Za godinu dana u Srbiji ubijeno 176 vukova, 666 divljih mačaka i 141.000 fazana - Dezinsekcija.net\nZa godinu dana u Srbiji ubijeno 176 vukova, 666 divljih mačaka i 141.000 fazana\nIzvor 021.rs,beta,Savezni Zavod za Statistiku pri Vladi Republike Srbije.\nU Srbiji je 2018. godine ulovljeno 176 vukova, više od 16.000 lisica i više od 11.000 divljih svinja, navodi se u publikaciji Šumarstvo u Republici Srbiji, koju je objavio Republički zavod za statistiku.\nU toj godini ubijeno je 14 divokoza, 47 muflona, 666 divljih mačaka, kao i 941 jelen od čega 85 „lopatara“.\nSrbija postaje sve zanimljivija kako domacim tako i stranim udruzenjima i individualcima iz sfera lovaca i ribolova.Kako ce se to odrzati na ukupan eko sistem Republike Srbije nezahvalno je dati bilo kakve prognoze u narednih nekoliko godina.\nTokom 2017. godine ulovljeno je 141 hiljada fazana, gotovo 32 hiljade prepelica, 13,6 hiljada divljih pataka, 26 hiljada zečeva i 10,5 hiljada srna. U lovištima je uhvaćeno 4,2 hiljade žive divljači, dok je kako se navodi, u šume uneto više od 246 hiljada žive divljači.\nPo izjavama Beogradskih i ostalih turistickih agencija u Vojvodini i centralnoj Srbiji primecena je velika ekspanzija lovackog turizma narocito lovaca turista iz Evropske Unije jer Srbija je jedna od najeftinih drzava u Evropi za dobijanje lovackih kvota i dozvola a sa druge strane briga za reprodukciju divljaci i divljih zivotinja je jedna od najnizih u Evropi racunato po glavi stanovnika upravo u Srbiji.Namece se logicno pitanje sta ce ostati od divljih ruralnih zivotinja sa ovakvim tempom lovackih aktivnosti ne samo od strane domacih vec i od strane inostranih lovackih turista?\nTe godine u Srbiji je bilo je 314 lovišta u Srbiji dok je lovaca bilo više od 77 hiljada. Dole video prilog naseg lovca sugradjana Pejce Lovca nedvosmisleno potvrduje na kom stupnju se nalazi svest nasih sugradjana o nasoj zivotnoj okolini i eko sistemu u kome zivimo i u kome cemo tek ziveti.\nKao epilog ovog teksta izdvajamo par dobrodusnih komentara citaoca portala 021.rs o ovakvim aktivnosti u Republici Srbiji i ovom delu Evrope.\nNivo svesti o eko sistemima u Srbiji je jedan od najnizih u Evropi.Komenatar nasih sugradjana iz podrucja gde lovacki turizam remeti flore i faune ne samo divljih zivotinja i prirodnih resursa vec i nesmetani boravak rodjenih mestana u okolini.\nO tome kako se nekontrolisano smanjuje broj divljaci kako onih dozvoljenih za odstrel tako i onih Zakonom zasticenih najbolje svedoci komentar nasih sugradjana koji zive u oblastima gde lovacki turizam dozivljava ekspanziju na racun remecenja eko sistema i samih zivota starosedeoca tih krajeva.\nOznake:Broj ubijenih divljih zivotinja u SrbijiDozvole za lovKvote na ustreljenje divljaciLovci Srbija\nprethodnoKakav je nivo svesti o nasoj sanitarnoj higijeni u 2019-oj godini?\nsledećeBogati oskarovac i poznati glumac Morgan Frimen svoj ranč pretvorio u raj za pčele da bi ih spasao od uginuca


Izdajem stan Ponuda Austrija Vienna,Austria\nStan za dve maksimalno tri osobe izdajem u Becu(okrug Floridsdorf),20 minuta od centra grada. Stan se izdaje iskljucivo turistickim potrebama! Stan je kompletno opremljen (kuhinja, dvevni, spavaci boravak, kupatilo i wc ekstra, pogled je u dvoriste.\nDatum postavljanja oglasa: 07-10-2017\nOglas je pogledan 353 puta\nKontakt Nemanja: Izdajem stan\nKoliko Je 84 + 3?


Toksini - Vrste toksina i kako ih se rešiti? - BioKvant\nUtorak, 5. Mart 2019. / Objavljeno u Biokvant, Preporučeno, Saveti, Zdravlje\nLjudski organizam je savršen sistem u kojem svaka ćelija, kao osnovna gradivna jedinica, nepogrešivo obavlja svoju funkciju. Ćelije su između sebe povezane i komuniciraju i sve dok se međućelijska komunikacija odvija nesmetano, organizam funkcioniše pravilno, tj. zdravi smo.\nMeđutim, usled brojnih toksičnih faktora, spoljašnjih i unutrašnjih, ta komunikacija biva narušena i nastaje bolest.\nZamislite svoj organizam kao prazno bure na rođenju. Tokom vremena, bure se puni stresom, raznim toksinima, aditivima iz hrane i kozmetike, elektrosmogom, metalima, patogenim mikroorganizmima. U jednom momentu, bilo koje od navedenih opterećenja dovodi do tačke prelivanja bureta i tada se javljaju upale, hroničan umor, alergije, nejasne tegobe, hronične bolesti itd.\nNa šta mislimo kad kažemo toksini?\nKada govorimo o toksičnosti, uglavnom je razumemo kad je akutna – kad izaziva iznenadne i burne simptome. Međutim, mi smo hronično izloženi velikom broju toksina, koji mogu i decenijama da se akumuliraju u našem organizmu i izazovu bolest mnogo kasnije. Postoje spoljašnji (egzo) i unutrašnji (endo) toksini.\nNeki od spoljašnjih toksina su:\nTeški metali (ima ih svuda, u vodovodnim cevima, posuđu, vodi, kozmetici ,\nlekovima, tekstilu, prozvodima za ličnu higijenu..)\nToksična isparenja (iz sredstava za čišćenje, novog nameštaja i tepiha…)\nPesticidi (u voću i povrću, rad sa njima)\nFtalati i parabeni (mogu se naći u proizvodima za ličnu higijenu, proizvodima za čišćenje kuće, u šminci..)\nNegativna zračenja (dolaze iz struje, wi-fi izvora, mobilnih telefona, pametnih televizora, mikrotalasnih pećnica, rutera, radara, dalekovoda, antena, aviona…)\nAmini (hemikalije koje se oslobađaju iz životinjskih prozvoda kada se kuvaju na visokim temperaturama)\nInfekcije (Epstein- Barr virus, Borellia..)\nStres i negativne emocije su izvori toksina na koje treba posebno obratiti pažnju, iako se oni ne uklapaju u našu tradicionalnu ideju o toksinima. Stres i negativne emocije u organizmu izazivaju biohemijske procese koje za produkt imaju toksine i štetni su za naše zdravlje ništa manje nego ostali toksini.\nIzvori emocionalnog i psihološkog stresa su brojni: finansijski stres, karijera, toksični lični odnosi, smrt, razvod, nerešene emocionalne traume itd..\nAko imate: hroničan umor, bol u zglobovima, zapušene sinuse, glavobolje, gasove, zatvor, gorušicu, nesanicu, zadržavanje vode, probleme sa gojaznošću, svrab, ekcem, psorijazu, bubuljice, tamne podočnjake, loš zadah, predmenstrualne tegobe, slab imunski sistem, hronične infekcije, autoimune bolesti, endokrine poremećaje, neplodnost, lošu reakciju na kofein, astmu, alergije…to je siguran pokazatelj da je Vaš organizam opterećen toksinima, da je Vaše „bure“ puno.\nČinjenica je da koliko god vodili računa, ne možemo u potpunosti da izbegenemo ove negativne uticaje, tako da se nameće pitanje: kako možemo da „ispraznimo naše bure“?\nNajefikasniji, najbrži i najbezbedniji način je detoksikacija BICOM biorezonantnim\nOčistićemo Vaš organizam od svih toksina, smanjićemo Vam stres i negativne emocije, izbalansiraćemo Vam energiju, što će zajedno dovesti do nestanka mnogih tegoba i posle čega ćete se osećati podmlađeno i bolje u svakom smislu.\nRedovnom detoksikacijom organizma obezbedićete sebi zdrav i dug život!\nKiselo-bazna ravnoteža organizma: bazne i kisele namirnice


Novi modeli Zune-a napadaju Appleove iPode - Klix.ba\nNovi modeli Zune-a napadaju Appleove iPode\n4.10.2007. u 08:20\nMicrosoft je u srijedu lansirao tri nova modela svog digitalnog medijskog playera Zune, kako bi parirao novoj gami Appleovih iPoda. Tri playera - koji dolaze kao modeli od 4GB, 8GB i 80GB – imaju ugrađeni wi-fi s kojim korisnici mogu downloadovati muziku, fotografije i video sa svojih kompjutera.\nMicrosoft također pokreće društvenu mrežu nazvanu "Zune Social", kako bi omogućio korisnicima da razmjenjuju muziku.\nProšle je godine Microsoft prodao 1,2 miliona Zunea, što je neznatno u usporedbi sa 100 miliona iPoda prodanih od njegovog predstavljanja 2001. Novi modeli Zunea naći će se u prodaji u SAD sredinom novembra, na početku blagdanske sezone.\nMicrosoft za sada nije objavio podatke o početku prodaje u Evropi i drugdje u svijetu.\nCijena će biti 149 dolara za model od 4GB, 199 dolara za model od 8GB i 249 dolara za model od 80 GB.\nCijene su istovjetne onima iPod Nanoa od 4GB i 8GB, te iPod Classica od 80GB, novih Appleovih modela čija je prodaja krenula u septembru.\nOtkriven dinosaur sa stotinama zuba\n04.10.2007. u 08:40\nBebe štite majke od raka dojke\n03.10.2007. u 09:10


NOTRE DAME: Božja kazna ili opomena pred isključenje? – Analiziraj.ba\nBeogradski tabloidi su tragediju slavne katedrale proglasili kaznom odozgo. Ali čim je Vučić iznio drukčije ocjene, oni su se bez razmišljanja prestrojili\nAutor Tomislav Marković | Apr 23, 2019\nDok su čitav svet i najveći deo srpske javnosti tugovali zbog požara koji je izbio u katedrali Notr Dam, u jednom delu medija bliskih vlasti bilo je i drugačijih pogleda na ovaj nesrećni događaj. Tabloid Informer primenio je originalan interdisciplinarni pristup temi, kombinujući teologiju i penologiju, pa je objavio tekst pod sledećim naslovom: “Stigla ih Božija kazna! Francuzi pre šest meseci okačili zastavu lažne države Kosovo u katedrali Notr Dam, sada je uništava vatrena stihija!”\nJedanaesta zapovest: Ne kači zastavu Kosova\nKolege iz tabloida Alo očigledno su imale isti izvor kao vazda informisani informeri, pa su i oni objavili tekst slične sadržine pod naslovom: “Stigla ih je Božja kazna: Gori pariska svetinja! Pre samo šest meseci na nju su okačili ovaj simbol i pljunuli na srpske žrtve!” Tekst na sajtu Informera nije bio dugog veka. Čim je predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio da su svi građani Srbije tužni zbog Notr Dama, te ponudio pomoć Francuzima u obnovi “simbola francuske i svetske civilizacije”, tekst je volšebno iščezao, a Informer je narednih dana o požaru u katedrali izveštavao u duhu saosećanja i solidarnosti. Izgleda da Bog ipak ne stoluje na nebesima, već ga je moguće pronaći na zemaljskoj adresi, na Andrićevom vencu, u zgradi Predsedništva.\nZa razliku od kolebljivog Informera koji se, poput plamena, povija kako vetar duva, Alo je ostao nešto dosledniji u svom stavu, pa je izbrisao samo prvi deo naslova “Stigla ih je Božja kazna”, ali je već iz prve rečenice teksta jasno na šta se cilja, te šta je uzrok požara: “Veliki požar zahvatio je jedan od simbola Pariza, čuvenu katedralu Notr Dam, samo šest meseci nakon što je u njoj okačena zastava lažne države Kosovo!” Da nisu okačili tu nesrećnu zastavu, sve bi bilo u redu, kupola bi im i danas bila čitava, a jedan od najznačajnijih kulturnih spomenika evropske baštine ostao bi neoštećen. Čist primer Božje intervencije.\nLikovanje nad tuđom patnjom i nesrećom\nTabloidi su nas navikli na svakakve primere gadosti i niskosti, ali ovakva varvarska monstruoznost ipak može delovati radikalno čak i za njihove standarde. Pod uslovom da smo skloni zaboravu. Sličnih slavljeničkih tonova svojevremeno je bilo u nacionalističkim medijima i povodom terorističkog napada na Svetski trgovinski centar u Njujorku 11. septembra 2001. godine. A likovanje nad zgradama koje nestaju u plamenu nije tako retka pojava u srpskoj javnosti. Setimo se samo uglednog intelektualca Dragoša Kalajića koji je u martu 1994. godine izjavio: “Kad sam video kako se Sarajevo puši i gori, moram priznati – osetio sam radost.” Isti duh koji se danas veseli nad požarom u Notr Damu, onomad je rušio i palio gradove po Bosni i Hrvatskoj, a taj zloduh se brižljivo uzgaja već tridesetak godina, menjaju se samo forme njegovog ispoljavanja.\nU svojoj najfriškijoj inkarnaciji tabloidni zloduh je posegao za religijskom terminologijom i konceptom Božje kazne, podvaljujući najvišem biću osvetničke namere zbog “svete srpske zemlje” koja se našla u inostranstvu. Kao da Bog nema pametnija posla doli da se bavi frustracijama srpskih nacionalista koji su učinili sve što je u njihovoj moći – uključujući i najstravičnija zločinstva – kako bi oterali Kosovo.\nOsnovi tabloidne teologije\nMeđutim, ni taj koncept nije preterano nov, imali smo već priliku da ga slušamo proteklih godina. Kad su u maju 2014. godine Srbiju pogodile katastrofalne poplave, patrijarh Irinej održao je moleban za prestanak kiše i tom prilikom izjavio: “Ovo nije kazna Božja već opomena da se sklonimo sa puta poroka, zlobe i bezakonja.” Po patrijarhovom mišljenju, poplave su pogodile Srbiju zato što se u Beogradu pripremao “skup koji predstavlja veliko bezakonje i mrski porok”. Ne, nije njegova svetost mislila na skup podrške ratnim zločincima ili na neki miting usmeren protiv zemaljske pravde Haškog tribunala, već na – Paradu ponosa.\nIrinejevu interpretaciju prirodne nepogode podržao je njegov stranački kolega mitropolit Amfilohije, za poplave u Srbiji kriva je Parada ponosa, ali je otišao i korak dalje. On je ustvrdio da je povodanj koji je pogodio Evropu Božja opomena zbog slavljenja i uzdizanja na pijedestal pobednice Evrovizije Končite Vurst. A kad transvestit osvoji najviše glasova na muzičkom takmičenju, Bog jednostavno nema drugog izbora nego da pošalje omanji potop na zemlju.\nBudući da su ipak u teologiju zeru upućeniji od tabloida, crkveni velikodostojnici prave jasnu distinkciju između Božje kazne i opomene. Božja kazna je ono što je zadesilo Sodomu i Gomoru, a poplave su tek opomena pred isključenje. Ako ovako razmišljaju duhovnici, ovlašćeni kuriri Božjih poruka i delegirani tumači njegove volje, zašto bi bilo ko očekivao od tabloida da budu humaniji, da ne kažem hrišćanskiji?\nPrethodni(V)LAŽNE VIJESTI: OHR promovirao novu liniju saopćenja za sezonu proljeće-ljeto 2019.\nSljedećiBH novinari i Linija za pomoć novinarima najoštrije osuđuju nedozvoljeno miješanje Tužiteljstva BiH u rad novinara i medija u BiH\nRSF uputio žalbe UN-u zbog kršenja slobode medija\nIZ ZAGREBA DO BIHAĆA (VIDEO): Hrvatska policija kidnapovala nigerijske studente i prebacila ih u BiH!\nRAFTING TAROM: Kako je 20 kilometara puta riješilo međudržavni problem


