Unija fudbalskih navijača: Klubovi da prekinu svaku saradnju sa kladionicama - Telegraf.rs\n20. јануара 2022. 08:20\n11/01/22 | 18:57 ≫ 19:11\nValja razmisliti o ovom apelu nemačkih ljubitelja fudbala\nNavijačka organizacija „Naša tribina“ zatražila je od svih klubova u Nemačkoj da se distanciraju od bilo kakve saradnje sa kladionicama jer, kako smatraju, delovanje tih kockarskih kompanija štetno utiče na mlade i na celokupno društvo.\nU proglasu koju je objavila u utorak, unija „Our Curve“ zahteva hitnu promenu zakonskih regulativa u vezi sa zaštitom mladih od kockanja.\n– Želimo da jasno stavimo do znanja da fudbal i navijačka kultura ne smeju da se zloupotrebe kao platforma za nemilosrdnu jurnjavu za profitom u toj, za društvo, opasnoj industriji. Brojne naučne studije su nesumnjivo potvrdile brojne negativne efekte koje industrija sportskog klađenja ima na društvo – kaže se u proglasu ove organizacije, prenose tamošnji mediji.\nJedan od razloga što se ova navijačka organizacija oglasila sa ovakvim apelom je činjenica da vodeće fudbalske strukture u zemlji blisko sarađuju sa kladionicama. Naime, dve kladioničarske kompanije su sponzori Bundeslige i Nemačkog fudbalskog saveza.\nOranizacija „Our Curve“ kaže da Nemačka treba da sledi primer Italije i Španije koje su uvidele problem sa kockanjem i zabranile reklamiranje kladionica na sportskim priredbama.\n– Dešavanja u drugim zemljama poput Španije ili Italije pokazala su da je sasvim moguće zaustaviti sadašnji trend u Nemačkoj – kaže ova navijačka unija i ističe da je, prema studijama u Nemačkoj, oko 500.000 ljudi zavisno od kockanje ili pokazuje problematično ponašanje u vezi sa kockanjem.\nPostoji još jedan problem koji se može javiti sa uplivom kladionica u klubove i sportske oranizacije – nameštanje utakmica. I na to ukazuje ova grupacija.\n– Fudbaleri imaju previše fokusa na profitu i neposredna blizina sveta sportskog klađenja sportu takođe povećava rizik od pokušaja manipulacije utakmicama. „Naša tribina“ zato zahteva zabranu oglašavanja kompanija za sportsko klađenje na stadionima i u medijima koje imaju veze sa sportom – zaključak je ovog pokreta koji, očito, želi da se zlo zvano kladionice iskoreni.\nProljeće u Meridianu: Očekuju te fenomenalni pokloni! – ND Vijesti


Vezani tekstovi sa "Twitter "oficijelni narator" Olimpijskih igara" - HardwareBase.net\nVezani tekstovi sa: Twitter "oficijelni narator" Olimpijskih igara\nSocijalna mreža Twitter je od danas bogatija za novi tip linkova, ovaj put označenih simbolom $ i popularno nazvanih "cashtag". Opširnije Twitter omogućava pregled starih tweetova\nDirektor Twittera, Dick Costolo, izjavio je za New York Times kako kompanija radi na omogućavanju pregleda starih tweetova, kojima korisnici trenutno ne mogu pristupiti. Opširnije Carbon Twitter aplikacija uskoro na Androidu


Upoznajte sebe i svoja ograničenja - 3 miliona čitalaca knjige "E, zabole me" | BG online\n3 miliona čitalaca knjige “E, zabole me”\nKako da živite dobar život, nasuprot onom što vam se preporučuje, tema je knjige “E, zabole me” Marka Mansona, superstara blogerske scene koji podseća da nam decenijama govore kako je pozitivno razmišljanje ključ srećnog, ispunjenog i bogatog života.\n– E, zabole me za pozitivno razmišljanje- kaže Mark Manson. -Da budemo iskreni, to tupljenje je neopevana budalaština i to mora da bude jasno.\nMark u svojoj knjizi predstavlja osvežavajuću, jednostavnu istinu koja danas svima tako nedostaje. “E, zabole me” je njegov protivotrov za sva zašećerena “budi-pozitivan-dobro-se-osećaj” učenja za koje kaže da su inficirala moderno društvo i pokvarila generacije i savetuje da upoznamo svoja ograničenja i prihvatimo ih.\n-Jednom kad prihvatimo naše strahove i nesigurnosti, kad prestanemo da izbegavamo bolne istine, možemo da pronađemo smisao u onome što radimo. Postoji mnogo stvari za koje nas iskreno „zabole“, ali baš zato moramo da shvatimo koje su nam zaista važne- jasan je Mark Manson i kaže da dok je novac prilično bitan, briga o tome šta činimo od svog života je daleko važnija. Ova knjiga vam može pomoći da vodite sadržajniji život i možete je poručiti po ceni od 599 dinara + troškovi dostave telefonom 066060820 ili putem porudžbenice:\nNovi dizajn Black&White NIVEA dezodoransa\nPovećajte gipkost, psihičku oštrinu, vratite vitalnost i osećaj zadovoljstva Pet…


13-08-2018 23:34 Srbija Društvo\nAdvokati i naučnici iz Rusije pomažu da građani koji veruju da su oboleli zbog NATO bombardovanjem 1999. godine ostvare pravdu pred sudovima. Javio se i jedan izraelski ad hok sud koji bi procesuirao tužbe protiv 19 zemalja Zapadne alijanse.\n„Srbi treba da dobiju kompenzaciju od NATO-a zbog posledica bombardovanja 1999. godine i korišćenja osiromašenog uranijuma, tim pre što vojnici Severnoatlantske alijanse te kompenzacije već dobijaju“, izjavila je zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova tokom boravka u Srbiji. Zaharova smatra da je tužbu trebalo podići ranije i kaže da će Rusija, ukoliko joj se oni koji podižu tužbu obrate za pomoć, razmotriti tu molbu.\nUporedo s tim poslom pravni tim niškog advokata Srđana Aleksića već neko vreme radi na prikupljanju dokaza o uzročno-posledičnoj vezi između bombardovanja osiromašenim uranijumom na jugu Srbije i velikog broja umrlih od malignih bolesti. Komentarišući izjavu Marije Zaharove Aleksić za Sputnjik kaže da je takav odnos zvanične Moskve očekivao.\n„To je dobra vest. Mi očekujemo podršku, pre svega ruskih advokata. Već dva puta sam boravio u Moskvi, razgovarao sa Međunarodnom asocijacijom advokata, koji žele da nam pomognu, od njih ćemo dobiti pravnu pomoć. U Moskvu sam putovao posle skupa održanog u Nišu na kojem su nam eminentni profesori, akademici iz Rusije dali punu podršku, sa pravne, ali i sa naučne strane, da imamo osnov za podnošenje tužbe“, kaže Aleksić.\nNakon posete Zaharove šef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je da će država dati svu dokumentaciju koja je potrebna za podnošenje tužbi građana zbog bombardovanja NATO 1999. godine. Takve pojedinačne tužbe podnošene su u Italiji, podseća Dačić.\n„Reč je o vojnicima koji su bili u mirovnim misijama na Kosovu, oni su oboleli zato što su bili u sredinama koje su bile gađane municijom sa osiromašenim uranijumom. Oni su tužili svoju državu što ih je poslala tamo. Mi smo kao država više puta pokušavali da tužimo, ali uvek su nas odbijali. Sada kada građani podnose tužbu, to je već nešto drugo“, rekao je Dačić.\nPredstavnik građana koji smatraju da su oboleli zbog NATO bombardovanja u septembru će se u Parlamentu Italije sastati sa advokatima vojnika.\nCilj je da pokupim njihove materijalne dokaze koji potvrđuju uzročno-posledičnu vezu, to će nam pomoći da pripremimo tužbu najkasnije do kraja godine, kaže Aleksić.\nJoš nije poznato da li će građani, okupljeni oko Aleksićeve kancelarije, tužbe podneti pred nacionalnim sudovima devetnaest zemalja koje su učestvovale u napadima ili pred domaćim sudom, a veruju i da postoji mogućnost da se formira ad hok sud za ovaj slučaj. U međuvremenu nam se javio jedan sud iz Izraela koji je ad hok formiran i koji bi mogao da sudi po ovom pitanju, kaže Srđan Aleksić.\nTakođe pozdravlja izjavu šefa srpske diplomatije i kaže da će od velike pomoći biti dokumentacija i svedočenje stručnjaka Vojnomedicinske akademije koja je pratila stanje pacijenata tokom samog bombardovanja, ali i kasnije.\n„Ovo je pravna borba, verujemo u pravo i pravdu i da možemo da je ostvarimo, ako je pre neki dan neko ko je oboleo od kancera dobio spor sa Monsantom, najvećom kompanijom koja se bavi proizvodnjom hemijskih sredstava, zašto i mi ne bismo dobili na sudu“, zaključuje Aleksić.\nU oktobru prve tužbe zbog bolesti izazvanih bombardovanjem. Pročitajte OVDE sve o tome.\nMarija Zaharova - Odšteta za bombardovanje Srbije…


