa Pavlovac Palić Stari Žednik Hajdukovo Čantavir Čikerija Šebešić Šupljak


DrAmmar otvorio prvu školu bubnjeva i udaraljki - Klix.ba\n"Ne lupajte, svirajte!"\nDrAmmar otvorio prvu školu bubnjeva i udaraljki\nNakon skoro 20 godina profesionalnog bavljenja muzikom, jedan od najkompletnijih bubnjara i perkusionista sa ovih prostora, Amar Češljar alias DrAmmar, otvorio je prvu Školu bubnjeva i udaraljki u Sarajevu pod imenom "DrAmmarČešljar".\n"Ne postoji loša muzika, postoje samo loši kompozitori", rečenica je kojom DrAmmar opisuje svoj odnos prema muzici. Nakon brojnih nastupa na takmičenjima, festivalima, koncertima svih vrsta muzike, te kao student profesora Joakima Anterota Kraljevske akademije iz Stockholma, DrAmmar je odlučio dio svog iskustva, umijeća i naobrazbe podijeliti sa onima koji osjećaju ritam.\n"Radeći godinama sa najrelevantnijim muzičarima u BiH i regionu shvatio sam da je jako malo kvalitetnih bubnjara i udarača na ovim prostorima i najčešće su samouki", objašnjava DrAmmar svoje motive za pokretanje Škole. "Kako sam godinama kontinuirano radio na obogaćivanju svog muzičkog izraza, ali i profesionalnom usavršavanju, poželio sam da onima koji imaju veliku želju da nauče svirati bubnjeve i udaraljke podarim dio svoje vještine kroz jedan vid formalnog i osmišljenog druženja sa porodicom udaračkih instrumenata, kakav nedostaje u našoj državi. Tako je nastala ideja o Školi 'DrAmmarČešljar'", priča prvak Evrope Festivala i takmičenja klasičnih udaraljki održanog u Albertvilleu u Francuskoj 1996. godine.\nTakođer, jedan od motiva za pokretanje škole je da se mladim ljudima ponudi još jedan koristan i kreativan sadržaj, kako bi na zanimljiv i dinamičan način sticali muzičku naobrazbu, te bili dalje od svih poroka.\nCiklus predavanja počinje prijavom kandidata starosti od sedam godina i starijih, a prema planu i programu škola traje dvije godine. Svaka godina ima tri stepena u trajanju po tri mjeseca (početni A, srednji B, napredni C). Nastava će se održavati dva puta sedmično (po dogovoru) sa jednim ili više kandidata, a jedan čas će trajati 60 minuta. Imajući u vidu specifičnost instrumenta kao što je bubanj, te cijene njegove nabavke, DrAmmar kaže da polaznici nisu dužni za početak da posjeduju bubanj, ali će se nakon učlanjivanja očekivati da posjeduju jedan par palica, practice pad (gumena ploču za vježbanje) i metronom. Za predavanje udaraljki bit će organizirane samo dvije grupe A i B.\nCentralna lokacija gdje će se održavati časovi je privatni studio Češljar Production, čiji je sastavni dio Škola "DrAmmarČešljar". Prema zahtjevima polaznika, časove će biti moguće organizirati na još nekoliko lokacija.