Lisice u lovu na novi trofej: Leicester izbacio United iz FA kupa i plasirao se u polufinale - BiH Vijesti\nNaslovnica SPORT Lisice u lovu na novi trofej: Leicester izbacio United iz FA kupa...\nLisice u lovu na novi trofej: Leicester izbacio United iz FA kupa i plasirao se u polufinale\nLeicester je pobijedio Manchester United na King Power stadionu u okviru četvrtine finala FA kupa (3:1) te se tako plasirali u polufinale najstarijeg fudbalskog takmičenja.\nPrvu ozbiljniju šansu imao je Leicester u 17. minuti kada je iskosa sa lijeve strane pokušao Jamie Vardy, a u 24. minuti Fred je napravio katastrofalnu grešku i uposlio Kelechija Ihenacha, koji je prihvatio poklon i doveo Lisice u prednost.\nMason Greenwood je nastavio sjajnu formu i u 38. minuti je poravnao na 1:1. Do kraja poluvremena Ayoze Perez je imao priliku za Leicester. Youri Tielemans je pogodio u 52. minuti i donio Leicesteru novo vodstvo.\nPoslije dvije velike šanse za Vardyja, Iheanacho je u 78. minuti glavom postigao svoj drugi pogodak i povisio na 3:1. Do kraja Crveni đavoli pokušali su preko Brune Fernandesa u 88. minuti, a odbranio mu je Kasper Schmeichel i ostao je nepromijenjen rezultat.\nTako su Lisice i dalje u novu na novi trofej, dok Unitedu jedina nada da se domognu pehara ove sezone ostaje jedino Evropska liga.\nPrethodni članakOsim: Bilo je ponovo diskutabilnih situacija, s ovim zalaganjem mora negdje pročepiti\nNaredni članakUSAID i Vijeće ministara BiH pokreću novu Razvojnu strategiju za BiH


Pogodno područje za proizvodnju zdrave hrane | Palelive.com\nPočetna Regija Han Pijesak Pogodno područje za proizvodnju zdrave hrane\nPogodno područje za proizvodnju zdrave hrane\nHAN PIJESAK – Područje opštine Han Pijesak pogodno je za uzgoj strnih žita i povrća, jer ovaj kraj ima dosta prednosti za proizvodnju zdrave hrane, istaknuto je danas na predavanju za poljoprivrednike opštine Han Pijeska o tehnologiji proizvodnje strnih žita. Predavač sa Instituta za ratarstvo i povrtarstvo iz Novog Sada Novo Pržulj rekao je da je cilj da se poljoprivrednicima prenese koji sjemenski materijal mogu koristiti za uzgoj zdrave hrane.\nOn je istakao da je područje Han Pijeska pogodno za uzgoj ovasa i ječma što im dalje omogućava da se bave kvalitetnim uzgojem stoke.\nPrema riječima Pržulja, novosadski Institut za ratarstvo i povrtarstvo stvorio je više od 1.000 sorti hibrida kukuruza od kojih je oko 500 sorti priznato u inostranstvu.\nOn je dodao i da postoje sorte kukuruza koje se mogu koristiti i na području opštine za silažu.\nDanašnje predavanja organizovali su opština Han Pijesak i područna poljoprivredna savjetodavna služba sa Sokoca.\nPrethodni članakSeminar za srednjoškolce\nNaredni članakPronađen heroin u Dobrom Polju kod Foče


Halilhodžić: Sarajevo je favorit protiv Zete, očekujem prolazak - Klix.ba\nLegenda bh. nogometa za Klix.ba\nHalilhodžić: Sarajevo je favorit protiv Zete, očekujem prolazak\n9.8.2012. u 16:09\nVahid Halilhodžić (Foto: AFP)\nVahid Halilhodžić, selektor Alžira, trenutno se nalazi na odmoru u Makarskoj, gdje priželjkuje pobjedu Sarajeva protiv Zete i prolaz Bordo tima u play off Evropske lige.\nIako je popularni Vaha više koncentrisan na reprezentaciju Alžira i predstojeće utakmice Pustinjskih lisica, ovaj Jablaničanin kaže kako je tim s Koševa do sada već napravio odličan posao u Evropskoj ligi, gdje su odličnom igrom i zalaganjem u prva dva pretkola eliminisali Hiberninas sa Malte i bugarski Levski.\n"Oni su večeras definitivno favoriti protiv cronogorske Zete. Bilo bi mi drago da Sarajevo prođe, jer je dobro za naše timove da naprave taj iskorak prema Evropi, što bi doprinijelo popularizaciji nogometa u ovim teškim trenucima", kaže Halilhodžić.\nPodsjetimo, Sarajevo večeras igra uzvratnu utakmicu trećeg pretkola Evropske lige protiv Zete na stadionu Pod Goricom u glavnom gradu Crne Gore. Bordo tim je u prvoj utakmici savladao Crnogorce na stadionu Asim Ferhatović Hase rezultatom 2:1.\nDirektan prijenos utakmice možete pratiti na BHT1 od 20:00 sati.\nBanjalučki planinari osvojili tri alpska vrha\n09.08.2012. u 16:13\nPistorius i južnoafrička štafeta naknadno uvršteni u finale


Faktor | Javni prijevoz: GRAS i Centrotrans kažnjeni zbog kršenja epidemioloških mjera\n09.03.2021. / 14:12\nU postupku provedenih nadzora nisu utvrđena gruba kršenja propisa, s tim da je radi manjih nedostataka, koji se odnose na nedostatak evidencija o čišćenju i dezinfekciji, neistaknut broj gostiju, ili neadekvatan razmak između stolova, izdato 19 rješenja sa korektivnim mjerama čije je uspostavljanje naređeno i ispoštovano u momentu nadzora, saopćeno je iz KUIP-a KS.\ninspekcijajavni prijevozepidemiološke mjere\nPrve količine vakcina protiv koronavirusa stigle u ZDK


Slovenci zadovoljni bodom, Srbi razočarani - tportal\nSlovenci zadovoljni bodom, Srbi razočarani\nRASPOLOŽENJE KOD SUSJEDA\nAutor: D. K./D. S.\nZadnja izmjena 30.03.2011 15:09\nObjavljeno 30.03.2011 u 11:24\nSjeverna Irska - Slovenija, Bojan Jokič, Marko Šuler i Robert Koren\nIzvor: Pixsell PXL Agencije / Autor: Paul Faith/Press Association/PIXSELL\nI dok je Italija neprikosnovena u skupini C kvalifikacija za Euro 2012. za drugo mjesto se vodi 'mrtva trka' između Slovenije i Srbije. Obje reprezentacije su u utorak osvojile po bod, no dok su Slovenci time zadovoljni, Srbi su razočarani\nNaši susjedi Slovenci su remizirali u Belfastu sa Sjevernom Irskom (0:0). Delo piše kako je osvojen samo bod, ali da je zadržana nada. Isto tako u tekstu stoji da su 'fantje' u prvom dijelu imale terensku inicijativu, ali ne i prave prilike koje su došle u nastavku s obje strane. Ističe se kako je Slovenija obranila drugo mjesto zahvaljujući kiksu Srbije u Estoniji.\nSlovenski Dnevnik piše o dobroj igri kojom je osvojen bod. Njihov novinar tvrdi da su reprezentativci pokazali želju i natjecateljski duh kako bi došli do pobjede, da je Slovenija bila bolji takmac bez obzira na to što je Sjeverna Irska imala glasnu navijačku podršku.\nNi izvještaj 24 ur nije u kritičkim tonovima. Piše se da je Slovenija imala terensku premoć te da je s neodlučenim rezultatom ostala u igri za EURO. I u tome tekstu stoji da su gosti u prvom dijelu imali kontrolu u svojim rukama, a da su Irci postali opasniji tek u drugih 45 minuta.\nU istoj skupini Srbija je razočarala svoje navijače odigravši mršavih 1:1 s Estonijom na gostovanju. Srpski mediji nezadovoljni su rezultatom pogotovo zato što je Srbija do pred sam kraj utakmice imala pobjedu 'u džepu'. Naime, u 84. minuti domaćini su postigli izjednačujući pogodak.\nTako mondo.rs piše kako je Srbija igrala bez nekolicine igrača te su se mogli vratiti u život u svojoj kvalifikacijskoj skupini, ali nisu uspjeli.\n'Protiv Estonije smo očekivali šest bodova, a osvojili smo tek jedan', stoji u tekstu aludirajući na činjenicu da je Estonija pobijedila Srbiju u Beogradu.\n'Imali smo više prilika i trebali smo ranije postići drugi pogodak i tako osigurati pobjedu u Estoniji', kazao je nakon utakmice izbornik Srbije Petrović.\nB92 navodi kako se igralo na lošem terenu, a citiraju igrače srpske reprezentacije koji su redom razočarani rezultatom iz Estonije.\nNišta manje kritički ne piše ni u Sportskom žurnalu.\n'Srbija je na gostovanju u Tallinu bila na putu k pobjedi i osvajanje drugog mjesta u skupini koje vodi u doigravanje, ali je osvojen samo bod'.


Tanjug | 18. 05. 2017 - 23:12h\nUdruženje boraca Brus reagovalo je povodom odluke Udruge hrvatskih veterana da podnese krivičnu prijavu protiv ministra Aleksandra Vulina pružajući mu podršku i kritikujući EU zbog toga što "okreće glavu" na veličanje ustaštva.\n"Udruga hrvatskih branitelja Domovinskog rata 91." podnela je prijavu Državnom tužilaštvu Hrvatske i Javnom tužilaštvu Srbije zbog izjava Vulina o skupu u Blajburgu i hrvatskom pevaču Marku Perkoviću Tompsonu.\n"Povodom datog saopštenja pozivamo Državno tužilaštvo Hrvatske da što hitnije procesuira i osudi Aleksandra Vulina i na taj način potvrdi politiku hrvatske države neosuđivanja buđenja ustaštva i neofašizma i izjednačavanja žrtava i egzekutora. Neverovatna je činjenica da se tužba diže radi izgovorene istine", navodi se ironično u saopštenju.\nUdruženje poziva i Evropsku uniju da se i dalje ne oglašava na postupke svoje članice koja veliča ustaštvo i neonacizam, jer "zašto reagovati kada su to evropske vrednosti", dok je suočavanje sa istinom za države van EU.\n"Dajemo punu podršku ministru Aleksandru Vulinu u razotkrivanju istine o stradanju. A ti Evropo ćuti, a ti svete okreni glavu, a ti Srbijo zaboravi i nikad više ne izgovaraj istinu", zaključuju u saopštenju.\nUdruga hrvatskih branitelja Domovinskog rata 91. podnela je Državnom tužilaštvu Hrvatske i Javnom tužilaštvu Srbije krivičnu prijavu protiv Aleksandra Vulina,…\nSavez boračkih organizacija Republike Srbije (SABOR) smatra da je neverovatno da se u Hrvatskoj diže krivična tužba protiv ministra Aleksandra Vulina zbog…\nPRIJAVA PROTIV TOMPSONA Zbog koncerta u Slunju…\nProtiv pevača ustaških pesama Marka Perkovića Tompsona policija je podnela optužni predlog nakon njegovog koncerta u Slunju u subotu, 5. avgusta, na kome su…\nOTKAZ ZBOG TOMPSONA? Urednik slovenačke…\nUrednik emisije "Tednik" na slovenačkoj nacionalnoj televiziji, Igor Pirkovič, navodno je dobio otkaz nakon što je u svojoj emisiji pustio sporni prilog o…\nPovezane teme: Aleksandar Vulin , Tužba , Hrvatska , Ustaštvo , Marko Perković Tompson


Spartak dočekuje Napredak, Sava Petrov novi napadač plavo-belih\nBojan Nikolić | 7. septembar 2017. | 13:02 | Sport\nJedan od derbija 8. kola Superlige Srbije igra se na Gradskom stadionu, gde će fudbaleri Spartak Ždrepčeve ugostiti kruševački Napredak. Na krilima dobrih rezultata iz prethodnih kola, obe ekipe tražiće sutra svoju šansu za osvajanje tri boda, što već u najavi utakmice obećava dobru fudbalsku predstavu. Stručni štab „plavih golubova“ veruje u kvalitet svojih igrača i nada se nastavku serije dobrih rezultata u susretu protiv izuzetno kvalitetnog protivnika.\n„To je ekipa koja ima svoj potencijal i znam da je pred nama težak zadatak. Mislim da su ekipa koja je dosta dobro organizovana i veoma agresivna u fazi napada i fazi odbrane i znamo njihove i dobre strane i slabosti ali pre svega smo orijentisani na nas.“ objašnjava Vladimir Gaćinović, pomoćnik šefa stručnog štaba FK Spartak ŽK\nDobra forma napadača Spartaka može sutra biti od presudnog značaja u borbi za nove bodove. Đorđe Ivanović, strelac četiri pogodka do sada obećava dobru partiju i poziva navijače u pomoć kako bi zajedničkim snagama ostvarili postavljeni cilj.\n„Imaju mnogo dobre pojedince, ali mi ćemo se potruditi da pobedimo kući i uzmemo sva tri boda i da nastavimo naš dobar niz. Iskoristio bih priliku da pozovem navijače da dođu, da nam pomognu, da budu naš 12. igrač i nadam se da će ih biti više nego u prošloj utakmici.“ rekao je Đorđe Ivanović, FK Spartak ŽK\nU poslednjim danima prelaznog roka u Srbiji, subotički superligaš pojačao je konkurenciju u napadu dovođenjem Save Petrova, momka koji je prošao kompletnu fudbalsku školu beogradskog Partizana, a nastupao je i za mlađe reprezentativne selekcije Srbije. Petrov će konkurisati za sastav Spartaka u sutrašnjem meču.\n„Već neko vreme postoji interesovanje Spartaka i veoma mi je drago što sam došao ovde. Drago mi je što se moje lične ambicije poklapaju sa ambicijama kluba i nadam se da će Spartak nastaviti da ide ka samom vrhu tabele i da ću svojim igrama pomoći klubu.“ izjavio je Sava Petrov, FK Spartak ŽK\nSusret 8. kola na programu je od 19h na Gradskom stadionu u Subotici a pravdu na ovom susretu deliće Miloš Đorđić.