Čaušesku i ostali Bugari - Knjige - Nedeljnik Vreme\nPISMO IZ BUGARSKE: Georgi Gospodinov\n17. 8. 2011. / 14.18\nMa, i ta Evropa, mislim stvarno… Eno, primili Rumune i Bugare, a nas drže pred vratima, i stalno nešto zakeraju! Ej, Rumune i Bugare! Znaš li ti šta smo mi za njih – Amerika, bre!\nOvako rezonuje tipični Mali Perica (na primer, neki razžvalavljeni taksista, rastorokani forumaš ili tako neki svestrani genije) ne samo u Srbiji, nego manje-više svugde po razvalinama SFRJ; prezir prema "istočnoj braći" naprosto je bio sastavni deo jednog kolektivnog YU–narcizma, ali dok je u odnosu na Čehe ili Mađare još i imao izvesnu zadršku ("ne kažem, brate, kulturan je to svet samo, šta ćeš, nisu imali sreće"), Rumunija i Bugarska bile su i ostale nekakva sumračno-maglovita Ruritanija u imaginaciji (post)Jugoslovena. Sve bi to još i moglo da se podnese da se odnosilo samo na "prost narod"; no, ni sa intelektualcima nije stajalo ništa bolje. Uostalom, suvisla i vredna "kulturna razmena", mimo retkih, a dosadnih socrealističkih rituala "reprezentativne umetnosti", nikada nije stvarno zaživela; posledica toga je da o dvema vrlo ozbiljnim istočnoevropskim literaturama ovde znamo vrlo malo. Veliki Rumuni za nas su Sioran, Jonesko, Eliade – no, gle, niko od njih nije napisao svoja "glavna" dela na rumunskom; veliki Bugari i Bugarke su Cvetan Todorov, Julija Kristeva, odnedavno i Marija Todorova, ali gle – i do njih smo došli preko "svetskih" jezika na kojima pišu. Sramota samo po sebi, a dodatna kada se radi o susednim državama, a u slučaju Bugara i o vrlo srodnom jeziku i svakoj drugoj vrsti "rodbinstva".\nOvoj je knjizi – podebeloj, lepoj, brižno uređenoj – prethodilo nekoliko časopisnih panoramskih izbora u poslednjoj deceniji, za koje su najzaslužniji Velimir Kostov (čija se posvećenost otkrivanju savremene bugarske književnosti srpskoj publici već može porediti sa onim što radi Arpad Vicko kada je u pitanju mađarska literatura; uzgred, da nam nema Vicka, mislili bismo kanda da je na mađarskom poslednjih decenija pisao, daleko bilo, samo Bela Hamvaš…) i spomenuti Pantić, koji je pre nekog broja godina na matičnom mu (beogradskom filološkom) fakultetu iz nekih razloga "prekomandovan" sa hrvatske na bugarsku književnost, što je, eto, na koncu biće još i na neko dobro ispalo…\nFamoznom "prosečnom" (šta god to bilo) poznavaocu u nas prevođene savremene književnosti verovatno će biti poznata samo imena Georgija Gospodinova i Aleka Popova, koji su uz dramatičara Hrista Bojčeva svakako međunarodno najpriznatiji savremeni bugarski pisci, i kod nas solidno već prevođeni. Gospodinovljeva je priča ujedno i naslovna u ovom izboru, i to s pravom, jer je, mada sasvim kratka, pri samom kvalitativnom vrhu ovog izbora. Treba podsetiti da je, nekako u isto vreme, Geopoetika objavila izvanredan izbor Gospodinovljevih kratkih proza kaporovskog naslova I druge priče, o kojem je na ovim stranicama nedavno pisao kolega Muharem B. Ni Alek Popov ne izneverava, to jest, priređivač je u ovaj izbor s razlogom uvrstio dve priče koje će možda nedovoljno upućenom čitaocu otkriti "tipičnog" Popova: pomalo ciničnog rezonera, pomalo erotomana, pisca izvanredne moći i sposobnosti da kroz "nepretenciozne" (kvazi)autobiografske narative provuče teme koje nas se svih dotiču, naročito svih nas u "bednim malim istočnoevropskim državama"… E, sa tom se bedom, odnosno promućurnim trženjem iste u osvit postkomunističkih devedesetih, a na evropskom Zapadu koji je tada bio gladan Toplih Ljudskih Priča o "žrtvama Čaušeskua", bavi klasik savremene bugarske proze Viktor Paskov u briljantnoj priči Big biznis. Hm, ali otkud sad Čaušesku među Bugarima? Baš to je Paskovljev ironijski twist: ko je na Zapadu među običnim svetom uopšte znao za nekog Todora Živkova? Zato je, recimo u pariskom metrou, bilo moguće unovčiti, zazveckuljiti svoju bedu samo govoreći kako si "žrtva Časušeskua"… Ovo ironijsko poigravanje sa duplim ili troduplim dnom, gde se zajedljivost ne rezerviše samo za nekadašnje komunističke ili današnje tranzicione prilike, nego i za same Bugare u njima, za sva njihova dovijanja i presvlačenja, jeste jedna od gotovo sveprisutnih odlika priča u ovom izboru. Moram li naglasiti: za tu bespoštednu vrstu autoironijskog odmaka sposobne su samo istinski zrele i moćne kulture, to jest, njihovi najbolji predstavnici.\nMihajlo Pantić i njegovi saradnici (pre svega prevodilačka mreža) uspeli su, čini se, da u jednom ipak reduktivnom izboru prikažu poetički, tematski i senzibilitetski pluralitet savremene bugarske proze, tako da mi je teško da zamislim tako namćorastog čitaoca koji u ovom izboru neće otkriti bar tri-četiri do sada sasvim nepoznata "dragulja". Među trideset priča dvadeset i šestoro pisaca, na blizu tri stotine strana, praktično i nema "zalutalih"; stvar je ličnih estetskih i ostalih preferenci kome, pak, dati prednost. Piscu ovih redova čini se posebno važnim, uz već nabrojano, skrenuti pažnju na lirizovani "urbani realizam" Palmija Rančeva ("Na semaforu") i Valentina Plamenova (u priči o kurvi s tri fakulteta…), na Virdžiniju Zaharijevu koja piše kao, pazi sad, Jelena Lengold koja se naslušala panka i napušila skanka, ili Dejana Eneva, sa setnom povešću o sećanju i prolaznosti, kroz (ne)stvarni lik jedne Mime, koja nije Laševska, ali nekako kao da baš i jeste… Pa onda, Kristin Dimitrova, sa jednom od onih Večito Naših priča o "tranzicionim" travestijama i ljudskim životima koji nam iscure kroz prste negde između njih, ili Stefan Kisjov sa čarobnom "malom" pričom Fridrih Direnmat, jednom od onih iz svojevrsnog "emigrantskog ciklusa" ove knjige, a to je jedan od ključnih njenih tokova. Na Dimitrovu se, mada iz jednog posve drukčijeg ambijenta, prirodno nadovezuje Zahari Karabašlijev sa Kratkom istorijom aviona. Negde na drugu stranu vuče dojmljivi intimistički zapis Vanje Štereve, a i Kalin Terzijski izvanrednom Ljubavlju tridesetpetogodišnje žene odmah konkuriše za pojačanu pažnju budućih prevodilaca. Silvija Tomova ne "fula" ni reč u bespoštednom portretiranju jednog postmodernog muškog narcisa, Elena se Aleksijeva pozabavila svojevrsnom "antiutopijskom", kulturpesimističkom projekcijom o tihoj "smrti literature" (i čitanja) usled posvemašnje prezasićenosti i irelevantnosti, Radoslav Parušev u naizgled bezveznim i nevažnim traumama dečaštva traži utemeljenje potonjeg sveta vrednosti odraslog čoveka, a Vasil Praskov u (hiper)realističnom i vrlo jasno autobiografski nadahnutom, podugačkom proznom štivu Pritvor.com daje brutalnu sliku večite ljudske strasti za podjarmljivanjem i kinjenjem Bližnjeg. Koji jeste ili nije za nešto "kriv": to u svetu proklete avlije zapravo odmah postaje nevažno, čak i uzniku samom….


KO SDA: Forto i Konaković trebaju odmah podnijeti ostavke zbog slučajeva Zornić i Bogunić! | DEPO Portal\ndva ključna razloga\nKO SDA: Forto i Konaković trebaju odmah podnijeti ostavke zbog slučajeva Zornić i Bogunić!\nČinjenica je da je voljom Fortine vlade za direktora javnog preduzeća imenovano lice koje je osuđeno za najteže zločine tokom rata, nanijela je ogromnu štetu ne samo ugledu institucija KS, već i ugledu grada Sarajeva, a porodicama žrtava bol\nKantonalni odbor SDA poziva premijera KS Edina Fortu i predsjedavajućeg Skupštine KS Elmedina Konakovića da podnesu ostavke zbog slučajeva Zornić i Bogunić.\nČinjenica je da je voljom Fortine vlade za direktora javnog preduzeća imenovano lice koje je osuđeno za najteže zločine tokom rata, nanijela je ogromnu štetu ne samo ugledu institucija KS, već i ugledu grada Sarajeva, a porodicama žrtava bol. Za to punu odgovornost moraju snositi najodgovorniji ljudi ove vladajuće garniture, a ne da se stvar zataškava kroz fiktivne smjene u nekim nevažnim partijskim komisijama.\nDrugi razlog zbog kojeg su Konaković i Forto izgubili sav kredibilitet jeste svjedočenje njihove ministrice obrazovanja Zinete Bogunić, u kojem je naveden čitav niz protivzakonitih i koruptivnih aktivnosti dvojca Forto-Konaković. Dijelovi tog svjedočenja sadržavaju i elemente krivičnog djela, poput pokušaja pronevjere 500.000 KM javnog novca i narušavanja ustavnog poretka i zakona KS.\nZbog svega navedenog, i budući da je proteklih dana postalo očigledno da su u potpunosti kompromitirali funkcije koje obavljaju, pozivamo Fortu i Konakovića da pokažu minimum političke odgovornosti i podnesu neopozive ostavke.\n#Enver Zornić #Zineta Bogunić #edin forto #elmedin konaković #ko sda #ostavka


Predstvaljen projekat ”Oživljavanje kamenog sela” u Novom Sadu - EU Info Centar\nIzložba ”Oživljavanje kamenog sela” autorke Elene Vasić Petrović, otvorena je u KC Svilari u Novom Sadu. Tom prilikom predstavljen je istoimeni projekat koji je realizovalo „Drušvo konzervatora Srbije“.\n“Prvi deo projekta realizovan je oktobra prošle godine u selu Gostuša. Organizovani su konzervatorski kamp i stručna konferencija. Ovaj projekat jedan je od 10 dobitnika granta iz programa „Evropski dani kulturne baštine“ za 2019. godinu, koji dodeljuju Evroposka komisija i Savet Evrope. Projekat, koji je nagrađen prošle godine u Strazburu i prvi je nagrađeni projekat iz Srbije”, rekla je arhitekta konzervator i vođa projekta, Elena Vasić Petrović.\nNagrada je dodeljena u okviru generalne skupštine u Strazburu, u oktobru mesecu 2019. godine u ”Palati Evropa”, a priznanje je uručeno Eleni Vasić Petrović i Fondaciji arhitekta Aleksandar Radović u konkurenciji 84 evropske priče. Ovo je prvi i jedini nagrađeni projekat iz Srbije, čime je “Gostuša” još jednom briljirala među najboljim ostvarenjima iz oblasti zaštite kulturnog nasleđa u Evropi.\nProjekat Zaštite sela Gostuša dobitnik je i nagrade Evropa Nostra i gran-prija Evropske unije za 2016.godinu.\nInače, Gostuša je selo na 800 metara nadmorske visine, u podnožju Stare planine. Poznato je i po tome što u njemu postoji 36 vodenica na potocima reke Gostušice. Selo je prepoznatljivo po svojoj arhitektonskoj autentičnosti, jer prilikom gradnje kuća nije korišćen vezivni materijal, već su ređani kamen i drvo, a krovovi su od kamenih ploča.\nOva neobična priča o Gostuši izazvala je prilično interesovanje novosađana i novosađanki. Posebno su se interesovali sa njen turistički potencijal, koji se nakon sprovođenja ovog projekta naglo razvija.\nIzložba je do sada gostovala u Kotoru, Beogradu i Banja Luci.\nViše o projektu možete videti na linku: https://bit.ly/39h4I4B\nRadio vesti EU Info Centra – 21.02.2020.