Tokom pojačane kontrole traktora sankcionisano 96 učesnika - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Tokom pojačane kontrole traktora sankcionisano 96 učesnika\n16. novembra 2018. 1 Min Read\nPolicijski službenici Policijske uprave Prijedor, u vremenskom periodu od 08.11. do 14.11.2018. godine, realizovali su akciju pojačane kontrole traktora u saobraćaju, sa ciljem smanjenja posljedica po lica u saobraćajnim nezgodama i očuvanja povoljnog stanja bezbjednosti saobraćaja na putevima.\nAkcija je sprovedena kao represivna mjera prema vozačima traktora kako bi se uticalo na ovu kategoriju učesnika u saobraćaju da poštuju propisane uslove za bezbjedno i pravilno učestvovanje u saobraćaju.\nTokom akcije ukupno je kontrolisano 159 vozača traktora, a prekršajne sankcije na licu mjesta izrečene su za 96 učesnika ili 60,37% kontrolisanih.


20 jun, 2018 | Vijesti |\nKako se aktivno uključiti u procese planiranja i izrade strateških dokumenta, ili politika koje se tiču pitanja starijih te promovirati njihovu provedbu neke su od ključnih tema dvodnevnog treninga mreže „ZA DOSTOJANSTVENO STARENJE“, koji se održava u Sarajevu od 20. do 21. 6....\nDruštvo OSMIJEH, Gračanica, je u okviru TASIOP projekta (www.tasiop.org) odabralo 14 projekata u BiH, koji će se izvoditi u narednom periodu i koji imaju za cilj promociju i poticanje socijalne uključenosti starijih osoba. Inicijalni sastanak sa organizacijama, čiji su projekti odabrani za finansiranje, koji je imao za cilj da se izdefinišu detalji implementacije projekata, je održan u Sarajevu, 19.6.2018. Nadamo se da će ovi projekti biti dobar temelj trajnijim rješenjima, kako na nivou lokalnih zajednica tako i šire na području BiH. Odabrane organizacije i projekti su: Rb. Organizacija/UG Mjesto Naziv mikro projekta 1. Udruženje građana „Centar za pomoć starima“ Gračanica Gračanica Međugeneracijski društveni centar 2. Udruženja Roditelja i Prijatelja Osoba sa Posebnim potrebama „Mozaik“, Gračanica Gračanica Promocija prava socijalno isključenih starijih osoba sa invaliditetom 3. HO Udruženje Međunarodni forum solidarnosti – EMMAUS Klokotnica Socijalno uključivanje starijih osoba kroz edukaciju 4. Udruženje građana „Kuća otvorenog srca“, Mostar Mostar Živimo zajedno – Starimo aktivno 5. Udruženje roditelja djece sa poteškoćama u razvoju “Mala sirena”, Zavidovići Zavidovići Stariji za starije – Grupe za samopomoć 6. Crveni križ Tuzlanskog kantona, Tuzla Tuzla Stari novog doba 7. Udruženje žena “Derventa”, Derventa Derventa I starost može biti lijepa 8. Udruženje građana oštećenog vida, Tuzla Tuzla Smanjenje prepreka za socijalno uključivanje slijepih osoba starije životne dobi 9. Udruženje građana “Tolerancijom protiv različitosti”, Doboj (UG ToPeeR Doboj) Doboj...\n10 jun, 2018 | Vijesti |\nZavidovići, 9.6.2018 Sa predstavnicima starijih na području opštine Zavidovići smo dana 9.6.2018 razgovarali o socijalnoj isključenosti i diskriminaciji starijih. Svojim izlaganjima i dijeljenjem iskustava su ujedno dali i svoj doprinos provođenju medijske kampanje, gdje je cilj podići svijest javnosti upravo o položaju starijih i njihovoj socijalnoj...\n6 jun, 2018 | Izvještaji i publikacije, Vijesti |\nTASIOP Bilten Br. 8 TASIOP Newsletter No....


AI: Fokus javnosti na izbjeglicama u Evropi, na hiljade ih strada u Bengalskom zalivu\nNaslovnica Šam/Irak Šam AI: Fokus javnosti na izbjeglicama u Evropi, na hiljade ih strada u...\nZapad, Šam – Podaci AI-a pokazuju da je u maju prošle godine čak 8.000 izbjeglica ostavljeno “na cjedilu” u brodovima na moru jer im jugoistočne azijske zemlje poput Tajlanda, Malezije i Indonezije nisu dale prilaz teritoriju\nDok je svjetska pažnja usmjerena na masovni priliv izbjeglica sa Bliskog Istoka i sjevera Afrike u Evropu, na desetine hiljada izbjeglica u drugim dijelovima svijeta suočeno je sa drugim problemima i stradanjima, podaci su organizacije Amnesty International (AI).\nNa listi najnovijih zemalja koje izbjeglicama ne dozvoljavaju ulazak na svoj teritorij našla se Australija. Kako navodi AI, a prenosi britanski “The Guradian”, australska vlada brodove sa izbjeglicama koji pristižu na njene obale vraća na pučinu.\nPoput Mediteranskog i Egejskog mora, i u vodama Bengalskog zaliva izbjeglice gube živote.\n“Ljudima se trguje i krijumčari u Zalivu gdje se izbjeglice i zlostavljaju. Neki budu ubijeni na brodovima, utapaju se u vodama ili umiru od gladi i dehidracije”, navodi AI.\nPodaci AI-a pokazuju da je u maju prošle godine čak 8.000 izbjeglica ostavljeno “na cjedilu” u brodovima na moru jer im jugoistočne azijske zemlje poput Tajlanda, Malezije i Indonezije nisu dale prilaz teritoriju.\nAI navodi kako će plovila prepuna izbjeglica postati “plutajući kovčeg” ukoliko se praksa “nekih” zemalja nastavi.\n“The Guardian” prenosi da se u izvještaju AI-a navodi da su među 30 svjetskih zemalja koje ne dozvoljavaju ulazak izbjeglica Australija, Nizozemska, Rusija i Saudijska Arabija.\nKada je riječ o Australiji, stanovnici ove zemlje posljednjih mjeseci oštro su protestovali tražeći od vlade da primi izbjeglice.


Rabljeni Iveco mini autobus na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Iveco mini autobus strojeva koji su za prodaju. Iveco mini autobus oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Iveco mini autobus na Znamka dijelu.\n2012 218.679 km\n2010 282.000 km\nOvde je kompletna lista polovnih Iveco mini autobus za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Iveco mini autobus koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Iveco mini autobus koje Vas interesuju.


Početna Proizvodi Muško Obuća Tenisice TENISICE BALANCE\n40 25.0cm 41 25.5cm 42 26.0cm 43 27.0cm 44 27.5cm 45 28.5cm 46 29.5cm\nUmbro tenisice izuzetno su lagane i lako savitljive s mekanim i tankim potplatom za bezbrižne sportske aktivnosti u dvorani ili izvan. Izrađene su od kvalitetnih materijala, a kao dodatno pojačanje, prednji dio kod prstiju je prošiven s gornjištem. Atraktivne kombinacije živih boja pobrinut će se za uočljivost u svakom trenutku. 👍


Indija odbija pomoć | TEME | DW | 07.01.2005\nIndija odbija pomoć\nMnoge u inostranstvu je začudilo kada je Indija odbila medjunarodnu pomoć. Prvenstveno zbog izvještaja sa indijskih ostrva Andaman i Nikobar u kojima se tvrdilo da je pomoć tamo stigla sa zakašnjenjem. Stoga su upućene i kritike indijskoj vladi.\nStanovništvo priobalnih područja Indije je ovisno o hrani koju dobija iz javnih kuhinja. U katastrofalnoj poplavi je poginulo oko 10.000 Indijaca, oko 5000 se još uvijek vodi kao nestalo.\nU samoj Indiji se malo šta od tih kritika moglo čuti. naprotiv, tamo se tvrdi da je za pozdraviti to što se ova država više ne mora oslanjati na pomoć izvana. To nije ništa novo, vlada u Delhiju se tako odrekla i pomoći medjunarodne zajednice koja je ponudjena zemljama u razvoju. Za to postoje i dobri razlozi: sa stopom rasta od 6-6 odsto godišnje ova država je prikupila znatne devizne rezerve.\nDržava koja ima skoro kontinentalne razmjere trebalo bi da se može nositi sa posljedicama katastrofalne poplave. Očito je da su akcije pomoći u ddržavi uspješne. Stanovnici ove zemlje su darovali 60 miliona dolara pomoći. Ovo je prilika da indijska vlada dokaže da je samostalna.\nTračak sumnje se javlja povodom odluke vlade u Delhiju da se pomoć usmjeri i ka Maledivima, Šri Lanki i Indoneziji. Iza toga se nalazi želja da se u regionu, pa i svijetu Indija pokaže kao odgovoran kandidat za stalno mjesto u Vijeću Sigurnosti UN-a. Na internacionalnom nivou ovo neće donijeti posebne poene sve dotle dok se uspije imati potpuna kontrola nad prilikama u vlastitoj zemlji.\nPogrešna je predrasuda na zapadu da azijske države nisu u stanju da se organizuju i pruže pomoć u ovakvim situacijama. Primjer za to je Tajland koji je manje-više sam sanirao posljedice katastrofe. S druge strane se mora uočiti razlika izmedju razumljive nacionalne samouvjerenosti i nacionalizma. O tome se zadnjih dana raspravlja i u Indiji kada se naprimjer traži smanjenje pretjerano velikih sigurnosnih mjera čime bi se omogućilo uključenje Indije u medjunarodni sistem za rano upozorenje od cunami talasa.


Veliko otkriće: Nađene na hiljade grobnica u blizini čuvenih ratnika od terakote | BL Portal\nVeliko otkriće: Nađene na hiljade grobnica u blizini čuvenih ratnika od terakote\n23. Februara 2021. 15:41\n“Broj ostataka je ogroman i arheološko nalazište na kom se radi je izuzetno veliko”, saopšteno je iz tog biroa. Na istraživanju trenutno radi više od 1.000 arheologa, prenosi Saut Čajna morning post. Radi se u tri smjene, kako bi se istraživanje što prije završilo tokom proslave Lunarne nove godine, kako bi se izbejglo odlaganje izgradnje metroa.\nGrad Sijan je tokom istorije bio sjedište 13 kineskih dinastija i bio je prijestonica Kine tokom 1.100 godina. Budući da je taj grad trenutno jedno od glavnih saobraćajnih čvorišta i da se u njemu ubrzano radi na infrastrukturi, učestali su i arheološki nalazi.\n“U Sijanu, prije nego što počne neki projekat izgradnje, pa čak i prije nego što država proda određenu parcelu, prvo se izvode arheološka istraživanja, što je rijetkost u Kini”, rekao je Vang Žili, zamjenik direktora Instituta za zaštitu kulturnog nasljeđa Sijana, za “Pipls dejli”. Svake godine u tom gradu bude otkriveno više od 100 arheoloških nalaza, rekao je Žu Kujing, zamjenik direktora Biroa za kulturno nasljeđe provincije Šensi.\n“Ti nalazi pokrivaju sve periode kineske istorije, od ljudskih prapočetaka, do dinastije Ćing, posljednje vladarske dinastije u Kini”, dodao je on.\nČuveni ratnici od terakote, svjetski poznata kolekcija više od 7.000 vjerno prikazanih skulptura, takođe se nalazi u blizini ovog grada. Ratnici od terakote nalaze se u grobnici prvog kineskog cara Ćin Ši Huanga, koji je ujedinio Kinu u trećem vijeku. Otkriveni su 1974. godine, a smatra se da su pokopani zajedno sa carem, kako bi on i nakon smrti imao vojsku kojom zapovijeda, piše Spuniknews.com.\nTags: Čuveni ratnici, Grobnice, otkriće, Terakote\nBanjaluka centar humanog čina: Pomozimo Slobodanu da sakupi novac za transplantaciju srca


BOŠKO OBRADOVIĆ: DVERI ĆE OBELEŽITI NEDELJU PORODICE - Glas Šumadije\nNaslovna > Politika > BOŠKO OBRADOVIĆ: DVERI ĆE OBELEŽITI NEDELJU PORODICE\n15/05/2019 15/05/2019 470Ostavi komentar na BOŠKO OBRADOVIĆ: DVERI ĆE OBELEŽITI NEDELJU PORODICE\nCentralna manifestacija biće u nedelju 19. maja u 12 časova u Tašmajdanskom parku u Beogradu, gde će se skupiti naši članovi, simpatizeri i drugi građani sa svojom decom, a deca će imati priliku da u jednom simpatičnom defileu prošetaju parkom zajedno sa svojim biciklima, rolerima, trotinetima. I to će biti jedna divna slika toga dana. A zatim će tokom ostatka nedelje biti organizovani porodične manifestacije širom Srbije, rekao je Obradović.\nI zato mi predlažemo da u nekoj sledećoj Vladi mora da postoji Ministarstvo za porodicu koje bi centralizovalo sve državne aktivnosti u pravcu pomoći porodici. Mi smatramo da je borba protiv bele kuge najvažnija tema buduće državne politike. To podrazumeva pomoć mladim bračnim parovima, rešavanje stambenih pitanja za mlade bračne parove, zatim pomoć samohranim roditeljima. To podrazumeva i brigu o staračkim domaćinstvima kojih je sve više u Srbiji, i to podrazumeva brigu praktično o svakom pojedincu u Srbiji, jer je i on na različite načine deo porodice i svakoga građana smatramo porodičnim čovekom koji treba da bude zbrinut u socijalnom, zdravstvenom i obrazovnom smislu, istakao je Obradović.\nObradović je rekao da svaka porodica u kojoj nijedan član nije zaposlen mora dobiti neku vrstu pomoći od države tj. da jedan član mora biti zaposlen. Kao najkonkretniju ekonomsku meru pomoći porodice Obradović je istakao poresku reformu.\nOnoga trenutka kad uđete u brak dobijate manji porez na zarade i imovinu. Takođe onoga trenutka kada dobijete dete, pada porez na zarade i imovinu. I tako sa svakim novim detetom, manji je porez na zaradu i imovinu, rekao je Obradović.\nTagovi: Boško Obradovič Dan porodice Srpski pokret Dveri\nPETAR VESELINOVIĆ: KANDIDAT ZA DEKANA, NE I GRADONAČELNIKA


VIDEO / Izbori ljepote nacionalni sport u Venezueli - Klix.ba\n/Izbori ljepote nacionalni sport u Venezueli\n24.8.2009. u 10:20\nStefania Ferdandez, 18-godišnja Miss Venezuele osvojila je krunu za najljepšu djevojku na ovogodišnjem izboru za Miss Universe, a ovo je druga godina zaredom da je predstavnica ove latinoameričke zemlje proglašena najljepšom, a šesta pobjeda otkako postoji ovo prestižno takmičenje.\nPrelijepa Stefania iz grada Meride, studentica međunarodnih odnosa, kazala je da vjeruje da su žene uspjele prebroditi prepreke ka vlastitoj nezavisnosti, te da se 'nalaze na istom nivou kao i muškarci'.\nVenezuela je inače opsjednuta ljepotom, a tamo se takmičenja ljepote smatraju nacionalnim sportom.\nFernadez je izjavila kako se ipak nada da će je venezuelanski predsjednik Hugo Chavez primiti, iako nije pravio prijem za prošlogodišnju pobjednicu Miss Universe, Venezuelanku Dayanu Mendozu.\n"Vidjet ćemo šta će biti, jer i naše pobjede idu u historiju", kazala je Fernandez, a prenosi AP.\nKada je 15 polufinalistica izašlo na binu u kupaćim kostimima, suvlasnik licence za takmičenje i poznati američki biznismen Donald Trump kazao je da je to 'najljepša grupa žena koju je ikada vidio'.\nU uži krug ušle su i Miss Dominske Republike, Miss Kosova, Miss Australije i Miss Puerto Rica.\nHugo Chavez BMW X5 M Sport


MOSTAR: Promovisana knjiga 'Tragom drevnih Bošnjana'\nMOSTAR: Promovisana knjiga ‘Tragom drevnih Bošnjana’\nObjavljeno 30. Decembra 2018. 08:52\nU organizaciji Instituta za strategijske studije „Foruma Bosna“, sinoć je u mostarskoj Pozorišnoj kafani održana promocija knjige „Tragom drevnih Bošnjana“ autora Tanera Aličehića i Đenana Galešića.\nPromocija je imala za cilj otvoriti javni dijalog o izgradnji, jačanju i promociji bosanskog nacionalnog identiteta, a autori, te promotori ovog djela, Jasmin Branković, pomoćnik federalne ministrice obrazovanja i nauke i Asim Krhan, politolog i direktor Muzeja Hercegovine, govorili su u kontekstu „razvoja bosanske države i nacionalnog identiteta kroz historiju“, saopćili su organizatori.\n„Nacionalističke ideologija zemalja okruženja su izvršile snažan utjecaj i razorno djelovale na ukupno bosansko društvo, ali ga, ipak, nisu uspjele uništiti. Bosanski duh je previše žilav, previše jak i on se uspio održati čitavo to vrijeme… Potrebno je tražiti puteve kako da dođemo do konačnog cilja, da ono što čini bosanski duh, bosansku državu zaista u potpunosti obuhvati ove naše prostore i da to bude još čvršća brana svim onim ideologijama koje toliko razorno djeluju već, evo, 200 godina na bosansko biće“, rekao je Branković.\nKonstatirajući da se „nalazimo u individualnoj i kolektivnoj agoniji“, koautor djela, Đenan Galešić, podsjetio je da prisutnost svih faktora bosanske pluranosti, ne samo vjerskih, na svim dijelovima bosanske zemlje egzistira hiljadu godina.\n„To je katalizator nastanka i opstanka bosanske filozofije života. Baza ove pojave je kršćansko, muslimansko i jevrejsko naslijeđe koje je prisutno i razvija se u Bosni, koje čini opšte bosansko naslijeđe. To bosanstvo o kojem ovdje govorimo znači stvaranje i njegovanje osjećaja povezanosti i solidarnosti stanovništva“, ustvrdio je Galešić, stoji u saopćenju.\nĐenana GalešićaForum BosnaInstitut za strategijske studijeknjigaTanera AličehićaTragom drevnih Bošnjana\nSTUDIJA: Ovo je idealan razmak između dviju trudnoća…\nGLAS NARODA: “Mi smo se u pancirima borili za srpsku zemlju i napadali one tamo gdje smo trebali, a vi danas našu srpsku djecu tučete”


Donacija Japana za pribojsko zdravstvo – ZoomUe\nBEOGRAD, PRIBOJ – Vlada Japana obezbedila je 77 hiljada evra za nabavku endoskopa i jednog ambulantnog vozila za Opštu bolnicu Priboj i Dom zdravlja, dok će opština Priboj nabavku ove opreme sufinasnirati sa 12 hiljada evra.\nUgovor o donaicji potpisao je predsednik opštine Priboj Lazar Rvović, na svečanosti u Ambasadi Japana.\nProjektom unapređenja zdravstvene zaštite u pribojskoj opštini, a koji finansira Ambasada Japana, Opšta bolnica u Priboju dobiće endovideo opremu, a Dom zdravlja sanitetsko vozilo Folksvagen 4×4 t6, navodi se na sajtu opštine Priboj.\nTags: Donacija JapanaOpština Priboj\nNext story Goleada u Užicu (VIDEO)\nPrevious story I danas sanacija havarije u Turici


U Požegi još pod vodom preko 2000 hektara (video) – ZoomUe\nPOŽEGA-Zbog vise od 20 klizišta koja su se od jutros pojavila na području opštine Požega otežan je saobraćaj prema Kosjeriću i Arilju,dok je u prekidu put Požega-Prijanovići-Pilatovići,izjavio je za ZOOMUE predsednik opštine Požega Milovan Mićović.\nSkrapež je ,po njegovim rečima ,u opadanju,ali je Đetinja u toku noći poplavila kuće u Tatojevcima,Guglju I Prijanovićima.\nMeštani na poplavljenom području,a pod vodom je preko 2000 hektara,imaju problema I sa snabdevanjem strujom.\n“Ekipe Elektrodistribucije su na terenu I kvarovi se otklanjaju”,kaže Mićović.\nU Požegi voda se povlači sa gradskih ulica.Dom zdravlja je još uvek izmešten,a poplavljene su I Tehnička škola I Gimnazija.\n“Ukoliko ne uspemo da saniramo situaciju tokom vikenda, đaci ni u ponedeljak neće ići u školu”,izjavio je za naš portal predsednik opštine Požega Milovan Mićović.\nPodrška Prvom partizanu u realizaciji razvojnih programa\nPrijava zbog nedozvoljene trgovine\nby Zoran Đurović · Published 22 октобра, 2019\nNext story Nivo akumulacije Vrutci u opadanju\nPrevious story Na teritoriji grada neke škole ne rade


Madrid želi OI 2016. - Klix.ba\nsport Madrid želi OI 2016.\n7.11.2008. u 20:47\nMadridske vlasti i dalje vjeruju da španska prijestolnica može da dobije organizaciju Ljetnjih olimpijskih igara 2016, uprkos podršci novoizabranog predsjednika SAD Baraka Obame kandidaturi Chicaga. "Chicago će pokušati da iskoristi ovu situaciju, to je logično", ali je Madrid ima idealne uslove za organizaciju igara 2016", izjavio zamjenik gradonačenika Manuel Kobo.\nMeđunarodni olimpijski komitet u junu je odlučio da će kandidati za organizaciju tih igara biti Tokio, Chicago, Madrid i Rio de Jeneiro, a konačna odluka će biti donijeta u oktobru 2009. u Kopenhagenu.\nChicago je ove nedjelje zatražio od Obame da podrži kandidaturu Chicaga, grada u kome živi, što je već podstaklo Tokio da izrazi zabrinutost.\n"Mi nismo zabrinuti, naš cilj je da pokažemo da je projekat Madrida najbolji i mi ćemo nastaviti to da radimo", rekli su zvaničnici zaduženi za kandidaturu Madrida.\nMeđutim, bivši predsjednik MOK, Španac Juan Antonio Samaranch izjavio je ranije da, ukoliko Obama podrži kandidaturu Chicaga u Kopenhagenu, to neće biti dobro za Madrid.\nOn je, sa druge strane, rekao da je Madrid najbolji kandidat jer jedini ima čak 75 odsto spremnih sportskih objekata.\nMadrid je izgubio kandidaturu za OI 2012, koju je dobio London. Igre 1992. održane su u Barceloni.


Ambasadorica Indonezije najavila bratimljenje Zenice i grada Bandu s otoka Java – Visokoin.com\nNaslovna » Ambasadorica Indonezije najavila bratimljenje Zenice i grada Bandu s otoka Java\nAmbasadorica Indonezije najavila bratimljenje Zenice i grada Bandu s otoka Java\nNova ambasadorica Republike Indonezije u Bosni i Hercegovini Amelia Achmad Yani posjetila je danas Gradsku upravu Zenice, gdje je razgovarala s gradonačelnikom tog grada Fuadom Kasumovićem.\nTema razgovora, kako je kazao Kasumović, bila je privredna i kulturna saradnja te eventualno i bratimljenje Grada Zenice s jednim gradom iz Indonezije.\n-U martu naredne godine jedna folklorna grupa iz Indonezije gostovat će u Bosanskom narodnom pozorištu Zenica, da nam pokažu običaje i kulturu Indonezije. Negdje u aprilu, trebao bi biti organizovan i privredni susret privrednika Zenice i, eventualno, iz ostalih dijelova BiH, s privrednicima iz Indonezije – najavio je Kasumović.\nAmbasadorica Yani, koja je u sklopu današnjeg boravka u Zenici, posjetila je i Univerzitet Zenica (UNZE), gdje je s rektorom Damirom Kukićem i dekanom Medicinskog fakulteta Harunom Hodžićem otvorila Indonezijski kutak, istakla je da je ovo nastavak saradnje koju su uspostavili s medicinskim fakultetima na univerzitetima u Sarajevu i Mostaru.\nPodsjetila je da trenutno na UNZE-u borave četverica studenta s Univerziteta Achmad Yani iz Indonezije, koji će mjesec dana provesti u sklopu programa razmjene i mobilnosti nastavnika i studenata između ova dva univerziteta.\n-Želimo da i ovom današnjom posjetom damo jedan implus toj saradnji pa se javila i inicijativa za bratimljenje Zenice i grada Bandu. To je grad na otoku Java, na kojem je osnovan Pokret nesvrstanih zemalja, a u kojem su, kao što je svima poznato, lideri tadašnje Jugoslavije i Indonezije imali ključnu ulogu – napomenula je ambasadorica Yani, koja je najavila intenzivniju saradnju u oblasti obrazovanja, kulture i turizma.\nOna je dodala kako se mora iskoristiti dobra historija odnosa dvije države, koja je započela još 1950. godine.\n-Potpisivanjem sporazuma o bratimljenju dva grada, što bi trebalo da se dogodi iduće godine, otvorit će se prostor i za sve druge moguće vidove saradnje- istakla je ambasadorica Yani.\nOna je dodala da već naredne godine očekuje da će doći više studenata iz Indonezije, kao i da će studenti i nastavnici Univerziteta u Zenici moći putovati u Indoneziju, ali i da će Indonezijski kutak na UNZE-u biti obogaćen novim, inače ručno izrađenim predmetima iz te zemlje.\nRadi lakše komunikacije građana i privrednika dvije države, ambasadorica Yani najavila je organizaciju direktnih čarter letova iz Sarajeva prema Džakarti ili na neko drugo odredište u Indoneziji, koje se pokaže najprihvatljivije.


Mirsad Purivatra: Sve spremno za SFF, više od 250 filmova iz 60 zemalja | Radio Bihać\nU toku su završne pripreme za 27. Sarajevo Film Festival (SFF), koji počinje sutra i trajat će do 20. augusta.Tokom Festivala bit će prikazano više od 250 filmova iz blizu 60 zemalja. Očekuje se i veliki broj gostiju iz Bosne i Hercegovine, regije, Evrope i svijeta.\nNa SFF-u dodijeljene nagrade Srce ...\nUvođenjem nove kategorije nagrada Srca Sarajeva za TV serije, koje su dodijeljene sinoć, Sarajevo Film ...


Prema navodima Ruskog istražnog komiteta, šest osoba je ubijeno, a 28 je ranjeno u pucnjavi na univerzitetu u Permu na zapadu Sibira.\nNapad je izvršio student koji je ranjen tokom hapšenja.\nBaza Telegram kanal, koji se smatra bliskim policijskim snagama, identifikovao je napadača kao Timura Bekmansurova, pozivajući se na neimenovane izvore.