Poslanicima u decembru oko 131.000 eura za plate: Još bez kazni za one koji ne dolaze u Skupštinu\nčetvrtak, 16 januar 2020 07:52\nSkupština Crne Gore za decembarske neto zarade poslanika izdvojila je oko 131.402 eura, od čega su poslanici Demokrata i Dritan Abazović iz Ure, koji konstantno bojkotuju parlament, primili ukupno 11.089 eura, piše Pobjeda.\nPoslanički klub Demokrata ukupno je za decembar primio 9.642, od čega je plata predsjednika stranke Alekse Bečića 1.423, a generalnog sekretara Borisa Bogdanovića 1.446 eura. Zarada Dritana Abazovića za decembar bila je 1.446 eura.\nOni, iako ne dolaze u Skupštinu, i dalje primaju neumanjene plate, jer se još ne primjenjuju poslovničke odredbe po kojima se novčano kažnjavaju oni koji neopravdano odsustvuju iz Skupštine. Poslanik koji neopravdano ne učestvuje u aktivnostima parlamenta duže od 30 dana, trebalo bi da se kazni oduzimanjem 50 odsto od plate, a ako odsustvuje sa jedne sjednice predviđeno je oduzimanje 30 odsto zarade. Administrativni odbor nije primijenio Poslovnik jer traži da se odrede kriterijumi što je opravdani, a što neopravdani izostanak sa zasijedanja.\nZaradu koja je veća od dvije hiljade eura i ovoga mjeseca primilo je njih pet – predsjednik Skupštine Ivan Brajović (2.277 eura), potpredsjednik Branimir Gvozdenović (2.067) Jovanka Laličić iz DPS-a (2.010), Branko Čavor (2.062), kao i Željka Savković iz Posebnog kluba poslanika, koja po visini zarade prednjači. Savković je primila platu, obračunatu od 7. novembra do 31. decembra, 2.283 eura.\nDecembarske zarade lidera DF-a, Andrije Mandića, Milana Kneževića i Nebojše Medojevića, iznosile su 1.627, odnosno 1.640, odnosno 1.466 eura. Njima su „vraćene“ plate „na staro“, nakon što su prethodnog mjeseca primili značajno manje zarade zbog novčanih kazni koje su dobili jer su opomenuti na skupštinskim zasijedanjima.\nTo ne znači da će dugo i zadržati sadašnju visinu zarade, jer se tokom ovoga mjeseca očekuje donošenje odluke o novim kaznama zbog udaljenja sa sjednice Skupštine kada je usvajan Zakon o slobodi vjeroispovijesti, odnosno kada su napravili težak incident u plenarnoj sali. Ukoliko Administrativni odbor donese odluku o njihovim kaznama do kraja januara, svi poslanici DF-a primiće narednog mjeseca upola manju zaradu.\nDecembarska zarada Gencija Nimanbegua, potpredsjednika Skupštine, iznosila je 1.848 eura. Zarade koje su veće od 1.900 eura primili su Maja Ćatović i Petar Ivanović iz DPS-a, kao i Danijela Pavićević iz SNP-a. Više od 1.800 eura zarade su poslanika DPS-a Luiđa Škrelje (1.891), Suada Numanovića (1.878) i Miodraga Vukovića (1.825), kao i nezavisnog poslanika Aleksandra Damjanovića (1.859) i Branka Radulovića iz DF-a (1.851). Zarada za decembar Ranka Krivokapića (SDP) iznosila je 1.719 eura, a predsjednice SDP-a Draginje Vuksanović 449 eura, koja prima razliku u zaradi. Boris Mugoša (SD) primio je decembarsku platu od 1.793 eura, a Andrija Popović (LP) 1.640 eura. Nedžad Drešević iz BS primio je 1.588, a njegov partijski kolega Ervin Ibrahimović 1.548 eura.\nBivši poslanik Demokrata Mijomir Pejović ostvaruje pravo na nadoknadu po prestanku funkcije, pa mu je u decembru isplaćeno 1.397 eura.\nGeneralni sekretar Skupštine Aleksandar Jovićević primio je decembarsku zaradu od 1.913 eura.\nViše iz ove kategorije « Sadžakov: Rascjep u Srpskoj crkvi "Pripazi se Adrijane", Novak i četnička pjesma: Vuksanović dobio prijetnje preko FB »


Beta\t 20. juna 2016. 16:00\nVulin je na otvaranju izložbe “UNHCR: 40 godina pomoći i saradnje”, povodom Svetskog dana izbeglica, rekao da će svih 400 ljudi koji borave u kolektivnim smeštajima biti smešteni u stanove i seoska domaćinstva ili će im biti obezbedjeni paketi pomoći u vidu gradjevinskog materijala.\n“Mi moramo da razgovaramo sa izbeglicama i da ih uključimo u svoje planove”, rekao je Šoder i dodao da je otvaranje izložbe u Aleji velikana na Kalemegdanu pravo mesto za odavanje pošte izbeglicama, jer su “oni pravi heroji današnjice”.\n“Izbeglička kriza predstavlja nove izazove i za EU koja se nije najbolje snašla u krizi uvodeći restriktivne mere i ztvaranja granica, dok u Srbiji tu situaciju nismo imali, izbeglice su dobile human tretman”, rekao je Šoder.\nMinistar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Aleksandar Vulin i šef Predstavništva UNHCR-a u Srbiji Hans Fridrih Šoder otvorili su danas izložbu u Aleji velikana na Kalemedanu “UNHCR: 40 godina pomoći i saradnje” povodom Svetskog dana izbeglica.


Hrabro i muški do prve pobede: Rukometaši “Kikinde Grindex” bodove osvojili u Dudovoj šumi · gradski.online\nHrabro i muški do prve pobede: Rukometaši “Kikinde Grindex” bodove osvojili u Dudovoj šumi\nSUBOTICA- Rukometaši “Kikinde Grindex” konačno pravi! U 3. kolu ARKUS lige naši momci savladali su domaći “Spartak” sa 27:25 (13:12). Nije bilo lako da se do bodova dođe na parketu subotičke Hale sportova, ali su izabranici Aleksandra Savića, u Dudovoj šumi, pronašli put do pobede.\nZa igrača utakmice proglašen je Ljubomir Golić. Tok utakmice i prvu pobedu za portal GRADSKI prokomentarisao je Mirko Kenjalo, kapiten “Kikinde Grindex”:\n-Izgleda nam je trebalo malo više vremena da se uigramo sa novopridošlim igračima. Konačno smo pokazali koliko vredimo. Za protivnika smo imali veoma mladu i borbenu ekipu, ali smo iz duela sa “Spartakom” izašli kao pobednici. Igrali smo hrabro i muški. Nakon ove pobede, lakše se diše- priznaje kapiten i nastavlja:\n-U ovakvom sistemu takmičenja, pobeda u gostima zlata je vredna. Mnogo nam ova pobeda znači u svakom smislu. Poljuljano samopouzdanje se vratilo. Tek sada ostaje žal što u prethodnoj utakmici nismo uspeli da savladamo “Dubočicu 54”.\nKuriozitet je da je i ta utakmica okončana rezultatom 27:25. Bodovi su otišli u Leskovac. Sledi nam put u Crvenku. Ukoliko bi I u narednom kolu izborili povoljan rezultat, to bi za nas bilo sjajno. Putujemo u Crvenku sa željom da pobedimo- poručio je Mirko Kenjalo.\nPrethodnoBranislav Radojčić ponovo na Gradskom stadionu: Trener golmana ženske seniorske reprezentacije Srbije, u srcu mu bivši klubovi\nSledećeProslavljeni reprezentativac u streljaštvu: Nakon deset godina, Duško Petrov ponovo u matičnom klubu


kazali da ne postoje uslovi za rad odborničkog kluba\n"Interesantno da čovjek, koji je bio nosilac lokalne liste naziva 'Mir je naša nacija', podržava i ne ograđuje se od ovakvih dešavanja koja ne doprinose niti miru niti prevazilaženju podjela", navode iz budvanskog DPS-a\n5283 pregleda\t18 komentar(a)\nSve učestaliji i brutalniji incidenti postali su zaštitni znak budvanskog parlamenta, pa je tako, poslije redovnih upadica, vrijeđanja, govora mržnje, na kraju došlo i do fizičkog nasrtaja na odbornika Demokratske partije socijalista (DPS), saopšteno je iz odbora te partije u Budvi.\nKazali su da, od konstituisanja novog saziva lokalnog parlamenta, ne postoje uslovi za rad odborničkog kluba DPS-a.\nIz te partije su istakli da je Krsto Radović, kao predsjednik lokalnog parlamenta, dužan da se drži Poslovnika o radu i obezbijedi minimum uslova za rad odbornika. "Upravo žmurenje na takve pojave i nesankcionisanje istih, dovelo je da pojedinci pomisle kako je sasvim legalno i legitimno da se fizički obračunaju sa neistomišljenicima u nedostatku elementarne parlamentarne i lične kulture. Interesantno da čovjek, koji je bio nosilac lokalne liste naziva 'Mir je naša nacija', podržava i ne ograđuje se od ovakvih dešavanja koja ne doprinose niti miru niti prevazilaženju podjela", navode iz budvanskog DPS-a.\nOdbornici DPS Budva se, kako su kazali, neće "takmičiti u primitivizmu i kumovati povratku u mračni srednji vijek".\nOcijenili su da Radović, "koliko god se trudio", nema autoriteta i kredibiliteta, "a ni želje da obuzda i suzbije ovakav vid primitivnog ponašanja nove lokalne vlasti u Budvi."\n"Za kraj, i predsjednik Skupštine Radović u dogledno vrijeme može i sam da očekuje isti odnos i postupke, od svojih koalicionih partnera", zaključuje se u saopštenju.\nDPS BudvaSkupština opštine BudvaSO BudvaBudvaKrsto Radović\n25.02. 09:35 h\t676\t358900\t46\n25.02. 08:45 h\t2667\t130038\t5\n25.02. 15:39 h\t2453\t119070\n25.02. 14:44 h\t245\t75980\n25.02. 16:10 h\t762\t75348