Kućni uređaji - Mali oglasi\nPočetna » Kućni uređaji\n- Kućni uređaji (518)\nKućni uređaji - ostalo ivanjovanovic6 13/05/2022\nIznosimo i odnosimo dotrajalu belu tehniku , nebitno stanje, samo da je kompletna. Poluispravna, neispravna, dotrajala….ves masine, sporete, zamrzivace, frizidere,…0605502554\nKlime Mrmot 24/04/2022\nKlima uređaj “Midea” 12.000 BTU, polovan, potpuno ispravan.\nKlime hadjija10 24/04/2022\npranje ciscenje dubinska dezinfekcija provera gasa i pritiska,opravke ,original materijali i alati dugogodisnje medjunarodno iskustvo praksa znanje garancija klvaliteta radova\nŠporet na drva Alfa Plam 9\nŠporeti Zora 27 19/04/2022\nProdajem šporet na drva Alfa 9 u odličnom stanju, malo korišten.\nGrejna tela dragimili901 17/04/2022\nProdajem grejače za kvarcne peći,šporete,bojlere,mikrotalasne pečnice i ostalo. Po porudžbi dostavljam sve za zamrzivače i klima uređaje. Oprema je sve iz uvoza i dajem garanciju […]\nFrižideri i zamrzivači RM 05/04/2022\nProdajem koriscen frizider.\nMasine za pranje/susenje vesa\nVeš mašine RM 05/04/2022\nProdajem koriscnene masine za susenje i pranje vesa – Bosch/Miele.\nNEMAČKI PRIMAGO USISIVAČ (KIRBY)\nUsisivači Milica Peric 02/04/2022\nProdajem nemački PRIMAGO (kirby) usisivač sa vodenim filterom plaćen 2500 evra u odličnom stanju, korišćen samo desetak puta sa kompletnom pratećom opremom. Izvanredan za održavanje […]


ZAVRŠENO ŠKOLOVANjE 56. KLASE KOMANDNOSTABNOG USAVRŠAVANjA\nSvečanost povodom završetka oficira 56. klase komandnoštabnog usavršavanja Škole nacionalne odbrane Vojne akademije održana je danas u Svečanoj sali kasarne ''Banjica 2''.\nTom prilikom, ministar odbrane Dragan Šutanovac, prema naredbi predsednika Srbije Borisa Tadića, uručio je oficirske sablje sa posvetom trojici najuspešnijih polaznika majorima Dragiši Simiću (9,83), Goranu Radosavljeviću (9,67) i Slađanu Tubiću (9,50). Diplome komandnoštabnim oficirima dodelio je načelnik Vojne Akademije brigadni geleral dr Mladen Vuruna.\nKomandno-štabno usavršavanje završilo je ukupno 63 oficira, od kojih 57 iz Vojske Srbije, trojica iz Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, dvojica iz Vojske Crne Gore i jedan oficir iz Armije Republike Makedonije. Generacija je završila školovanje sa odličnim uspehom.\nReč je o srednjem nivou školovanja u sistemu odbrane, nakon kojeg su polaznici osposobljeni za komandovanje jedinicama ranga bataljona, diviziona, eskadrile, kao i štabne dužnosti u brigadama i ostale dužnosti u sistemu odbrane.\nČestitajući oficirima 56. klase, miinistar odbrane Dragan Šutanovac istakao je da su sveukupne reforme koje su sprovedene značajne sa aspekta odbrane zemlje, ali i za buduće pozicije visokih oficira. Stoga će, kako je istakao ministar Šutanovac, samo najuspešniji i najuporniji stizati do najviših položaja.\n„U toku je formiranje Univerziteta odbrane, prvi put na našim prostorima, i ponosni smo na činjenicu da već sada na bazičnim studijama, ali i na visokom usavršavanju imamo i oficire stranih vojski“, istakao je ministar Šutanovac dodajući da će se u godinama koje slede veći broj stranih studenata povećavati.\nNedavno potpisivanje sporazuma o saradnji sa Hrvatskom, prema rečima ministra odbrane, podrazumeva i mogućnost uzajamnog školovanja oficira u okviru komandno-štabnog i generalštavnog usavršavanja.\nMinistar Šutanovac je poručio oficirima da će usled profesionalizacije vojske njihov posao biti znatno teži, dodajući da je Srbija posvećena miru.\nPrema rečima načelnika Škole nacionalne odbrane pukovnika Miloljuba Sretenovića, jednogodišnje usavršavanje oficira 56. generacije u Školi nacionalne odbrane odvijalo se prema nastavnom programu koji je usklađen sa međunarodnim procedurama i standardima, te se na taj način postiže interoperabilnost sa vojskama širom sveta.\nZavršetkom školovanja ove generacije, kako je naglasio pukovnik Sretenović, sistem odbrane naše zemlje dobija značajno osveženje i pojačanje neophodno za svakodnevne zadatke jedinica i uspešan nastavak procesa reforme Vojske Srbije posebno na taktičkom i operativnom nivou.\nU ime kolega 56. klase komandnoštabnog usavršavanja major Dragiša Simić je izrazio uverenje da je naša zemlja danas dobila novu generaciju komandnoštabnih oficira koji su visoko osposobljeni i u potpunosti spremni da uspešno izvrše sve postavljene zadatke, dodajući da će se truditi da što više znanja stečenih u toj školi prenesu ostalim kolegama.\n„ Svesni značaja, odgovornosti i vremena u kojem živimo, nastojaćemo da naše komande i jedinice budu maksimalno obučene i osposobljene za izvršavanje namenskih zadataka“, poručio je major Simić naglašavajući da će na taj način pružiti punu podršku razvoju sistema odbrane i stvoriti uslove za uspešnu realizaciju započetih reformi.\nOve godine, polaznici ovog visokog školovanja učestvovali su u osmišljavanje vežbe kadeta Vojne akademije"Diplomac" i prva su generacija tog nivoa usavršavanja koja je verifikovala jedan od modela zadataka u Centru za simulacije i učenje na daljinu Vojne akademije.\nU okviru studijskih putovanja tokom stručnog usavršavanja, oficiri 56. klase obišli su mnoge jedinice i ustanove Vojske, pri čemu su imali priliku da pored upoznavanja rada naših jedinica, sagledaju i vojnostrategijske karakteristike prostora i deo privrednih i kulturno istorijskih potencijala Srbije.\nOsim profesora sa Akademije, polaznicima su predavali i premijer Mirko Cvetković, ministar odbrane Dragan Šutanovac, ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić, ministar finansija dr Diana Dragutinović, ministar energetike i rudarstva profesor dr Petar Škundrić, kao i načelnik akademija KoV Ruske federacije general pukovnik Vladimir Ivanovič Popov,kao i predstavnici drugih značajnih institucija iz zemlje i inostranstva iz oblasti odbrane i bezbednosti.\nSvečanosti su prisustvovali predstavnici Ministarstva odbrane i Generalštaba Vojske Srbije, sistema odbrane kao i predstavnici diplomatskog kora, brojni profesori, porodice, starešine i kolege oficira.


Nije lako biti pevačica : Nadlanu.com\nObjavljeno 22. dec 2011. / 12:40:57\nGoga je završila na VMA, a Mia Borisavljević u privatnoj bolnici, a zanimljivo je da obe pevačice negiraju incidente.\nIzvor "Kurira" iz policije tvrdi da je Sekulićevoj pukla bubna opna nakon što ju je ispred beogradskog kluba "Mistik" išamarao kik-bokser Dušan Panajotović, dok je Miji njen dečko Nikola Milić razbio nos!\n- Klub "Mistik" je te večeri na žurki proslavljao rođendan. Mia i Goga su bile svaka sa svojim društvom. Kad je Sekulićeva trebalo da zapeva, Panajotović je na putu do bine povukao za ruku, nakon čega je Goga, iznervirana, krenula ka izlazu - kaže naš sagovornik i dodaje:\n- Dušan ju je stigao ispred kluba i lupio joj nekoliko šamara. Goga je uspela da pobegne i prijavi incident policiji, koja je sprovela raciju u klubu.\n- Njih dvoje su se posvađali na putu do kuće, posle čega je Mia dobila udarac u lice - tvrdi izvor "Kurira".\nPevačice poriču incident\nI Goga i Mia su zbog zadobijenih povreda potražile pomoć lekara. Međutim, i jedna i druga pevačica poriču da se incident dogodio.\nDušan Panajotović je uhapšen je u svojoj kući na Paliluli zbog nasilničkog ponašanja i tom prilikom nije pružao otpor. Kako saznajemo, on je saslušan i određeno mu je zadržavanje do 48 sati.\n- Dušan je sve vreme objašnjavao da nema veze s onim što se desilo i da nije nikoga tukao - kaže sagovornik Kurira iz policije.\nDušan Panajotović poznat je po incidentima, ali i po tučama sa folkerkama. Pre godinu i po dana, takođe u klubu "Mistik", tukao je pevačicu Selmu Bajrami, jer nije htela da priđe njegovom separeu i otpeva mu pesmu!