BRNABIĆ: Jedva čekam da počnem da radim | Afera\nBRNABIĆ: Jedva čekam da počnem da radim\n26. јуна 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nMandatarka za sastav nove Vlade Srbije Ana Brnabić najavila je večeras da će buduća vlada imati apsolutni kontuniutet sa prethodnom vladom i istakla da je njen cilj da osigura da sve što je rađeno bude održivo.\nOna je, gostujući na televiziji Pink, kazala da se u potpunosti posvetila pisanju ekspozea…\nBrnabić je izjavila da će Vlada i u spoljnoj politici imati kontinuitet sa dosadašnom spoljnom politikom, što podrazumeva približavanje EU, dobre odnose sa Rusijom, UAE i Kinom i očuvanje teritorijalnog integriteta Srbije.\nOna je, gostujući na televiziji Pink rekla da će vlada uvek i na prvom mestu štititi interes Republike Srbije i istakla da je u ovom trenutku interes Srbije EU…\nBrnabić je izjavila da od prethodne vlade koju je vodio Aleksandar Vučić nasleđuje punu kasu, kao i sređene i stabilne javne finansije i poručila da će biti hrabra i nastaviti da sprovodi mere koje će dalje osigurati budućnost i razvoj Srebije bez obzira da li će one biti popularne.\n„Apsolutno ću biti hrabra i nastaviti sa nepopupranim merama kada su u pitanju finansijska stabilnost i kada je u pitanju budućnost Srbije“ rekla je Brnabić gostujući na TV Pinku…\nBrnabić je istakla da od vlade koju će voditi očekuje, kao i do sada, red, rad, disciplinu i pre svega timski rad, ukazujući da je dobila autoritet od čoveka koji je direktno osvojio podršku 56 odsto građana Srbije.\nOna je, gostujući na televiziji Pink, rekla da je proteklih par dana čula mnogo kritika, podsetivši da je kritike čula i kada je ulazila u vladu…\nBrnabić je istakla da je potpuno spremna da izađe pred poslanike pred kojima će braniti ono što misli da treba da bude fokus buduće vlade.\n„Kakva god budu osporavanja ja ću odgovoriti. Spremna ću ući u skupštinu. Nadam se da ćemo razgovarti o kontinuitetu, rezultatima prethodne vlade. Ako neko osporava ja sam tu da probam da objasnim na racionalni način. Nadam se konstruktivnoj diskusiji“, kazala je ona gostujući na TV Pink…\nSrbija je danas stabilna i politički i ekonomski i fiskalno i to je najveći uspeh prethodne vlade, izjavila je Brnabić.\nOna je na TV Pink ponovila da će nova vlada nastaviti da teži dodatnom rastu i menja imidz Srbije nabolje i kao lidera regiona…\n← (FOTO) NE MARI ZA SAVETE LEKARA: Trudna Milica Dabović prži se na suncu!\nŠOKANTNO! Vladimir Putin ipak nije najpopularnija ličnost u Rusiji – JEDAN ČOVEK JE I DALJE ISPRED NJEGA! →\nODLAZAK VELIKOG SLIKARA: Preminuo Vladimir Veličković!\n29. августа 2019. Srećko Milovanović 0\nKonačni rezultati najkasnije 15. aprila u 20 sati


Млади социјалисти желе Ивицу Дачића за лидера | Socijalistička partija Srbije\nMladi socijalisti žele Ivicu Dačića za lidera Socijalistička omladina\n9 novembra, 2014 u 17:26\nU sedištu Glavnog odbora SPS, održana je konferencija Socijalističke omladine Srbije, povodom izbora članova rukovodstva mladih socijalista. Na tom skupu zaključeno je da Socijalistička omladna Srbije daje punu podršku lideru SPS Ivici Dačiću, za izbor na mesto predsednika Partije na predstojećem 9. kongresu koji će se održati 14. decembra. Mladi socijalisti veruju da samo čovek sa čvrstim stavom, jasnom vizijom i dokazanim rezultatima može da vodi Partiju u ovom teškom i turbulentnom vremenu.\nIzbornoj konferenciji prisustvovali su potpredsednici SPS: prof. dr Slavica Đukić-Dejanović i dr Dijana Vukomanović, predsednik IO SPS Branko Ružić, kao i predsednik Gradskog odbora SPS Beograda i član Predsedništva SPS Aleksandar Antić.\n“Izuzetno sam ponosna kada vidim lepotu i duh koji se oseća u ovoj sali, rekla je Slavica Đukić-Dejanović. Mladi imaju dva osnovna zadatka: da vole i rade, a vaša politika kao članova Socijalističke omladine treba da bude u skladu sa tim potrebama građanki i građana Srbije.\nBranko Ružić je rekao da ga uvek pogode emocije na ovakvim skupovima jer je imao tu priliku i čast da u jednom periodu rukovodi mladim socijalistima. “Budućnost moraju da grade oni koji su i tehnološki pismeni i politički edukovani, da mogu da odgovore na izazove 21. veka“.\n“Crvena nit naše socijalističke politike jeste da smo obrazovani. Vi ste ta intelektualna levica i treba da budete avangarda jer odličje naše Partije je promena. Mi smo oni koji treba da menjamo- da menjamo na bolje”, rekla je dr Dijana Vukomanović.\n“Kažem vam kao ministar energetike da dugo nisam osetio na jednom mestu ovoliko dobre i pozitivne energije i bio bih najsrećniji čovek kada bi i energetski bilans Srbije bio ovako pozitivan. Hajde da se svi zajedno potrudimo da naša Partija ima milion glasova a time i veliku snagu u Srbiji“, rekao je Aleksandar Antić.\nOvom prilikom predsednik Socijalističke omladine Srbije Đorđe Đoković rekao je, da smo prethodni period iskoristili za detaljno planiranje budućnosti socijalističke omladine.\n“Želja nam je da sve što radimo, radimo složno i jedinstveno i zato ćemo danas zajedno izabrati predstavnike, za različita stranačka omladinska tela i strukture, i zajedno definisati prioritete u daljem radu”, rekao je Đoković i dodao da je pravilno postavljena struktura, kamen temeljac daljeg napretka omladine.\nPozitivna atmosfera, rađa novu energiju i kreativnost i to je ono što odiše ovom prostorijom danas, istakao je predsednik Socijalističke omladine Srbije Đorđe Đoković i dodao da su mladi socijalisti snaga sadašnjosti i snaga budućnosti.\n“Uz sve vas koji ste danas ovde, naša stranka zaista ne treba da se brine za svoju budućnost“, zaključio je Đorđe Đoković.\nNa današnjoj izbornoj konferenciji Socijalističke omladine Srbije na mesta potpredsednika izabrani su: Marko Vukomanović, Milica Ilić, Davor Gačić, Ivana Dinić, Robert Milićević i Gojko Trkulja, na mesto sekretara Republičkog saveta Socijalističke omladine Srbije izabran je Nikola Rajičić, a na mesto internacionalnog sekretara omladine izabrana je Aleksandra Gajić.\nTeme: Đorđe Đoković Đorđe Milićević Aleksandar Antić Branko Ružić Dijana Vukomanović Ivana Dinić Ivica Dačić Slavica Đukić Dejanović Socijalistička omladina


Uputstvo za rukovanje – Sof elektro d.o.o.\nNapomena: Zbog obimnog sadržaja nije prikazano celo uputstvo, već sažeti primer\nNa osnovu tehnološkog projekta predviđena su tri fluida koja se koriste tokom procesa anti-de/icinga:\nOmekšana voda, temperature 60°C;\nADF type I, temperature 60°C;\nADF type IV, ambijentalne temperature.\nNa osnovu tehnološke šeme procesa skladištenja i pretakanja čistog fluida projektovana su tri rezervoara:\nRezervoar tople vode (HW), zapremine 40 m³, gabaritnih dimenzije Ø2.5×8.8 m\nRezervoar ADF type I (ADF-I), zapremine 80 m³, gabaritnih dimenzije Ø2.9×12.8 m\nRezervoar ADF type IV (ADF-IV), zapremine 60 m³, gabaritnih dimenzije Ø2.5×12.8 m\nRezervoari su izrađeni kao horizontalni rezervoari, bez duplog plašta, smešteni u tankvanu unutar objekta. S obzirom da se topla voda i ADF-I greju na 60°C rezervoari su izolovani mineralnom vunom debljine 50 mm u oplati od aluminijuma sa pratećom podkonstrukciom za izolaciju. Tankovi su opremljeni sa:\nPriključkom za punjenje fluida;\nPriključkom za izuzimanje fluida;\nPriključcima za grejanje;\nPriključkom za totalno pražnjenje;\nNivokaznim staklom sa dva ventila i mogućnošću drenaže;\nPriključkom za dišni ventil i dišnim ventilom;\nPriključkom za temperatursku sondu;\nDva reviziona ulaza (sa priključcima za merne sonde) i čelične merdevine za ulazak u rezervoar;\nUškama za nošenje rezervoara;\nČeličnim sedlima sa pratećom čeličnom konstrukciom za oslanjanje i ankerisanje rezervoara.\nS obzirom da je projektnim zadatkom zahtevano pranje rezervoara, rezervoari su opremljeni sa dva reviziona ulaza. Prilikom pranja rezervoara otvaraju se oba reviziona ulaza da bi se omogućila cirkulacija vazduha unutar rezervoara tokom pranja. Iznad rezervoara je postavljena čelična platforma koja služi za servisne potrebe rezervoara (pranje i dr.).\nRezervoari su smešteni unutar tankvane u čijem uglu je smeštena drenažna jama. Za slučaj curenja fluida, on se prikuplja u ovu jamu i dalje se drenažnim pumpama evakuiše.\nSa prednje strane tankvane je smeštena pumpna stanica. Prema tehnološkoj šemi postavljene su sledeće pumpe:\n1.ADF type I\n-pumpa za istakanje fluida iz cisterne u rezervoar\n-dve pumpe (radna i rezervna) za istakanje fluida iz rezervoara u dva korisnička mesta\n2. ADF type IV\nPumpe su opremljene sa by-pass granom da bi se mogla koristiti pumpa vozila, na cisterni ili ADF vozilu, ako vozilo poseduje sopstvenu pumpu. Na dovodnom vodu su ugrađeni protokometri. Priključenje cisterne ADF-a je predviđeno u ormariću na prednjoj strani objekta. Ugrađene su brze spojnice dimenzije 2” i 2 ½“ za spajanje sa cisternom.\nRezervoar tople vode se dopunjuje gradskom vodom koja se prethodno omekšava u duplex omekšivaču. Omekšivač se spaja na istalaciju sa loptastim slavinama ispred i iza, i by-pass granom sa ventilom.\nADF vozila se snabdevaju fluidima na dva korisnička mesta. Ispred korisničkih mesta se nalaze sektorski ventili koji su obrađeni u elektro projektu. Iza sektorskih ventila, u ormarićima su predviđeni i ručni ventili kao sigurnost za slučaj otkaza sektorskih ventila. Ormarići su opremljeni sa brzim priključcima 3” za toplu vodu, ADF type I i ADF type IV.\nNa cevovodima je postavljen drenažni ventil tako da je moguće vršiti drenažu cevovoda.\nPrilikom izbora protoka pumpi uzeti su u razmatranje sledeći parametri:\nZapremina cisterne ADF-a 25 m³;\nVreme istakanje cisterne ADF-a 60 min;\nZapremina tanka za ADF, na vozilu ADF-a, najveći 5 m³;\nVreme utakanja ADF-a, 10 min;\nZapremina tanka za vodu, na vozilu ADF-a, najveći 4,1 m³;\nVreme utakanja vode, 10 min;\nPreporučena brzina u cevovodu 1-2 m/s.\nU skladu sa gorenavedenim parametrima usvojeni su protoci pumpi. Na osnovu geometrije cevovoda izračunati su padovi pritisaka.\nZa transport tople vode ugrađene su centrifugalne pumpe dok su za transport ADF-a ugrađene “rotary lobe” tip pumpe. Ove pumpe spadaju u zapreminske pumpe, zauzimaju malo prostora i postižu relativno nizak broj obrtaja.\nNa sva tri rezervoara omogućeno je merenje nivoa tečnosti u rezervoaru. Na rezervoarima tople vode i ADF type I se meri i temperatura.\nLS 202 Merač donjeg nivoa\nLS 203 Merač gornjeg nivoa\nTE 204 Merač temperature\nAutomatika štiti rad pumpe na suvo, i zaštitu od prepunjavanja tanka. Automatikom je predviđeno da se tankovi mogu puniti do maksimlane zapremine od 90%. Iznad tog nivoa se blokira rad pumpe za utakanje fluida. Automatikom se takođe blokira istovremeni rad pumpe za utakanje i istakanje fluida.\nKada tečnost dostigne maksimalni ili minimalni nivo, merač daje signal releju koji isključuje pumpu bilo da radi u automatskom ili ručnom režimu.\nDopuna tanka tople vode je ručna i automatska. U automatskom režimu elektro-ventil se otvara kada nivo vode u rezervoaru padne ispod 50% kako je traženo zahtevom Investitora. Ovaj ventil je by-passovan ručnim ventilom, tako da je moguće ručno punjenje rezervoara u bilo kom trenutku.\nVozila ADF-a na sebi poseduju elektro priključak koji daje signal pumpama da su tankovi u vozilu puni. Ovim signalima se vrši upravljanje radom pumpe i sektorskim ventilima. Kada je aktivirano jedno utakačko mesto, pumpa se frekventnim regulatorom vodi na 50% protoka i otvara se sektorski ventil za dato utakačko mesto.Priključenjem ADF vozila na drugo utakačko mesto daje se signal drugom sektorskom ventilu da se stavi u otvoren položaj i podešava se frekventim regulatorom protok na 100%.\nZagrevanje rezervoara tople vode zapremine 40 m3 i rezervoara fluida ADF tip i zapremine 80 m3. vrši se preko predizolovnog toplovoda i 3 indirektne toplotne podstanice ukupnog kapaciteta 1000 kW.\nU okviru prostorije toplotne podstanice ugrađene su tri paketne toplotne podstanice i to:\n1. TP za zagrevanje rezervoara fluida ADF tip1 zapremine 80 m3;\n2. TP za zagrevanje rezervoara tople vode zapremine 40 m3 i\n3. TP za grejanje prostorija u novom objektu.\nNa primarnom delu toplotne podstanice je ugrađena sledeća oprema:\n– izmenjivač toplote kapaciteta 480 kW (fluid: voda/ADF tip I) – lemljeni tip, materijal ploča nerđajući čelik (poz. 2);\n– zaporna armatura – loptasti ventili prečnika DN80;\n– regulator »dp« pritiska i protoka (sa motornim pogonom) DN50 kVs=32 m3/h za regulaciju diferencijalnog pritiska na primarnom delu TP i regulaciju željene temperature vode u rezervoaru ADF-a. Regulator protoka (motorni prolazni ventil) reguliše željenu temperaturu rezervoaru promenom protoka u primarnoj mreži. Upravljanje je preko DC kontrolera ECL300;\n-ostala oprema (hvatač nečistoće, ispusne slavine, manometar, termometar i povezni cevovod sa fitinzima).\nU sklopu paketa TP se nalazi i sledeća elektro oprema koja se nalazi na zajedničkom ramu: elektronski regulator temperature, elektronski kontroler i grafički ekran sa mogućnosti prikaza svih bitnih parametara.\nNa sekundarnom delu toplotne podstanice je ugrađena sledeća oprema:\n– “Rotary lobe” tip pumpe za transport ADF-a od rezervoara do izmenjivača (poz. 7). Ove pumpe spadaju u zapreminske pumpe, zauzimaju malo prostora i postižu relativno nizak broj obrtaja.\n– izmenjivač toplote kapaciteta 480 kW (fluid:voda/voda) – lemljeni tip, materijal ploča nerđajući čelik (poz. 1);\n– regulator »dp« pritiska i protoka (sa motornim pogonom) DN50 kVs=25 m3/h za regulaciju diferencijalnog pritiska na primarnom delu TP i regulaciju željene temperature vode u rezervoaru tople vode. Regulator protoka (motorni prolazni ventil) reguliše željenu temperaturu u rezervoaru promenom protoka u primarnoj mreži. Upravljanje je preko DC kontrolera ECL300;\n-ostala oprema (hvatač nečistoće, ispusne slavine manometar, termometar i povezni cevovod sa fitinzima).\n– cirkulacione pumpe za transport tople vode od rezervoara do izmenjivača sledećih tehničkih karakteristika (poz. 6):\nGrejanje u prostoru sa rezervoarima 0.01 i pripreme uzoraka 0.02 je kalorifersko dežurno grejanje. Kaloriferi su vođeni prostornim termostatima i to jedan blok termostat u prostoriji rezervoara a jedan u prostoriji za omekšavanje vode. Blok termostat je termostat i regulator brzine rada motora kalorifera. Na termostatu se podešava željena temperatura a na regulatoru brzine željena brzina. Toplotni kapacitet kalorifera pokriva i transmisione i ventilacione gubitke.\nMogu da rade u automatskom režimu sa uključenjem preko termostata a mogu se uključiti i ručno preko prekidača u prostoru –SA143 i –SA155( u prostoriji za omekšavanje vode).\nU prostoru za ispitivanje uzoraka 0.03 grejna tela su aluminijumski člankasti radijatori. Cevna mreža je od čeličnih cevi. Temperaturski režim toplovodne instalacije grejanja je 60/40°C.\nMontažni kontejneri imaju grejanje sa električnim radijatorima sa elektronskim termostatom.\nVentilacija prostorije rezervoare je prinudna (kanalskim ventilatorom V) i obezbeđuje 1 izmenu vazduha. Ulaz vazduha je preko fiksne žaluzine FZ u donjoj zoni. Ručni demper omogućava pritvaranje ovog otvora u najhladnijem delu godine. U ostalim prostorima ventilacija je prozorska, prirodna.\nElektromotorni pogon i centralni sistem za nadzor i upravljanje\nGranica sa strane napajanja su kleme ormana EMP i CSNU.\nKrajnja granica projekta su:\nelektrični potrošači: pumpe, ventilator i kaloriferi pobrojane u prvom delu uputstva;\noprema u polju.\nProjekat elektromotornog pogona i centralnog sistema za nadzor i upravljanje koncepceptualno je podeljen u tri tehnološke celine.\nPrva tehnološka celina – Skladište ADF-a i omekšane tople vode\nPrva celina se odnosi na skladište ADF tip I, ADF tip IV i omekšane vode. Oni se skladište u sledećim rezervoarima:\nRezervoar omekšane tople vode (HW), zapremine 40 m³;\nRezervoar ADF tip I (ADF-I), zapremine 80 m³;\nRezervoar ADF tip IV (ADF-IV), zapremine 60 m³.\nZa svaki rezervoar ugrađeno je jedno kontinualno merenje nivoa tečnosti i dva granična nivoa (minimalni nivo i maksimalni nivo). Za kontinualno merenje nivoa ugrađen je radarski merač, dok su za granična merenja ugrađene vibro viljuške. U svakom trenutku se na centralnom sistemu mogu očitati količine tečnosti u rezervoarima.\nOvoj celini pripadaju i pumpe kojima se vrši transport pomenutih fluida u i iz rezervoara.\nADF tip I i ADF tip IV se u rezervoare u skladištu dopremaju sa dva utakačka mesta preko pumpi za ubacivanje. Merač maksimalnog graničnog nivoa automatski blokira (blokada je ostvarena u relejnoj tehnici) pumpe na ubacivanju i sprečava prepunjavanje rezervoara i nekontrolisano izlivanje tečnosti. Rezervoar sa vodom se puni pritiskom iz vodovodne mreže, vodom koja se prethodno omekšava. Na ulazu u rezervoar sa vodom je ventil sa motornim pogonom.\nIstakanje iz rezervoara i dopremanje tečnosti u ADF vozila se vrši preko pumpi 3x(1radna+1rezervna). Blokada od rada na suvo ovih pumpi realizovana je u relejnoj tehnici (senzor minimalnog nivoa rezervoara).\nNapajanje elektromotornih potrošača ovog dela je realizovana u relejnoj tehnici a signali statusa i rada se prenose na centralni sistem za nadzor i upravljanje. Za potrošače je predviđen izbor načina upravljanja preko izbornih preklopki A-0-R (automatski – iskl. – ručno).\nDruga tehnološka celina – toplotna podstanica\nDruga celina se odnosi na toplotnu podstanicu objekta.\nNa ulazu toplovoda u toplotnu podstanicu ugrađena je ugradnja primarnih cirkulacionih pumpi (1radna+1rezerna)\nU okviru prostorije toplotne podstanice urađene su tri paketne toplotne podstanice i to:\n1.TP za zagrevanje rezervoara fluida ADF tip1 zapremine 80 m3;\n2.TP za zagrevanje rezervoara tople vode zapremine 40 m3 i\n3.TP za grejanje prostorija u novom objektu.\nNa sekundarnom delu sve tri navedene toplotne podstanice koriste se cirkulacione pumpe 3x (1radna+1rezerna)\nU sklopu svake TP se nalazi i sledeća elektro oprema koja se nalazi na zajedničkom ramu: elektronski regulator temperature, elektronski kontroler i grafički ekran sa mogućnosti prikaza svih bitnih parametara.\nTreća tehnološka celina – Kolektorski rezervoari\nTreća celina se odnosi na kolektorske rezervoare u kojima se prikuplja tečnost sa platforme. Tečnost se odlaže u četiri rezervoara za otpadne vode. Projektom se obrađuju merenja novoa tečnosti otpadne vode (dva granična minimalni i maksimalni nivo, kao i kontinualno merenje) i kontrola curenja iz ovih rezervoara.\nUradjena su dva razvodna ormana:\nRazvodni orman +RO-EMP (obrađuje tehnološke celine 1 i 3) – nalazi se u Skladištu tople vode i ADF-a;\nRazvodni orman +RO-TP (obrađuje tehnološku celinu 2) – nalazi se u Toplotnoj podstanici.\nZa orman +RO-EMP predviđa je modularna automatizaciona stanica (DDC) sa neophodnim brojem I/O modula i komunikacionih modula , koja služi za automatsko vođenje postrojenja i prenos podataka.\nElektronski regulatori paketnih toplotnih podstanica povezani su preko komunikacionog kabla (ModBus protokol) sa automatizacionom stanicom u razvodnom ormanu +RO-EMP.\nSpecificirana je radna stanica za upravljanje i nadzor nad svim tehnološkim celinama koja se nalazi u objektu pored postrojenja, koji služi za smeštaj zaposlenih.\nZa svaki rezervoar vrši se jedno kontinualno merenje nivoa tečnosti i dva granična nivoa (minimalni nivo i maksimalni nivo). Za kontinualno merenje nivoa koristi se radarski merač, dok se za granična merenja koriste vibro viljuške. U svakom trenutku se na centralnom sistemu mogu očitati količine tečnosti u rezervoarima.\nIstakanje iz rezervoara i dopremanje tečnosti u ADF vozila se vrši preko pumpi 3x(1radna+1rezerna). Blokada od rada na suvo ovih pumpi realizovana je u relejnoj tehnici (senzor minimalnog nivoa rezervoara).\nNapajanje elektromotornih potrošača ovog dela se realizuje u relejnoj tehnici a signali statusa i rada se prenose na centralni sistem za nadzor i upravljanje. Za potrošače je omogućen izbor načina upravljanja preko izbornih preklopki A-0-R (automatski – iskl. – ručno).\nZa havarijsko isključenje koriste se dva bezbednosta trastera žutog kućišta sa crvenim nepovratnim pečurkastim tasterom:\n-SB-EMP se nalazi na ulazu u postrojenje sa rezervoarima i isključuje glavni prekidač u ormanima elektromotornog pogona +RO-EMP i +RO-TP,\n-SB-TP se nalazi na ulazu u toplotnu podstanicu i isključuje glavni prekidač u ormanu elektromotornog pogona +RO-TP.\nPrekidači i signalne sijalice na ormaru\nPrekidač pumpe za utakanje ADF tip I –SA35\nPrekidač se može postaviti u tri položaja, automatski rad, isključeno i ručni rad. Kada je postavljen u položaju za automatski rad pumpu pokreće sauterov kontroler i radi sve dok ne odreaguje merač maksimalnog nivoa, kada nivo tečnostidodje do merača salje se signal koji preko releja isključuje pumpu za utakanje ADF tip I.\nU ručnom položaju pumpu uključujemo nezavisno od sauterovog kontrolera i ona radi sve dok ne dostigne maksimalni nivo ili ne isključimo prekidač.\nIznad prekidača na vratima ormana su postavljene dve signalne lampice, zelena koja označava normalan rad i crvena koja signalizira da je pumpa u kvaru. Automatika je realizovana u relejnoj tehnici.\nPrekidači pumpe za istakanje ADF tip I –SA63 i –SA65\nPrekidač –SA63 služi za odabira režima rada, automatski, isključeno ili ručni režim. Ako izaberemo automatski režim komanda ide preko sauterovog kontrolera. Ukoliko stavimo prekidač u ručni položaj onda uključujemo pumpu nezavisno od uslova na kontroleru.\nPrekidač –SA65 služi za odabir pumpe, u zavisnosti da li ćemo koristiti radnu ili rezervnu pumpu za istakanje. Položaj 1 – radna pumpa, položaj 2 – rezervna pumpa.\nPumpe će raditi sve dok ne isključimo prekidač ili dok nivo tečnosti ne dodje do merača minimalnog nivoa, tada reaguje zaštita rada na suvo. Zaštita je realizovana u relejnoj tehnici, kada se dostigne minimalni nivo relej –KA62 razdvaja kontakte i prekida se veza izmedju prvog i drugog prekidača .\nIznad prekidača na vratima ormana su postavljene signalne lampice, zelena koja označava normalan rad i crvena koja signalizira da je pumpa u kvaru. Automatika je realizovana u relejnoj tehnici.\nPrekidač ventilatora –SA166\nPrekidač –SA166 služi za uključivanje ventilatora.\n0 – isključen\n1 – uključen\nPrekidač za otvaranje ventila za punjenje rezervoara sa vodom –SA175\nPrekidač ima tri položaja: 1- automatski rad\n2 – ručni rad\nKada je postavljen u položaju za automatski rad ventil otvara sauterov kontroler i ostaje otvoren sve dok ne odreaguje merač maksimalnog nivoa LS103, kada nivo tečnostidođe do merača salje se signal koji preko releja KA171 zatvara ventil za punjenje rezervoara vodom.\nU ručnom položaju ventil otvaramo nezavisno od sauterovog kontrolera i on je u tom položaju sve dok voda ne dostigne maksimalni nivo ili ne isključimo prekidač.\nPrekidači sektorskog ventila –utakačko mesto 1, utakanje vode u ADF vozilo –SA185 i –SA186\nPrekidač –SA185 ima tri položaja:\n1- automatski rad\nKada je postavljen u položaju za automatski rad ventil otvara i zatvara sauterov kontroler i drugi prekidač se ne koristi.\nKada se prekidač –SA185 postavi u položaj 2, ručni rad, onda sa prekidačem -SA186 upravljamo ventilom.\nPrekidač –SA186 ima dva položaja:1- otvaranje\n2 – zatvaranje\nPrekidač ventila na dovodu za kolektorske rezervoare –SA245\nPrekidač –SA245 ima tri položaja: 1- automatski rad\nKada je postavljen u položaju za automatski rad ventil otvara sauterov kontroler.\nKada je prekidač u položaju ručnog rada otvara se ventil nezavisno od uslova na kontroleru.\nVentil otvaramo da bi prikupili tečnost sa piste u kolektorske rezervoare.\nTaster za probu sijalica na vratima –SB261\nPritiskom na taster –SB261 palimo sve signalne sijalice na vratima, time se vrši provera ispravnosti signalizacije.\nPrekidači –QS310 i –QS315\nPrekidač –QS310 ima dva položaja:\nKada ga uključimo puštamo napon na prekidač\nQS315, ali i na input UPS-a.\nSa prekidačem –QS315 imamo izbor napajanja iz UPS-a ili iz mreže.\n1 – automatski rad\nUkoliko je prekidač –QS310 isključen ne možemo koristiti UPS ili prekidač –QS315.