Spektar opsene (1. deo) « Supervizuelna\nSpektar opsene (1. deo)\nSpektar opsene: jedno poredjenje kulturnog prekarijata Engleske i Srbije\nGlavno pitanje u zanimanju kritičara, umetnika, prosvetnog radnika ili istoričara umetnosti više nije ni šta, ni za koga, ni sa kojim ciljem; pitanje je gde se nalazite u spektru opsene i koliko ste spremni da obmanjujete i budete obmanuti da bi u tom spektru opstali. Nije u pitanju jedino samoobmana radnika u kulturi koji su, svi znamo, slabo plaćeni i bivaju korišćeni za paradiranje društvenog angažovanja koje najčešće postoji samo kao paravan, screen saver kulturne produkcije koji nema zdravu sistemsku podlogu. Još opasniji tip (samo)obmane je učestvovanje u stvaranju standardizacije i ritualizacije odnosa i hijerarhija sa ciljem obogaćivanja izuzetno malog procenta tzv. VIP sektora, dok su ostali, autentični radnici u kulturi kao i konzumenti te kulture jednostavno ‘hrana’, materijal intelektualne razmene koja crpi i degradira svoje učesnike i publiku.\nOvaj tekst je nastao sa namerom da uporedim klasno stanje britanskog prekarijata u kulturnoj industriji, gde odavno postoji umetničko tržište, i predtržišnog stanja u Srbiji, gde se bacaju mamci za otvaranje tržišta. Cilj je takođe bio i da otkrijem da li kulturni prekarijat ima svoj glas, ciljeve, svest, ideju o sebi i tržištu; da li postoje uslovi za samoorganizaciju, edukaciju i sticanje prava (i od koga); i da li se stečena svest koristi za opštedruštvenu ili ličnu korist. Ujedno, ovo je i poziv na borbu protiv inercije i uvreženih ideja i shvatanja o procesu stvaralačkog rada.\nIstorija je pokazala da ni jedan umetnički gest nije ni radikalan ni političan sam po sebi (reč je naravno o politički i socijalno osvešćenim umetničkim praksama koje za cilj imaju neku vrstu radikalizacije kulture i društva; ne spominjem one, a takvih je mnogo, koje se rado vraćaju akademizmu i društvenom konzervativizmu). Projekti i prakse modernizma, čak i najznačajnije, nastale iz pokušaja unapredjenja sistema stvaranja i sa željom da omoguce umetniku da komunicira, mobilizuje pažnju i unapredi život šire publike a ne samo elite, završile su kao blockbuster izložbe objekata odvojene od svoje inicijalne ideje ili ideologije. Vremenom, ideje su proglašene za opasne utopije, a objekti su reducirani na svoje senke i uključeni u cirkulaciju kapitalističkog tržišta. Sve dok ne bude sistemske promene – kako su ponavljali William Morris, Orwell, Guy Debord i mnogi drugi pre nas – neće biti ni promene u činjenici da umetnost obespravljeno služi kapitalizmu.\nKo je kulturni prekarijat i kako on opstaje?\nZa razliku od proletarijata, koji je organizovan klasnom borbom, radničkim sindikatima i ideologijama socijalno-ekonomske pripadnosti, prekarijat je eksploatisana, frakcionisana grupacija bez vidljivog i progresivnog cilja koja se bori za individualni opstanak na tržistu. Članovi ove grupacije su u sve većem broju umetnici i radnici u kulturi i prosveti. Definisani kao dno klasne lestvice u Britaniji prema Velikoj Klasnoj Anketi iz 2011, prekarijat su uglavnom niskokvalifikovani radnici (vozači, spremačice, radnici na šalterima) po primanjima sve bliži kulturnjacima iz pojavnog sektora usluga koji imaju visoki nivo obrazovanja i kulturnih aspiracija.\nKovanicu su izmislili sociolozi, ali kao klasa prekarijat postoji od nastanka sve rapidnijeg sistema obezvredjivanja stalnih radnih mesta i deformalizaciji rada [‘casualisation of labour’] u kulturi. Ovaj proces nije nov, ali je intenzivniji, rašireniji i normalizovaniji nego ikada ranije. Krajem dvadesetog veka, dok smo mi bili okupirani ratom, sociolozi su posmatrali krizu rada u Japanu i nastajanje tzv. ‘freeters’ (slobodnjaci, freelanceri), rastuću klasu radnika s nesigurnim, povremenim zaposlenjem koji žive kao parazitni samci [‘parasite singles’] kod roditelja. Danas je to postalo skoro potpuno normalno stanje za većinu radnika u kulturi. Tome je dodata fleksibilizacija radnog vremena (tj. radno vreme se preliva u svo raspoloživo vreme) i nesiguran društveno-ekonomski polozaj. (Podsetimo se kako su razvoj elektronike i cyber teorija postavili osnov za korenite promene metodologije i sredstava za rad.)\n“Precarity” je engleska reč koja znači nesigurno, neizvesno stanje. Nesigurnost – stanje koje je 50-50, ni tamo ni ovamo, ni propast ni opstanak, nešto što lebdi na ivici – je eufemizam koji nastoji da definiše trend zapošljavanja na kratkotrajne ugovore, bez penzije, plaćenog odmora, prekovremene nadoknade, zdravstvenog ili ikakvog drugog osiguranja. Neizvesnost je tumačena kao pozitivna, kao ‘stanje mnogih opcija’ kojima se špekulira da bi se prikrila nesigurnost u kojoj se živi. Termin se odnosi na taktiku upošljavanja visokokvalifikovanih profesionalaca na privremena ili volonterska mesta bez nade da će na tim mestima i o(p)stati; oni stvaraju radna mesta koja obogaćuju svojim kulturnim kapitalom, radom, ličnim konekcijama i vremenom (trend je najjači u obrazovanju i muzejsko-galerijskom sektoru, gde su konekcije i vreme izuzetno vredni), a zauzvrat dobijaju “CV” koji mogu da okače mačku o rep. Najčešće, na njih se ne prenosi institucijsko znanje već se znanje od njih samo oduzima, dok im se daje vrlo malo zauzvrat.\nDefiniciju dalje produbljuju Marcello Tarì and Ilaria Vanni:\n“Reči ‘precarious – precarity – precariat’ su jezička inovacija koja se u prošloj godini  proširila iz Italije i Španije na sve evropske mreže koje se bave posmatranjem deformalizacije rada. Zamenjivanje bolje poznatog termina ‘fleksibilnost – flexworker’ uvođenjem pojma ‘precarious – precarity – precariat’ označava pojavu otpôra koji su sastavni deo nove terminologije i zamišljanja iz kojih zauzvrat do izražaja dolaze nova prava. Italijanski izraz esercizio del comune, vežba za ono što je zajedničko, ukazuje na višestruke inovacije u proizvodnji političkog subjektiviteta, koji se pojavljuju ne samo kao direktne akcije nego i kao inovacije stvorene ‘zajednički’ na lingvističkom i simboličkom nivou. Pojava nove terminologije naglašava centralno mesto komunikacije u savremenom društvu, a istovremeno ističe da svako ‘novo pravo’ treba ‘novi jezik’ jer se javlja novi politički subjekt koji izražava ova prava.”\nPo rečima Guy Standing-a, prekarijat je ‘nova opasna klasa u stvaranju’, rascepana na neorganizovane, frustrirane frakcije:\n“Prekarijat se sastoji od mnoštva nesigurnih ljudi koji žive isprekidanim životom otpočinjući i napuštajući kratkoročne poslove bez narativa radnog razvoja, uključujući i milione frustriranih obrazovanih mladih koji ne vole ono što vide pred sobom, milione žena zlostavljane opresijom radnih mesta, rastućeg broja kriminalizovanih koji su doživotno označeni, miliona nesposobnih za rad i stotinama miliona migranata širom sveta. Oni su stanovnici a ne gradjani, i njihov spektar društvenih, kulturnih, političkih i ekonomskih prava je znatno više ograničen u poredjenju na ostale građane.”\nOvu klasu definiše privremeni i posredovani rad, zero-hour ugovori, nestabilni standard života i rada. Većina ne pripada profesionalnim udruženjima, ne poseduje ‘društveno sećanje’ niti svest koja bi ih navela da se povezuju, osim u individualno-oportunističkim situacijama. Ukratko, to je klasa bez progresivne vizije, zastarele retorike, fragmentirana, bez kontrole nad svojim vremenom – ali i klasa koja je vrlo zanimljiva političkim i biznis analitičarima, što dokazuje i sama Standingova studija koju je platio thinktank za političku analizu Policy Network, čiji su predsednik (bivši državni sekretar Peter Mandelson) i predsedavajući (bivši premijer Tony Blair) više nego poznati britanskom glasačkom telu.\nU Britaniji, prekarijat je ‘sedma klasa’ koju treba podeliti i pridobiti retorikom ksenofobičnog neonacionalizma i neo-buržoaskog konzervativizma ili prepustiti na milost i nemilost oslabljenoj i obezvredjenoj levici. Ove političke ‘opcije’ podsećaju (kao uostalom i u Srbiji) na lažnu dilemu u supermarketu gde je jedan te isti proizvod upakovan u različite ideološke brendove.\nKako se to prevodi na radnike u kulturi? Da li su oni ujedno i prekarijat i svojevoljni proizvodjači ideološkog brendinga?\nŽivot umetnika i kulturnjaka je sam po sebi umetnička forma, ne u smislu participatorskih umetničkih radova koji koriste ‘people-as-medium’, nego u smislu kanonizacije politike perpetualnog stvaranja-radi-stvaranja, valorizacije nevidljive robe i kulturnog kapitala koja služi kao kompleksna propagandna mašina za prodaju ‘stvarne’ robe, od statusnih simbola preko gobalnih tehnologija, manifestacija, tele- i web-komunikacija, društvenih mistifikacija, retorike aktivizma i sl. Umetničke prakse koje inkorporiraju i reflektuju društvene uloge (koje predstavljaju, kao u antičkoj tragediji, glasove raznih segmenata manjina i društva) u praksi služe kao intelektualne armature toksičnih procesa oslabljenja tih istih segmenata kroz kanibalističke procese auto-konzumacije.\nUmetnička produkcija kao takva uvek iziskuje kapital, makar to bila cena papira i internet konekcije, i dobru volju koju neko i nešto pobudjuje i hrani. Upravo ta dobra volja – koja nedostaje autentičnom prekarijatu, čistačicama, vozačima, radnicima – čini kulturno-umetnički i obrazovni sektor toliko pogodnim za eksploataciju i samoeksploataciju.\n‘Relational aesthetics’, teorija simptomatična za postmodernizam, je, rečju, art commerce: umetnička trgovina i tržiste u kom glavni akteri (umetnici, istoričari, teoretičari, prosvetni radnici i kritičari) služe kao propagatori ideje o zastupljenosti, ‘davanju glasa’ i fragmentizaciji društva na sve sitnije manjinsko-individualističke grupacije i jedinice, koje su ujedno i sve više udaljene od tradicionalnih grupacija kao što je porodica ili klasa (tj. ‘peer group’ generacijskih istomišljenika nadvladava generacijski pomešane grupe). Sa podelom u grupacije po afinitetima i sklonostima, ignorisuci klasne, idejne i multigeneracijske diskurse, znanje postaje plitko, horizontalno i jednodimenzionalno. (Zamislite orkestar u kome svi sviraju ton iste visine, ali po prirodi instrumenata svaki dugacije oscilira.)\nUmetnička industrija je prljava industrija. Njeni podanici su neretko gladni, često previše obrazovani, uvaženi u sopstvenim blisko incestuoznim krugovima a nepoznati i nebitni u domenima gde se odlučuje o njihovoj sudbini i upotrebnoj vrednosti. Paralele s autentičnim prekarijatom su više nego očigledne ako za trenutak zanemarimo kulturne privilegije i igračke koje tu sliku ulepšavaju. Kulturni prekarijat proizvodi drugačiji dijapazon usluga, ali su ista vrsta ‘pogonskog goriva’ koja troši sebe, svoje porodice i (treba reći) svoju budućnost.\nPrekarijat u Srbiji: poredjenja i iluzije\nPo pitanju normalizacije eksploatacije i hroničnog razočarenja profesijom, u Engleskoj i Srbiji situacija je slična. Porazgovarajte pet minuta sa bilo kojim kustosom, umetnicom, diplomcem, aktivistkinjom, predavačem ili asistentom univerziteta umetnosti u Srbiji i čućete istu priču. Radi se iz entuzijazma. Para nema. Iluzornog “tržišta” takodje još uvek nema (i pored pokušaja da se publika priuči i ubedi da se rastane s parama kojih takodje nema, osim kod folk-kapitalista i biznismena koji svoje atribute moći odavno kupuju “napolju”). Šta će biti kada tržiste ‘dodje’? Da li će to promeniti njihov položaj?\nOvde sam odlučila da napravim kratku anonimnu anketu medju umetnicima i kustosima u Srbiji. Na pitanje “šta je za tebe kultura?” odgovori su bili koncizni, pozitivni i idealistički:\n“Udubljivanje u stvari. Setovi odnosa. Javni govor. Edukacija. Emancipacija.”\n“Bitan, integralni deo svakog društva, kamen temeljac njegovog razvoja.”\n“Postavljenje pitanja na drugi način. Pribežište i utočište.”\nMedjutim odgovori na pitanje “šta je za tebe kultura u Srbiji” poprimaju realniji oblik i dubinu:\n“Sa jedne strane prva asocijacija mi je, nažalost, nedovoljno zbrinuta sfera: odsustvo jasne kulturne politike, beskrajne rekonstrukcije muzeja, nedovoljna finansijska i medijska podrška, opšta nezaintersovanost građana za kulturu…a sa druge strane, uprkos svim problemima, kultura ostaje jedan jako aktivan i vitalan prostor, naša kontinuirana veza sa svetom… ”\n“Kultura je možda jedino mesto odakle suštinska promena u ovom društvu može da se dogodi, jer su politička i ekonomska sfera zakazale. (…) Istovremeno, kultura je polje za javno delovanje o važnim društvenim pitanjima, možda jedino mesto gde se mogu baviti važnim stvarima a da ne zalazim u politiku.”\n“Postoji u raznim oblicima, za mene je to kultura koja prati lokalne intelektualne istorije i prakse, i svi projekti nastali kao efekat kritičkog mišljenja, koji otvarju nove horizonte koristeći utemeljene i nove metode.”\n“Isto što i kultura uopšte, s tim što je njen značaj na poslenjem mestu.”\nO procesu normalizacije eksploatacije i fleksibilizacije odnosa u kulturi:\n“[Fleksibilizacija] je adaptiranje na problem sistema, kako bi se uprkos svemu i bez obzira na dugoročne posledice, ipak održala neka delatnost.”\n“Ambivalnetan mi je stav. Bez tržišta teško živimo, tržište može potpuno da uništi autentičnost dosadašnjih praksi.”\n“Proces čije problematičnosti, bojim se, još nismo u punoj meri svesni.”\nNa pitanje da li je uobičajeno ili normalno očekivati da se volonterski, prekovremeno i besplatno radi, odgovor je neizostavno bio pozitivan.\nU poredjenju s tim, u Londonu vlada sličan pristup normalizaciji besplatnog rada u vidu rada na projektima koji laskaju ambiciji (jer ‘koriste karijeri’, najčešće samo karijeri organizatora projekta) ali su suštinski neisplativi. To su uglavnom kratkotrajni, demorališući projekti koji ne izgradjuju pravo znanje ili stručnost jer nema vremena za dubinsko upoznavanje materije, izgradjivanje kolegijalnih odnosa (javlja se kompetitivnost izmedju stalno zaposlenih i volontera, koje percipiraju za opasnost svom poslu), niti se entuzijazam i kreativnost nagradjuju po zasluzi.\nImogen Gowar, bivsi ‘operativac za posetioce’ Britanskog Muzeja, sumira institucijsku promenu pristupa od stimulativnog negovanja ambicije i iskustva do uvodjenja sistema kratkotrajnih ugovora i privremenih radnika:\n“Kad sam se prijavila za posao u Visitor ops., bilo je sedam slobodnih mesta i sedam stotina aplikacija. To je bio avgust 2010, loš trenutak za rad u muzejima: koaliciona vlada nije bila dugo na vlasti ali su već napravili značajna smanjenja troškova. Mnogi iz moje generacije sa univerziteta su nastojali da pronađu bilo kakav posao, tako da sam bila oduševljena da dobijem plaćen posao u muzeju bilo kakve vrste. To nije bilo moje idealno zaposlenje, ali verovala sam da ako budem ozbiljno radila to može da bude odskočna daska za bolje stvari. Menadžeri koji su me intervjuisali su davali utisak da traze ambiciozne ljude koji žele da provedu karijeru u muzeju, a svih sedam novih radnika odgovarali su tom profilu. Bili smo obrazovani, zainteresovani i zanimljivi. Dosli smo jer smo očajnički želeli da budemo baš na tom mestu. Nikad neću zaboraviti na oduševljenje i ponos s kojim sam dosla u Veliko predvorje muzeja tog prvog radnog dana.”\nOvo oduševljenje radi kao poluga kojom se Imogen propelirala na posao tokom tri godine, da bi na kraju napustila Britanski Muzej: “U trenutku kada sam posle tri godine napustila posao, zapošljavani su kratkoročni temps koje se niko nije trudio ni da upozna, a pravi old-tajmeri od 30+ godina službe su čekali na penziju po razradjenom ‘to-nije-moj-problem’ sistemu. Svi oni koji su dosli na posao sa ambicijom su ili poludeli ili otisli.”\nOva promena se ciljano poistovećuje s krizom iz 2008 i pritiskom na institucije da se izdržavaju kao biznisi, a ne kao organizacije od šireg društvenog značaja. “Pad kvaliteta se dogodio tek u poslednjih nekoliko godina i apsolutno je povezan sa 14 % smanjenjem budžeta koji je zahtevan od muzeja da bi ih naterali da evidentno zarađuju kao biznis.” Britanski Muzej, Britanska Biblioteka, Nacionalni Muzej se u sve većem procentu izdržavaju od članarina i maloprodaje, smanjujući razliku izmedju državnih i privatnih galerija i muzeja. U Srbiji, gde muzeji još uvek ne opstaju od prodaje časopisa, suvenira, kafa i kolača, ne dolazi do tako ekstremne korporatizacije kulture, ali se na nju treba pripremiti kada se ponovo otvore vrata Muzeja Savremene Umetnosti i drugih.


Kada će biti uklonjene naplatne kućice u Glamočanima? Banjaluka.com\nKada će biti uklonjene naplatne kućice u Glamočanima?\n26. 06. 2017. | 18:05\nPogledajte kako se vozači ponašaju na pružnim prelazima (Video)\n23. 06. 2017. | 17:39\n11. 06. 2017. | 16:37\nGrci uveli novi namet turistima koji dolaze s Balkana\n9. 04. 2016. | 11:07\nRampa čuvar pješaka i Banj brda\n26. 03. 2016. | 08:24\nRješenje za Banj brdo: Vozić ili elektronska rampa\nPrazne naplatne kućice u Glamočanima kod Banjaluke već četiri godine skupljaju prašinu umjesto putarine.\nNi to što su godinama na pogrešnom mjestu nikome od nadležnih, izgleda, ne smeta. Jer kako drugačije objasniti to što projekat njihovog uklanjanja nikako da se koriguje u banjalučkom Institutu za građevinarstvo. Šta se toliko prepravlja i radi, malo kome je jasno, posebno što niko ne želi da daje izjave i pojasni šta se toliko čeka. Zato je vozačima itekako jasno da su kućice velika opasnost.\nNiko i ne može da naplaćuje jer su napravljene na magistralnom, a ne na autoputu. To je neko shvatio tek kad su silne pare potrošene za njihovu izgradnju.\nBeskorisne naplatne kućice na putu Banjaluka-Gradiška su postavljene još 2013 godine, i na njihovu izgradnju je protraćeno više od dva miliona maraka. Još se ne zna koliko će koštati uklanjanje kućica i rekonstrukcija puta, ali ni to neće proći bez novih troškova koji će se mjeriti u stotinama hiljada maraka.\nTagovi: Banjalukarampa\tPrijavi grešku


Pet najromantičnijih mesta u Indiji za medeni mesec iz snova - Neverovatna Indija\nNaslovna Putovanja Pet najromantičnijih mesta u Indiji za medeni mesec iz snova\nPet najromantičnijih mesta u Indiji za medeni mesec iz snova\nFoto: YouTube/Pastimers - World's Best & Worst (Print Screen)\nAko želite da na najromantičnijim mestima u Indiji provedete medeni mesec i zaborvite na stres koji ste doživeli tokom pripreme venčanja, izabrali smo 5 mesta koja će vam pružiti odmor iz snova.\nOva destinacija je među najpopularnijim u Indiji za medeni mesec, i savršena je za romantični odmor koji ćete dugo pamtiti. Peščane plaže, ostaci portugalske arhitekture, čašice vatrenog fenija, noćni provod i slatki začinjeni vandalo, dovoljni su da se zaljubite u ovaj predeo i budete sigurni da će vaša bračna sreća nikada neće izbeledeti.\nRomantične stvari koje možete raditi:\n– Prekrasni pogledi na zalazak sunca sa tvrđave Chapora\n– Šetnje po belim peščanim plažama i lenčarenje u kolibama\n– Celonoćno đuskanje u nekim od najpoznatijih klubova Goe\n– Masaže za parove za potpuno opuštanje\nANDAMANS (Ostrvo Neil)\nAndamans je u vrhu destinacija za medeni mesec jer nudi rajske plaže kakve se ne mogu videti nigde drugde. Suncem okupani pesak, dašak istorije i sportovi na vodi čine Andamans idealnim za kako za opuštanje tako i za aktivan odmor iz snova. Ne morate ići na Maldive, Mauricijus ili Tajlad da bi videli najlepše plaže Azije, jer će vam boravak na ovoj plaži doneti nezaboravne uspomene.\n– Večera uz sveće na plaži, pod zvezdama\n– Kristalna voda Adamansa je san svakog ronioca. Zajedno istražite morski svet.\n– Spektakularni zalasci sunca koji obasjavaju zapadnu stranu plaže\nPlanine i jezera, plantaže kafe i čamci, spa centri i začini – najbolje opisuju Keralu. Šetajte zajedno bujnim zelenim plantažama, udišite zdrav vazduh ili jednostavno uživajte na teresi neke od koliba. Šarm Kerale nateraće vas da joj se uvek vraćate jer nikada nećete moći da zaboravite njene predele.\n– Uživajte u opuštajućim spa centrima\n– Ako ste odseli u Alleppey ili Kumarkomu, pođite na vožnju splavom\n– Iznajmite automobil ili motor i provozajte se planinama Wayanda\n– Upijte zalazak sunca dok uživate na pristaništu pored brodova\nKašmir se po bogatstvu prirode može porediti sa Švajcarskom, i savršeno je mesto za vaš medeni mesec. Beli sneg i hladno vreme nateraće vas da pored kamina uživate u spektakularnom pogledu kroz sprozor. Vreme iskoristite za istraživanje lokalnih specialiteta, snegom prekrivenih vrhova, divljih cvetova i i spektalularnog jezera Dal.\nRomantične stvari u kojima možete uživati:\n– Vožnja gondolom udvoje i spektakularni pogled sa 4200 metara.\n– Šetnja Dolinom jagoda u Gulmargu i probanje najsvežijih jagoda.\n– Plovidba jezerom Dal.\nMuzeji, svetlucava jezera i istorijska mesta čine Udaipur jednim od najromantičnijih mesta u Indiji. Šetnjom ulicama punih boja upićete kulturu, bogatu umetnost i šarm davnih vremena, a mirna vožnja brodićem jezerom upotpuniće vaš medeni mesec iz snova.\n– Napravite romantične fotografije sa čudesnim pozadinama\n– Uživajte u vožnji brodom uz zlatni zalazak sunca na jezeru Pichola\n– Divite se panorami grada iz nekog od mnoštvo restorana na vrhovima zgrada\nPrethodni tekstIndijski bogataš platio grupno venčanje za 251 ženu\nSledeći tekstIndija naredne godine postaje četvrta najveća ekonomija sveta