Pripadnici ove onlajn zajednice zovu sebe „čednim pedofilima“ jer većina njih tvrdi da nikad nije seksualno opštila sa maloletnim licima. Navodno ne nameravaju da to ikad učine.\npisao Alexander McBride Wilson\nRanog proleća 2015 otputovao sam od Londona do američke zapadne obale da bih nedelju dana proveo sa Gerijem, prvim od nekolicine samozvanih neškodljivih pedofila iz SAD sa kojima sam dogovorio razgovor i fotografisanje u cilju boljeg razumevanja privlačnosti koje osećaju ka deci.\nGeri pripada onlajn zajednici čiji članovi osećaju „seksualnu privlačnost, iako je nismo sami izabrali". Po Geriju i njegovim kolegama, baš kao što hetero- ili homoseksualnu osobu instinktivno privlače osobe određenog pola, tako i njih privlače dečaci odnosno devojčice određenog uzrasta. Čedni pedofili (ČedPed, tj. VirPed) uglavnom tvrde da nikad nisu podlegli iskušenju i stupili u seksualni odnos sa maloletnom osobom. Takođe tvrde da nameravaju da odole tom iskušenju do kraja života.\nGeri je takođe osnivač Udruženja za sprečavanje seksualnog zlostavljanja (ASAP). „Forumi pomažu da se smanji rizik od prestupa, iako u mom slučaju ne bih ni rekao da je rizik preveliki. Ja sam se sa svojom pedofilijom pomirio", kaže on. „Ne podležem joj, a više me ni ne muči."\nOčekivao sam da pripadnici ove zajednice budu sumnjičavi, ako ne i uplašeni, u susretu sa dokumentarnim fotografom. Mislio sam da bi oni bez anonimnosti bili konstantno ugroženi. Ipak, ispostavilo se da ljudi kao što je Geri čak traže način da podele svoju priču sa javnošću. Posle nekoliko meseci tokom kojih sam gradio poverenje sa članovima foruma, odleteo sam preko okeana da ih upoznam.\n„Aleks, čekam te na aerodromu u 11:30. Nosiću svetloplavu jaknu."\nUsput je počela da me hvata nervoza kako sam sve jasnije shvatao u šta se upuštam. Ipak, pošto sam upoznao Gerija a on mi pružio gostoprimstvo na nedelju dana, počeo sam da se navikavam i sve manje ga definišem po seksualnoj orijentaciji. Isto se desio i sa ostalima. Koliko sam mogao da ustanovim, svi su oni bili normalni ljudi koji su sasvim normalno živeli, kao i svi ostali, osim što su morali da nose dodatni neželjeni teret.\nKao što je slučaj sa svim drugim grupama ljudi, VirPed su donosili neke životne odluke koje sam lako mogao da razumem, i neke koje baš i nisam. Neki od njih su tvrdili da svesno žive daleko od dece, Ianov posao je bio direktno vezan za decu. Imajući u vidu kako danas društvo gleda na pedofile, na prvi pogled mi je delovalo lako da procenim ko od njih zaista živi „čedno" a ko ne. Sa druge strane, želeo sam da svakom od njih pružim podjednaku priliku da mi objasne kako gledaju na svoje stanje.\nGeri je oženjen Tabitom, odnedavno penzionisanom medicinskom sestrom. U braku su skoro 11 godina, a Geri joj je pre šest godina priznao da ga seksualno privlače devojčice. „Kako sam reagovala, pa to je išlo onako postepeno, nije me naglo šokirao", priča Tabita. „Ubeđena sam da je čovek od poverenja, da nikad ne bi uradio nešto čega bi se stideo. Mnogi imaju tajne grešne sklonosti, ali ako im se udovoljava, problem ne postoji." Fotografija: Aleks Mekbrajd Vilson\nVirPed organizacija pruža onu vrstu podrške ljudima koji pate od pedofilije kakvu zvanični organi i terapeuti obično ne nude. Postoje brojevi koje se mogu pozvati ukoliko se počini seksualno zlostavljanje, ali nema smisla da se ljudi koji nisu ništa uradili tretiraju isto kao oni koji već jesu. Većina VirPeda sa kojima sam razgovarao kaže da je zajednici pristupila ne da bi lakše odolela iskušenju koje ih sve muči, već da bi lakše podnela osećanja usamljenosti i depresije koja prate njihovu tajnu sklonost.\nSemi – takođe VirPed – kaže da je „kad te privlači dete a nemaš s kim da pričaš o tome, to je kao da si na pustom ostrvu. Izolovan si, dan za danom polako skrećeš s uma. Ljudi su društvena bića, svima nam je potrebno da popričamo o onome što nas muči. Ali kad je u pitanju tabu tema, obično nemaš sa kim da pričaš."\nMnogi dolaze na forum misleći da neće moći da izbegnu zlostavljanje dece, jer je od pasivne privlačnosti do delovanja samo jedan korak. Geri kaže da je prvih 50 godina života imao utisak „da sam bomba koja otkucava". Pošto postoje i druge grupe koje otvoreno zagovaraju kontakt sa maloletnicima (npr. NAMBLA, američko udruženje pedofila koje lobira za ukidanje starosne granice) lako se vidi zašto neki pedofili misle da neće moći da odole iskušenju – ne znaju da bi mogli da odole kad bi imali sa kim da popričaju o svojim osećanjima.\nNaravno, treba istaći da je teško potvrditi većinu njihovih navoda. Možda neki pedofili koriste VirPed da bi sakrili to što rade; možda su smeliji među njima iskoristili i moje fotografije da bi se lažno predstavili i zavarali trag. Ne mogu da garantujem da je to slučaj, ali razumem one koji osećaju skepticizam.\nI u Gerijevom slučaju, možemo samo da mu verujemo na reč da je ostao „čedan". On i Tabita su 2007. bili starateljska porodica za troje nezbrinute dece. Tri godine posle toga, biološka majka jedne od tih devojčica optužila je Gerija da je seksualno napastovao njenu ćerku.\nPolicija je odbacila ove tvrdnje, kao i navodna žrtva kada sam je sreo 2015. godine. Ipak, nedavno se ova dvadesetogodišnja devojka predomislila. Gostujući kod Dr. Fila, optužila je svoje nekadašnje staratelje: „Odvratno je što Geri priča kako je čedan pedofil. Hoću da ljudi znaju šta mi je radio, da znaju da nije to za šta se izdaje. Ja sam dokaz njegovih laži." Prethodnih par meseci pokušavao sam da ponovo stupim u kontakt sa njom, ali nisam uspeo.\nSledi serija fotografija koje sam snimio te 2015. tokom boravka sa nekolicinom „neškodljivih" pedofila. Izabrao sam da opišem četiri slučaja, čije priče pokrivaju širok raspon problema sa kojima se ova zajednica suočava.\nGeri kod kuće sa Spankijem, jednom od svoja dva šnaucera\nU pokušaju da o svom problemu razgovara sa profesionalcima, Geri tvrdi da je naišao samo na osude i predrasude iako insistira da nikad nije naudio nijednom detetu. „Svakako je bilo traumatično kad me je univerzitet otpustio zbog seksualne orijentacije. Nije prijalo ni kad me je saslušavala policija, ni kad mi je jedina bolnica u kraju zabranila pristup. Psihoterapeut mi je 1999. prekinula seansu čim sam joj priznao kako se osećam, samo je rekla 'Ne mogu sa tim da se nosim' i više nije htela da me vidi."\nGeri u obližnjoj crkvi priprema sastanak u stilu antialkoholičarskih seansi, posvećen lokalcima koji se nose sa problemima kao što su zavisnost odnosno depresija. Pošto je adventista, Gerijev život je veoma orijentisan na religiju. Crkvu je sagradio uz pomoć članova porodice i pastve 2014. godine.\nKad je pošao da vidi ćerku, Geri je dogovorio da usput svrati kod Semija – još jednog VirPed člana. Znaju se već nekoliko godina, iako su se tek nedavno sreli uživo. Na ovoj fotografiji razgovaraju u motelu. Stigma koja prati pedofiliju vodi ka situaciji u kojoj je anonimnost od vitalnog značaja za sve koje privlače maloletne osobe. Zbog toga su ovakvi susreti uživo praktično ne dešavaju.\nSemi zna šta mu se dešava već dvadeset godina. „Negde oko petnaeste počeo sam da se vezujem za trogodišnju devojčicu", kaže on. „Tu više nije bilo govora, znao sam da sam pedofil."\nU tim ranim danim interneta, pre VirPeda, Semi je tražio utehu i razumevanje na forumima koji su se zalagali za kontakt – uglavnom su bile u pitanju pričaonice u kojima se promovisala i ohrabrivala seksualna aktivnost sa maloletnicima. „Našao sam jedan sajt, Liberalno-pedofilni front. Od njih sam čuo da je sasvim OK zaljubiti se u dete. Taj stav mi je dobro došao, ali uz njega su išle svakakve zajebane poruke. Nisam mogao da poverujem u njihovu retoriku, zato ništa nisam ni uradio po tom planu, ali ipak sam verovao da im dugujem nešto. Spasli su mi život, u neku ruku."\nSemi se brije pred razgovor za posao, jedan od nekoliko na koje je otišao tokom te nedelje. Pošto je prestao da zatvara oči pred stvarnošću, priznao je sebi da gaji osećanja prema ćerki sestre bivše žene i počeo da ih potiskuje marihuanom. To je vodilo do otkaza jer je pao na narko-testu pred planirano unapređenje.\nDžek je bivši pripadnik VirPed i aktivni član Gerijeve organizacije ASAP. Forum je napustio pre par godina pošto se ne slaže da je OK prihvatiti pedofilne sklonosti ako se one ne prenose u stvarnost. On svoje stanje vidi kao defekt protiv kog se treba boriti. Ostao je u ASAP gde samo pričaju o prevenciji seksualnog zlostavljanja.\nIzmeđu 1967. i 1989., od svoje četrnaeste, Džek kaže da je imao neprikladne kontakte sa preko tri stotine dečaka. Odrastao je u sirotištu gde kaže da ga je tuklo, zlostavljalo, i silovalo osoblje kao i stariji dečaci. Rodio se sa dečijom paralizom pa je bio nesposoban da se odbrani. „Ne krivim tu instituciju za to što sam radio," kaže on. „Možda su me naučili jednom modelu ponašanja, ali ja sam izabrao da ga kasnije usvojim i preuzimam punu odgovornost za svoje izbore – i dobre i loše. Otvoreno pričam o svom životu, ne krijem svoje grehe." Džek kaže da se njegov poslednji prekršaj odigrao još 1989.\n„Zločini su mi bili proračunati i dobro isplanirani", kaže Džek. „Sve što sam imao mogao sam da spakujem u automobil, tako da bih pobegao iz grada čim bi mi se učinilo da će mi policija ući u trag. Išao bih iz grada u selo i natrag, nestao bih preko noći. Nikad nisam imao kuću ili stan, uvek sam iznajmljivao. Ceo život vrteo mi se oko pedofilije, tako sam ga svesno uredio. Ništa nije bilo slučajno, znao sam šta radim."\nDžekova mantra („Nećeš danas! Nećeš nikad više!") ispisana je svugde, od zida kupatila preko potpisa u mejlu do tetovaže koju nosi na zglobovima. „Toliko toga sam im oduzeo. Za to nikad ne bih mogao da se iskupim, nikada, makar poživeo ceo novi život, ipak bi me pratilo to što sam radio. Ne plaši me mogućnost da završim u zatvoru, plaši me mogućnost da opet povredim neko dete. To ne sme da mi se desi."\nDžek živi sa posledicama dečije paralize, pa se zbog toga o njemu besplatno stara Keni (na slici gore); zajedno žive od 2011. „Iz saosećanja sam hteo da pomognem Džeku, sa vremenom smo postali prijatelji, delom sam zato i ostao", kaže Keni. „Starao sam se o njemu jedno godinu dana kad je odlučio da mi kaže, samo je tražio da obećam da ga neću osuditi. Sve mi je ispričao. Nisam od onih koji sude o drugima."\nKeni pali svetla na Džekovoj zamandaljenoj verandi. Pošto je i sam bio zlostavljan kao dete, danas se Keni trudi da pomogne Džeku da odoli iskušenju. Daske koje blokiraju verandu upravo je on zakucao da Džek ne bi gledao decu kako se igraju ispred kuće. Ako se Džeku desi da na ulici sretne dečaka, odmah zove Kenija da ga o tome obavesti. „Tako se oslobađam tajne, i svog uticaja koju tajna može da ima."\nIan je takođe korisnik VirPed foruma. Kaže da je od rane mladosti znao sa kakvim problemom živi, ali nikad nije osećao potrebu da potraži pomoć jer je naučio kako da sebe prihvati takvog kakav jeste. Na VirPed je naišao slučajno jer je imao potrebu da razgovara sa istomišljenicima. „Naišao sam na neke divne ljude tamo. Nisam očekivao da će mi se tako nešto u životu desiti."\nIan je sa mužem u vezi poslednjih devet godina, ali ni njemu ni nikom drugom van VirPeda nije ništa priznao. „Mislio sam da o tome porazgovaram sa mužem ali ne želim da prenaglim, treba sve to dobro razmotriti. Da li bi se odnos između nas poboljšao, ili bi ga to saznanje samo opteretilo? Ima li razloga da delim sa njim teret koji sam sasvim uspešno nosim?" pita se Ian.\nIan pomaže mlađoj sestri oko kola.\nIan sa porodicom ima bliske kontakte, i želeo bi da sa svojim mužem usvoji dete. „Brine me činjenica da me privlače deca", kaže on. „Voleo bih da mogu da kažem da samo preterujem, ali mislim da probleme ne treba ignorisati. Ne bih želeo da se stavim u poziciju u kojoj tek posle osam godina shvatim da je usvajanje bilo pogrešan izbor."\nIan radi u domu za decu sa posebnim potrebama, gde je često u kontaktu sa zapuštenom ili zlostavljanom decom. Na ovu poziciju ga je postavio nadzornik koji ne zna za njegove sklonosti. „Mislio sam o poslu, često sam se pitao da li je to pravi posao za mene. Ipak, na kraju bih odlučio da i drugi zaposleni često razviju osećanja za svoje kolege, ali to ne znači da ne bi trebalo da rade sa njima. Samo treba zrelo prići takvom problemu."\nIan u dečijoj biblioteci bira knjige za svoje štićenike. „Želeo bih da se ta deca uspešno razviju, da vode normalne i srećne živote. Deca to znaju i zato pozitivno reaguju. Da nisam pedofil, mislim da ne bih bio podjednako posvećen deci i njihovom blagostanju. Upravo tako uspevam da neprijatne sklonosti kanališem u nešto pozitivno. Pedofilija je deo mene, ne bih mogao da je izmenim ništa više nego što bih mogao da postanem neko drugi. Moja iskustva, čak i ona loša i neprijatna, čine me boljom osobom a ne gorom. Istina, ponekad otežavaju stvari ali nije sve tako crno. Moj identitet ne bazira se na seksualnoj orijentaciji. Zadovoljan sam sobom, uživam u životu, ne bih ga menjao."\nSpoznaja da si pedofil može da te nagna na samoubistvo\nGde je danas NAMBLA, društvo za zaštitu pedofila?


Balmain i H&M - obraćanje novoj generaciji | CityMagazine\nKako je sam Olivier Rousteing izjavio, njegova je zamisao da se obrati svojoj generaciji. To vam se može učiniti pomalo staromodnim ukoliko ne znate da je ovaj popularni dizajner rođen 1985. da je sa godinu dana usvojen od jedne francuske porodice srednjeg staleža. Zahvaljujući dobrom obrazovanju zbog kojeg je iz Bordoa morao da se preseli u Pariz, ovaj mladić je po završetku fakulteta započeo svoju karijeru kao dizajner kod Roberta Cavallija, da bi ga život potom odveo u drugom pravcu…\nNjegov rad za Balmain, u sklopu čitave saradnje sa H&M može se opisati kao kreativno čudo, koje na momente vraća u prošlost, i to na sam početak devedesetih, kada su se nosili sakoi krojeni tako da istaknu ramena, popularne MC Hammer šalvare visokog struka, i mnogo zlatnih detalja. Možda niste planirali da se vraćate u prošlost, ali ako ste verni pratilac mode, možda ćete to ipak morati da uradite…\nIz kataloga najpopularnije saradnje ove godine - Balmain i H&MOtvori galeriju\nPet modnih ikona srpskog filma balmain · h&m · moda · ženska moda