Američki državni tajnik pozvao Thacija da ukine povećane carine za BiH i Srbiju | Jabuka.tv\nDržavni tajnik SAD-a Mike Pompeo pozvao je predsjednika Kosova Hasima Thacija da ukine povećane carine na robu iz Srbije i BiH, priopćila je glasnogovornica State Departmenta Heder Nauert.\nOna je rekla da je Pompeo tijekom sastanka sa Thacijem u Washingtonu ponovio podršku SAD-a Kosovu, prenosi HMS.\nPompeo je potvrdio podršku suverenom, nezavisnom Kosovu i sa Thacijem razgovarao o važnosti uspostavljanja vladavine zakona i poticanja ekonomskog rasta, kako bi se osigurao uspjeh Kosova u budućnosti, navodi se u priopćenju Nauert.\nNauert je istakla da je američki državni tajnik ohrabrio Kosovo da “postigne povijesni dogovor o normalizaciji odnosa sa Srbijom”, u okviru dijaloga pod okriljem EU i da surađuje sa Srbijom kako bi se izbjegle provokacije i smanjile tenzije, javio je Sputnik.\nPompeo je naglasio da je normalizacija odnosa Srbije i Kosova jedini način da se za obje strane otvori put ka budućoj integraciji u zajednicu zapadnih zemalja.\nHasim Thaci Kosovo Mike Pompeo povećanje carina sad Srbija i BiH\n“Pompeo je naglasio da je normalizacija odnosa Srbije i Kosova jedini način da se za obje strane otvori put ka budućoj integraciji u zajednicu zapadnih zemalja.” Jedino što je bitno je “Integracija u zajednicu zapadnih zemalja”! Zna li itko što je to? Tko treba sačinjavati tu zajednicu? Koje zemlje? Da li je to Zapadni Balkan? Gdje bi bilo sjedište, glavni grad, institucije ZZZ(zajednica zapadnih zemalja)? Zašto o svemu tome mainstream mediji šute? Zašto kradezenjci šuti?


GUŽVA NA LISTI SDP-A Mladen Kešer: Vjerujem da će predsjednik SDP-a vrednovati rad svakog svog člana, odanost stranci i narodu – Prigorski.hrGUŽVA NA LISTI SDP-A Mladen Kešer: Vjerujem da će predsjednik SDP-a vrednovati rad svakog svog člana, odanost stranci i narodu – Prigorski.hr\nGUŽVA NA LISTI SDP-A Mladen Kešer: Vjerujem da će predsjednik SDP-a vrednovati rad svakog svog člana, odanost stranci i narodu\nJoš samo tri tjedna do konačnog formiranja saborskih lista, a najveća gužva definitivno će biti u drugoj izbornoj jedinici, posebice u Koprivničko-križevačkoj županiji.\nPrema našim neslužbenim informacijama, koprivnički gradonačelnik Mišel Jakšić visoko je na listi i smiješi mu se Sabor, što je potvrdio prošli tjedan u intervjuu za jedan lokalni tjednik i prvi čovjek SDP-a Davor Bernardić, istaknuvši kako vjeruje da će Jakšić biti na SDP-ovoj listi za II. izbornu jedinicu.\nOpasno za vrat puše mu i šef Županijskog SDP-a Mladen Kešer koji je danas na konferenciji za medije izjavio kako ima podršku 20 općinskih organizacija i jednog grada za ulazak na listu za Sabor.\n– Vjerujem da će predsjednik SDP-a vrednovati rad svakog svog člana, odanost stranci i narodu te vjerujem da ćemo tu naći zajednički jezik – istaknuo je danas Kešer, uvjeren kako ga čelnik SDP-a ipak neće zaobići.\nZa kraj tu je i križevački gradonačelnik Mario Rajn, odnedavno i član HSS-a, koji se prema našim izvorima nalazi na rubnoj poziciji za ulazak u Sabor.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sanirana obalna infrastruktura u Novom\nMORSKO DOBRO 19. 01. 2020. 16:50 >> 16:55 0\nObalna infrastruktura u Herceg Novom, oštećena u nevremenu krajem prošle godine, sanirana je na nekoliko lokacija. Projekat rekonstrukcije finansirao je Morsko dobro sa oko 15 hiljada eura, posredstvom hitnih nabavki.\nU prvobitno stanje, kako javlja Radio Jadran, vraćen je odvaljeni dio parapetnog zida ispred restorana Galija na Savini.\nOvoga puta, zdrobljeni dio plaže nije ponovo betoniran, s obzirom da su ga talasi protekle tri godine lomili i usitnjavali sa svakim jačim jugom. Poravnate su ivice preostalog dijela terase, dok će veće kamenje, ostalo nakon "lomljenja" plaže, biti najvjerovatnije uklonjeno do sezone, kako bi zakupac prostor koristio za mobilijar.\nUz to, na ulazu u kupalište od strane Igala, preostala je zamjena ili uklanjanje metalne i korozirane ograde, koju su talasi u novembru dodatno iskrivili.\nMorsko dobro planira i postavljanje nove ograde na stepeništu ka pješčanom dijelu kupališta.\nHerceg Novi Morsko dobro


Savić odredio sastav ekipe za završni turnir Svetske lige | Novinska agencija Beta\nSPORT | 14.06.2019 16:05 > 14.06 16:05\nSavić odredio sastav ekipe za završni turnir Svetske lige\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić odredio je danas sastav ekipe za završni turnir Svetske lige u Beogradu.\nSavić je u tim pozvao 15 igrača, a na spisku su: Gojko Pijetlović (Šabac), Dušan Mandić (Pro Reko), Nikola Dedović (Špandau 04), Sava Randjelović (OSC), Miloš Ćuk (Mladost), Duško Pijetlović (Dinamo), Nemanja Vico (Trst) i Milan Aleksić (trenutno bez kluba).\nNa spisku su i Nikola Jakšić (Ferencvaroš), Filip Filipović (Pro Reko), Andrija Prlainović (OSC), Stefan Mitrović (trenutno bez kluba), Branislav Mitrović (OSC), Radomir Drašović (treba da potpiše za Solnok) i Strahinja Rašović (Eger).\n"Izuzetno je naporna sezona, vidljiv je umor kod igrača ali ćemo učiniti sve da takmičenje dočekamo u što je moguće boljoj formi. Naš cilj se zna i od njega ne odustajemo", rekao je Savić, navodi se na sajtu Vaterpolo saveza.\nViktor Rašović nije na spisku zbog povrede.\nFinalni turnir Svetske lige održaće se u Beogradu, na bazenu Tašmajdan od 18. do 23. juna.\nReprezentacija Srbije utakmice u grupi igra od 21 čas. Srbija će u utorak u prvom kolu igrati sa Australijom, dan kasnije sa Hrvatskom, a 20. juna sa Kazahstanom.


Petković uručio klјučeve 14 novih stanova naučnim radnicima zaposlenim na Univerzitetu u Kosovskoj Mitrovicia - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković uručio klјučeve 14 novih stanova naučnim radnicima zaposlenim na Univerzitetu u Kosovskoj Mitrovicia\nPetković uručio klјučeve 14 novih stanova naučnim radnicima zaposlenim na Univerzitetu u Kosovskoj Mitrovici\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković uručio je danas u Zvečanu klјučeve 14 novih stanova namenjenih najistaknutijim nastavnicima i saradnicima, mladim kadrovima koji su zaposleni na Univerzitetu u Prištini, sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\nStanovi su izgrađeni zajedničkim radom Kancelarije za Kosovo i Metohiju i Univerziteta.\nPetković koji boravi u dvodnevnoj poseti KiM povodom Vidovdana istakao je da država i na ovaj način, stambenim zbrinjavanjem, stvara uslove za ostanak i opstanak našeg naroda u južnoj srpskoj pokrajini.\n- Danas u Zvečanu, uoči Vidovdana, podelili smo 14 stanova naučnim radnicima Prištinskog univerziteta koji je izmešten u Kosovskoj Mitrovici. Time jasno pokazujemo da vodimo računa, ne samo o socijalno ugroženima i povratnicima, već i o našoj akademskoj zajednici. Trudićemo se da i u narednom periodu pomažemo i naš Univerzitet i naše naučne radnike, jer bez jake akademske zajednice nema bolјitka nijednog društva. Nastavićemo da ulažemo u naše lјude, zato što nam je ovde budućnost i zato što želimo da ovde ostanemo i opstanemo - izjavio je Petković.\nPetković je podsetio da se sredstvima Vlade Republike Srbije i zahvalјujući predsedniku Aleksandru Vučiću preko Kancelarije za Kosovo i Metohiju ove godine gradi čak 17 novih zgrada namenjenih mladim bračnim parovima, socijalno ugroženima i interno raselјenim licima.\nProfesorka Bilјana Jarendić, jedna od dobitnica stana, majka petoro dece. rekla je da je za nju u njenu decu ovo izuzetno značajan dan.\n- Meni, kao i svim mojim kolegama koji smo danas dobili klјučeve od stana, ostaje velika odgovornost da obrazujemo omladinu, da im predajemo znanje, ali i lјubav, jer su znanje i lјubav stvari koje će nas održati na ovom prostoru - rekla je profesorka Jarendić.\nRektor Univerziteta Zdravko Vitošević kaže da je važno da našem školovanom kadru obezbedimo uslove za ostanak na KiM, jer bez lјudi Univerzitet ne može da funkcioniše.


BAROK I ROKOKO, Žermen Bazen - Alfa Internet Knjižara\nBAROK I ROKOKO, Žermen Bazen\nAutor: Žermen Bazen\nVršena su mnogobrojna istraživanja i objavljen veliki broj dela u kojima je bačena nova svetlost na čitavu epohu baroka i rokokoa. Tretirajući ove stilove, Žermen Bazen je nastojao ne da uprosti materijal namećući mu neko veštačko jedinstvo već da istakne njihovo bogatstvo i raznovrsnost. On prati razvoj ovih stilova i njihov uticaj sve do moderne umetnosti.\nAutor Bazen, Žermen Autor Bazen, Žermen Naslov Barok i rokoko / Germain Bazin ; [prevela Kaća Samardžić] Vrsta/sadržaj tыpe of material knjiga Jezik srpski Godina 1966 Izdavanje i proizvodnja Beograd : Jugoslavija, 1966 (Beograd : Beogradski grafički zavod) Ostali autori Samardžić, Kaća Fizički opis 288 str. : ilustr. ; 22 cm Napomene Prevod dela: L’art baroque et le rococo Bibliografija: str. 273-275 Registar. Predmetne odrednice Evropska umetnost – Barok Evropska umetnost – Rokoko\nPSIHOLOŠKA ISTRAŽIVANJA UMETNIČKOG STVARALAŠTVA, Vladislav Panić


KORISTE TAKSE PROTIV PROIZVODA IZ SRBIJE: Plasman albanske robe na KiM u februaru veći za 61,2 odsto | Ekonomija | Novosti.rs\nTanjug | 20. mart 2019. 13:41 | Komentara: 2\nRampa za robu iz Srbije Foto Tanjug\nOd nametnutih taksi uvećanih za 100 odsto na proizvode iz Srbije i BiH profitirala je Albanija, koja je samo u februaru ove godine plasirala 61,2 odsto robe više u odnosu na isti mesec prošle godine, piše prištinska Koha.\nProsek plasmana albanske robe na tržištu kosovske teritorije je u protekla dva meseca ove godine u proseku porastao za 18,7 odsto.\nAlbanski institut za statistiku (INSTAT) je saopštio je, naime, da je Albanija u februaru mesecu zabeležila najveći rast izvoza na Kosovu i Metohiji (61,2 odsto), u Nemačku (7,2 odsto) i Grčku za (2,3 odsto). u odnosu na isti mesec lane.\nPročitajte još - Srbiju takse Prištine do sada koštale 66 miliona\nNavodi se da je Albanija u istom mesecu na tržištu kosovske teritorije plasirala robu ukupne vrednosti 15,7 miliona evra, što je povećanje u odnosu na 9,75 miliona evra koliko je ta cifra iznosila u istom mesecu prošle godine.\nNajveći pad u izvozu Albanija je zabeležila prema Italiji (-4,1 odsto), Španiji (-22,9 odsto) i SAD (-16,1 odsto).


Pupavac - upupa epops - Deliblato, pe��ara\nPupavac - upupa epops\nDugokljuni i �ubasti pupavac je sigurno jedna od najneobi�nijih ptica na�ih krajeva. Prvi put sam ga pre vi�e od tri decenije sreo na sli�ici na kutiji �ibica (koju verovatno i dan-danas negde �uvam), potom i u filmu "Vuk samotnjak" u kome ga Slavko �timac naziva 'pticom mi�iguzom' � �to sam naprosto morao da zapamtim. Ime pupavac je stekao ogla�avanjem �pu-pu-pu�, toliko karakteristi�nim da mu i nau�ni naziv Upupa epops otuda poti�e.\nPrvog pupavca sam u prirodi video tek mnogo godina kasnije, kada sam po�eo da aktivno posmatram ptice. Ima tu ne�eg � iako su ptice svuda oko nas, dok god ne po�nete aktivno da pti�arite, malo koju �ete zaista i videti. Taj pupavac se �etkao nasipom ribnjaka kojim sam vozio posmatraju�i usput barske ptice (a evo me i danas, skoro dve decenije kasnije, kako radim to isto i jo� mi nije dosadilo). Povremeno je �irio rasko�nu �ubu crnih vrhova, zavla�io kljun u travu u potrazi za insektima koji su mu glavna hrana i, uop�te, odbijao da poleti i dopusti mi da nastavim put. Kad god dodam gas, on bi napravio nekoliko br�ih koraka unapred i tu se/me zaustavio.\nOve ptice nastanjuju tople, osun�ane terene, posebno one sa raskinutim travnim pokriva�em i golim tlom, peskom ili kamenjarima. Ne vole vlagu niti zimu, pa ve�ina odlazi da zimuje u Africi ju�no od Sahare. Njihova jesenja migracija po�inje veoma rano, ve� sredinom jula i traje sve negde do oktobra kada i poslednji pupavci nestaju odavde.\nSvog prvog pro�logodi�njeg pupavca video sam neobi�no rano, jo� krajem marta � iako je prole�e kasnilo, pa me je zanimalo kada �e se pojaviti ove godine.\nIako im je broj stabilan u jednom delu Evrope, u drugom im broj opada �to se povezuje sa intenziviranjem poljopriveredne proizvodnje zbog �ega ostaju bez stani�ta ali, sa poja�anom primenim pesticida, i bez hrane. U Srbiji, gde se gnezdi izme�u 9 i 10 hiljada parova, broj im je jo� uvek stabilan, pa �ak i u blagom porastu.\nVe� je i novi april uveliko odmakao a jo� nijednog pupavca nisam video. Najzad, sredinom meseca sam oti�ao u Deliblatsku pe��aru i, na pa�njaku prepunom tek probu�enih, jo� zbunjenih ali nadasve aktivnih tekunica koje je uvek zadovoljsdtvo videti, video i svog prvog ovogodi�njeg pupavca. �utosme� izuzev repa i zaobljenih krila sa crno-belim prugama, leteo je sa nagla�enim propadanjima, podse�aju�i na divovskog leptira. Izgleda da je pik [vrhunac] seobe pao sredinom aprila jer sam ih tog dana vi�ao posvuda po pe��ari i po Labudovom oknu. Sa povratkom ovih ljubitelja sunca i vru�ina, prole�e je definitivno stiglo u Srbiju.\nTravnate ravnice, otvorene, dobro osun�ane �ume ali i mediteranski kamenjari predstavljaju tipi�no stani�te ove vrste ptica: Deliblatska pe��ara\nJedna zanimljivost vezana za ove ptice je da prihvataju i ponu�ene ku�ice za ptice, naravno, tamo gde u okolini ima odgovaraju�eg stani�ta. A kakve i koliko velike ku�ice im odgovaraju, pogledajte na strani http://www.ptica.org/pocetak/ptice.htm


Mislili da su gejevi, pa ih pretukli – Semendria\n12. septembar 2012. HRONIKA – Izvor: Abgencija Beta – Smederevska policija odredila je zadržavanje petorici mladića iz tog grada zbog toga što su pretukli jednog Beograđanina i jednog Kraljevčanina zato što su mislili da su pripadnici LGBT populacije\n“Povod za raspravu i tuču bilo je uverenje napadača da su dvojica mladića pripadnici gej populacije”, navela je policija u saopštenju.\n“GSA smatra da se jedino profesionalnošću u radu policije i drugih nadležnih organa može stati na put nasilju i diskriminaciji i poslati jasna poruka da su svi građani jednaki pred zakonom. Na ovaj način se jača poverenje LGBT osoba i svih drugih građana u rad policije a građani se ohrabruju da slučajeve nasilja prijavljuju policiji”, saopštila je GSA.\n« Sedam montažnih kuća- šest za izbegla i raseljena lica, jedna za loklano stanovništvo\nDirektor uzeo mito da zaposli nastavnicu »


Definišite reč... - Page 4\nod anika_panika taj Pon Sep 06, 2010 1:04 am\nod chegirl taj Sre Sep 08, 2010 9:22 am\n...zelja nekog drugog da uspete...Muzika je....\nod Still_dreaming taj Čet Sep 09, 2010 1:19 am\nod Dream catcher taj Čet Sep 09, 2010 1:12 pm\nod Still_dreaming taj Čet Sep 09, 2010 1:19 pm\n...nesanica, polet, pad, strah, snaga, bliskost na daljinu, iskra u mraku, dodir u hladnoći, miris u nedostatku čula, nežnost koje se sećamo, stih koji pamtimo, oblak na kome plovimo, sigurnost koja drži...\nod Shadow taj Čet Okt 21, 2010 11:22 pm\n...često nemoćan pred emocijama.\nod Still_dreaming taj Pet Okt 22, 2010 11:11 am\nod chegirl taj Pet Okt 22, 2010 11:15 am\n...nešto što često želimo promeniti da bi nam u sadašnjosti i budućnosti možda bilo lakše. Prošlost je žig koji se neprimentno urezuje i uvek ostaje negde duboko u nama.\nod Maja taj Sub Jan 01, 2011 1:51 am\n...samo iluzija kad nekoga nosimo u svom srcu.\nod Still_dreaming taj Sub Jan 01, 2011 4:13 am\n...zrak svetlosti koji traje u nama čak i kad se završi. (subjektivan odgovor)\nod amaranth taj Pon Jan 03, 2011 9:52 am\n...napitak kojim služi za razbuđivanje i uživanje.\nod Tango six taj Pon Jan 03, 2011 10:05 am\nTačna definicija šta muzika jeste a šta nije, nije moguća. Nije obavezujuće da muziku pravi čovek, pogotovo ako hoćemo da uzmemo u obzir pev ptica i slične zvukove iz prirode. Bezbrižno zviždanje, zvuci kretanja lokomotive kao i štimovanje instrumenata su drugi granični slučajevi kod kojih je svaki pokušaj postavljanja oštre granice između muzike i "ne-muzike" nemoguć. Na kraju krajeva, avantgardni kompozitori 20. veka su sasvim svesno pomerali granice muzike tako što su sasvim odrekli da oblikuju ritam, harmoniju a kamoli melodiju; u koncertnim salama su puštali snimke zvukova iz svih mogućih životnih oblasti, kao i zvuke stvorene pomoću generatora slučajnosti (aleatorika) a neretko je i tišina deklarisana kao muzika\nod Still_dreaming taj Pon Jan 03, 2011 10:16 am\nVeoma lep post\nIgrica se zasniva na subjektivnoj definiciji.\nNeko može napisati za muziku:\n...zvuk njenog srca.\n...neizostavni element žurki itd itd...\nUbacio sam se da objasnim. Definiciju ostavljam nekom drugom.\nod Tango six taj Pon Jan 03, 2011 10:20 am\nžena je zlo neviđeno,ali bez kojeg ne možemo, raj za oči pakao za dušu i čistilište za džep.\nŠta su snovi.\nod Still_dreaming taj Pet Jan 07, 2011 6:05 am\nSnovi su golicljivi porivi iznutra koji nas teraju da idemo dalje i daju razlog.\nod Nelly taj Pet Jan 07, 2011 9:37 am\n... ozarenost, razigranost duše.\nod Still_dreaming taj Sub Jan 22, 2011 6:23 am\n...čarolija vidljiva samo onima koji umeju da gledaju.\nod Maja taj Sre Jun 15, 2011 8:36 am\n... melodija reči.\nod Troja taj Sre Jun 15, 2011 8:50 am\n...najplemenitije u coveku.\nod Liza_N. taj Sub Jun 18, 2011 9:19 am\n... najskuplje u čoveku.\nod Troja taj Sub Jun 18, 2011 6:32 pm\n...sjeni umrlih za koje kazu da se motaju oko nas jer imaju neke neobavljene poslove na ovom svijetu.\nod Still_dreaming taj Pon Jun 20, 2011 1:10 pm\n...rešenje koje nijednoj strani ne odgovara u potpunosti.\nod Troja taj Pon Jun 20, 2011 8:59 pm\n...izmisljen da bi pokusao regulisati odnose medju ljudima na neki razuman i pravedan nacin. Ponekad i zato da bi zastitio prava onih na vlasti. On je tu da se postuje, ali, ocigledno, i krsi od strane pojedinaca.\nod Still_dreaming taj Čet Jul 21, 2011 10:46 am\n...laž koja se plasira onima koji su zarobljeni.


ForMax ATTACK PEAN KLEŠTA 15cm-Klešta i noževi-Plovak Plus\nKvalitetan pean dužine 15 cm, idealan za vađenje udica iz čeljusti grabljivice. Ovaj model ujedno funkcioniše i kao makazice za sečenje najlona i struna pošto ima ugrađene i oštrice poput makazica. Ručke su mu presvučene mekim EVA materijalom i ima mehanizam pomoću kojeg ga možete zaključati u zatvorenom položaju.\nForMax ATTACK PEAN KLEŠTA 15cm quantity\nSKU: formax_attack_pean_klešta_15cm Kategorije: Klešta i noževi, Sitan pribor\nBe the first to review “ForMax ATTACK PEAN KLEŠTA 15cm ” Poništi odgovor


Treba li godišnji odmor biti pasivan ili aktivan?\n25.7.2017 / 10:03 / Zanimljivosti\nEkipa 'Zdravlja na kvadrat' istražila je treba li godišnji odmor biti pasivan ili aktivan te koje sve zdravstvene koristi naš organizam ima od godišnjeg odmora.\nNe propustite novu epizodu emisije 'Zdravlje na kvadrat' u subotu, 29. srpnja na Novoj TV i u nedjelju, 30. srpnja na Doma TV, a prošlotjednu epizodu pogledajte besplatno na novatv.hr.


Matador MH2 – slovački superautomobil koji kao gorivo koristi vodonik. | Edukacija\nMatador MH2 – slovački superautomobil koji kao gorivo koristi vodonik.\nMejkap trik za postojaniji puder 14/09\nKako izgleda budućnost superautomobila? Spekulacije su brojne, a možda upravo Matador MH2 Hydrogen Supercar daje odgovor na to pitanje.\nReč je o novom, inovativnom konceptu superautomobila, koji je trenutno izložen u Slovačkom ekspo paviljonu (Slovakian Expo Pavilion) u Dubaiju, gde ga prisutni posetioci mogu dobro osmotriti uživo. Matador MH2 je prvi slovački automobil pogonjen vodonikom, a ujedno predstavlja ogroman iskorak po pitanju dizajna.\nU današnjem svetu automobila koji se ubrzano menja po pitanju pogona, kompanijama su ostala tri izbora na raspolaganju: mogu i dalje da se drže tradicionalnih vozila s motorima s unutrašnjim sagorevanjem (do kraja njihove ere), da se okrenu elektrifikaciji (baterijskom pogonu) ili da uđu u jedinstven svet vodonično pogonjenih automobila. Naravno, novi hibridna i električna vozila trenutno okupiraju naslovne strane, ali šta ako su vodonični automobili naša budućnost?\nMatador grupa verovatno to misli, i sigurno je da nisu jedini, dok je njihov senzacionalni MH2 koncept fantastična demonstracija tehničkog umeća i posvećenja vodoničnoj tehnologiji. Matador MH2 pogoni jedinstveni sklop koji je razvio slovački TUKE univerzitet. Matador isporučuje 600 ks i može da pojuri do 250 km/h, dok do 100 km/h ubrzava za samo 3,9 sekundi, i sve to uz nultu emisiju.\nOvaj impresivni, „zeleni“ pogonski sistem pruža sjajne performanse i u isto vreme ne zagađuje životni prostor. Uz to, nije mu potrebna mreža stanica za punjenja kao što je to slučaj s baterijskim električnim automobilima. Zapravo, uz odgovarajuću infrastrukturu, rezervoari Matadora MH2 bi mogli da se pune jednako brzo kao što je to slučaj s benzinom ili dizelom. Vodonik, kao inovativno gorivo, potencijalno rešava brojne probleme koje vezujemo kako za tradicionalne, tako i baterijski pogonjene automobile.\nMatador grupa je započela svoju egzistenciju davne 1905., kao jedan od prvih svetskih proizvođača automobilskih pneumatika. Firma je bila fokusirana na svoj tradicionalni proizvod do 2007., kada je divizija koja se bavi proizvodnjom guma ušla u zajednčki poduhvat s Continentalom. S oslobođenim kapitalom, Matador je nastavio da se razvija u jednog od najvećih evropskih (Tier 1) komponentaša, zahvaljujući zajedničkom poduhvatu s Auffer Designom. Danas Matador grupacija svo svoje iskustvo koncentriše na viziju budućnosti u vidu MH2 koncepta, koji je početak nečeg posebnog što priprema ova organizacija sa sedištem u Slovačkoj.\nTAGS: Matador grupacijasuperautomobilivodonično gorivovodonik tehnologija


Vlada FBiH odbila ponudu kinesko – izraleskog investitora za Aluminij – Dnevni list\nNa dnevnom redu današnje sjednice Vlade FBiH nalazila se i točka “Informacija o Memorandumu za kupovinu Aluminij d.d. Mostar od strane M.T. Abraham Group S.A. u partnerstvu sa China Machinery Engineering Corporation & China Nonferrous Metal Industry’s Foreign Engineering & Construction Co., Ltd s Prijedlogom odgovora i Prijedlogom zaključka”.\nPortal pogled.ba piše je došao do zaključka kojeg bi Vlada trebala usvojiti na sjednici i slobodno možemo reći kako je ponuda kinesko – izraelskog investitora za sada odbijena. Na nekoliko stranica teksta kojeg je predložio ministar Nermin Džindić se navodi niz razloga zbog kojih je ponuda neprihvatljiva.\nFederalna vlada usvojila je informaciju o Memorandumu za kupovinu Aluminija d.d. Mostar od strane M.T. Abraham Group S.A. u partnerstvu sa China Machinery Engineering Corporation & China Nonferrous Metal lndustry’s Foreign Engineering & Construction Co., Ltd. Premijer Federacije BiH ovlašten je da odgovor s očitovanjem o Memorandumu, utvrđen na današnjoj sjednici, uputi strani zainteresiranoj za kupovinu, priopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\n← Plenković opovrgnuo da će Vučić govoriti u Saboru\n‘Drogirala sam se s vlastitim ocem’ →\nOne thought on “Vlada FBiH odbila ponudu kinesko – izraleskog investitora za Aluminij”\nstudeni 7, 2019 at 12:42 pm\nOdbila vlada nevide kakobi oni imali svoj postotak