eu.me - Otvorena izložba fotografija „Crna Gora i EU – partnerstvo koje traje“\npetak, 09 novembar 2018 14:49\n„Previše pričamo o brojevima. Danas želimo da fotografije pričaju za sebe. Ova izložba će vam ispričati priču o Marku, Mileni, Isidori, Đorđiju i drugih 700 studenata, profesora i nastavnog osoblja iz Crne Gore koji su išli na razmjene u Evropsku uniju zahvaljući Erasmusu. Ispričaće vam priču o Ivani Mrdak koja je dobila bespovratna sredstva kroz IPARD like program, koja su joj pomogla na napravi farmu i preseli se iz grada na selo. Upoznaćete familije iz bivših republika SFRJ koje su se nakon godina u izbjegličkim kampovima preselile u nove domove, izgrađene uz pomoć EU,“ kazao je Orav.\nGlavni pregovarač Crne Gore sa EU, Aleksandar Drljević, kazao je da su programi i projekti iz pretpristupnih fondova Evropske unije podržali reforme i podstakli razvoj u velikom broju oblasti – poljoprivredi, turizmu, ekonomiji, istorijskom i kulturnom nasljeđu, socijalnoj inkluziji, kao i brojnim drugim oblastima.\n„Tokom proteklih 20 godina, zahvaljujući sredstvima EU, Crna Gora je sprovela unutrašnju transformaciju, a stanje u mnogim oblastima je značajno unaprijeđeno. Svi projekti i programi koje su sprovele crnogorske institucije i organizacije, svi dobri rezultati koje smo ostvarili tokom protekle dvije decenije, djelo su snažnog partnerstva EU i Crne Gore. Partnerstva koje traje,“ kazao je Drljević\n„Vjerujemo da će uspjeh Crne Gore u korišćenju sredstava EU ubrzati proces pristupanja EU i doprinijeti njegovom kvalitetu, a da će EU nastaviti da podržava preobražaj crnogorskog društva i predan rad naših institucija prema ispunjenju cilja koji smo zajednički postavili, a to je članstvo u zajednici razvijenih evropskih država,“ zaklučio je Drljević.


Amerikanci ovo neće oprostiti Nijemcima: Krvarićete dugo zbog ovog – Ekskluzivno\nAmerikanci ovo neće oprostiti Nijemcima: Krvarićete dugo zbog ovog\nPrije godinu dana, javnost je saznala za manipulacije na dizel vozilima najvećeg proizvođača automobila na svijetu, njemačkog Volkswagena.\nOvaj koncern je tek na početku procesa vraćanja izgubljenog povjerenja, smatra Henrik Beme.\nPonekad se stiče utisak da su u VW sretni zbog “dizel-tematike”, kako se u Wolfsburgu naziva prevara sa friziranim vrijednostima izduvnih gasova. Kriza je u Volkswagenu otvorila nova vrata, rekao je šef koncerna Matias Miler ovih dana pred zaposlenima centralne fabrike u Wolfsburgu.\nNa stvari se može gledati i tako, ali garancije da će najveći proizvođač automobila u Evropi iz krize izaći ojačan – nema. Koncern je ovim skandalom poljuljan do temelja. Riječ je o kompaniji koja je pucala od snage do prije godinu dana. Sve je to prokockano zbog besmislene vizije da se bude prvi u svijetu. A sve je bilo organizovano kao carevina: gore – Martin Vinterkorn, dole – svi ostali.\nObećavajuća dizel tehnologija\nRiječ je o koncernu, čiji je model Džeta TDI još 2008. od američkog magazina “Green Car Journal” dobio nagradu za svoju “revolucionarnu dizel-tehnologiju” – bio proglašen za zeleni automobil godine. Ali, da je za to “zaslužan” prevarantski softver, otrkio je 2013. univerzitet West Virginia. Bilo je potrebno da prođu još dvije godine da VW prizna prevaru. Sve to Amerikanci neće nikada zaboraviti. Oni će VW pustiti da krvari niz godina. Dovoljno je baciti pogled na Deutsche Bank, još jednog njemačkog privrednog diva i ikonu: ona i dan danas ispašta zbog svojih grešaka u vrijeme finansijske krize. Nekada najrenomiranija njemačka banka sada je konfrontirana sa zahtjevom američkog Ministarstva pravde da plati 14 milijardi dolara za predmete stare preko 10 godina.\nDolaze teška vremena\nŠefovi Volkswagena bi to trebalo da uzmu u obzir. Već je jasno da oni u SAD nikada više neće prodati automobil sa dizel-motorom. Dogovoreno poravnanje u milijardama dolara je samo početak. Očekuju se tužbe mnogih drugih američkih država, ali i investicionih i penzionih fondova. U Njemačkoj još nije počelo sudsko sučeljavanje. A kada sa tim počne, onda će se u medijima redovno osvježavati ružna slika koncerna koja će otežati sav trud VW-a da povrati izgubljeno povjerenje. Sa svakim takvim izvještajem čovjek će se sjetiti i reći: Tačno – prevaranti!”\nNiko ne može unaprijed da kaže koliko će para ovaj skandal koštati koncern. 17 milijardi eura je već stavljeno na stranu. To, međutim, neće biti dovoljno. Neki procjenjuju da bi troškovi mogli doseći 35 milijardi.\nVolkswagen godinama neće moći ostvarivati zaradu, odnosno novac koji mu je hitno potreban za konstruisanje i pravljenje automobila budućnosti. Šef koncerna je predstavio ambiciozan program. Ali tako kompleksnu tvorevinu sa 12 marki automobila, više od 100 fabrika u cijelom svijetu i sa 600.000 radnika, ne može biti postavljen na noge tek tako i u roku od godinu dana. Za to su potrebni vrijeme, strpljenje i puno novca.\nAko u budućnosti svaki četvrti auto sa trake Volkswagena treba da bude na električni pogon, onda to znači i odgovarajuće manju potražnju motora na fosilno gorivo i klasičnih mjenjača. Za elektromotor je potrebno manje dijelova nego za motor na benzin i manje radne snage za proizvodnju.\nZarobljen u krizi\nVW je i godinu kasnije u klopki krize, za koju je sam kriv. Istraga i razjašnjavanje napreduju, ali proces u SAD će vjerovatno početi tek naredne godine. Opoziv i povlačenje automobila u SAD i Evropi je počeo, ali još uvijek mnogi vlasnici automobila čekaju na servis. A s obzirom na odštete koje se plaćaju u SAD, ali ne i u Evropi, mnogi se s pravom osjećaju kao kupci druge klase.\nMožda čudi što mnogi ostaju vjerni Volkswagenu. Do velikog pada prodaje golfa, čega su se najviše bojali, nije došlo. To je jedini tračak nade, na kojem VW može da gradi budućnost. Ali skandal će koncernu Volkswagen još dugo biti suvozač.\nAuthor UrednikPosted on February 12, 2017 Categories Auto-moto\nPrevious Previous post: Slave i Bosanci i Hercegovci: Olakšan put do švicarskog pasoša\nNext Next post: Dojenje: 11 uputa mladim mamama


Pozivni broj 06294 / +496294 / 00496294 / 011496294, Nemačka\nPozivni broj 06294 (+496294 / 00496294 / 011496294)\nPozivni broj: 06294 (+496294)\n06294 je pozivni broj telefonskog okruga za Krautheim Jagst. Za fiktivni broj telefona 1107461 i pozivni broj grada 06294, broj za pozivanje je 06294 1107461. A Krautheim Jagst se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1107461, pozivni broj grada 06294 (Krautheim Jagst) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 6294 1107461. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 06294, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 06294 (Krautheim Jagst).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Krautheim Jagst, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Krautheim Jagst, morate da dodate +49 6294 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1107461, pozivni broj grada 06294 (Krautheim Jagst) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 6294 1107461.


Nagradna igra "Uzmi račun i pobedi 2021": Treće jesenje izvlačenje u subotu, 2. oktobra - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » TV i online program » Nagradna igra „Uzmi račun i pobedi 2021“: Treće jesenje izvlačenje u subotu, 2. oktobra\nNagradna igra „Uzmi račun i pobedi 2021“: Treće jesenje izvlačenje u subotu, 2. oktobra\nAh Neša 2. oktobar 2021. TV i online program Postavite komentar\nTreće jesenje izvlačenje u okviru nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2021“ je 2. oktobra od 18.00, uz direktan prenos na prvom programu RTS-a.\nU šest jesenjih izvlačenja građane očekuju vredne nagrade: 30 automobila „fijat 500L“ i osam stanova u Beogradu – sedam u naselju „Zemunske kapije“ i glavna nagrada – stan u „Beogradu na vodi“.\nU trećem jesenjem izvlačenju, u subotu, 2. oktobra 2021. od 18.00, biće podeljeno pet fijata i stan u naselju Zemunske kapije.\nBitno je napomenuti da će koverte poslate za jesenji krug ostati u konkurenciji za nagrade i u jesenjim izvlačenjima, a građani će moći da šalju koverte i u periodu između dva kruga.\nPrethodni Ciklus koncerata „Muzikom kroz muzej“: Kvartet Habanera\nSledeći Animal Rescue Serbia obeležava Svetski dan životinja


LASLO VEGEL: Hajka na izdajnike | Autonomija\nLASLO VEGEL: Hajka na izdajnike\nLov na izdajnike je neka vrsta nacionalnog sporta\nHajka na izdajnike domovine\nSocijalističke zemlje su bile prepoznatljive i po tome što su partijski lideri revnosno jurili, skoro već i manijački proganjali kontrarevolucionare, tzv. „sile mraka i haosa“. Danas, u postsocijalističkim zemljama mahnito love veleizdajnike (naroda, nacije i domovine) takođe iz zlotvorske sorte „sila mraka i haosa“. U Srbiji i u Mađarskoj to je već uobičajena praksa, lov na izdajnike je neka vrsta nacionalnog sporta, samo što ova političarska pasija uliva strah u građane. Sad je ovakva hajka, ovakav lov pokrenut i u Hrvatskoj. Kao i kod nas, i u komšiluku je nadasve lako etiketirati ljude. Prema postkomunističkom političkom folkloru izdajnici nacije (kategorija veleizdajnika) su svi koji iole kritički misle i imaju smelosti da kritički i govore o aktuelnoj vlasti. Već više od dve decenije ovaj region nije u stanju da prevaziđe ovo boljševičko nasleđe. Lepo kaže Benjamin Konstant: „Patriotizam će biti banalno pravdanje svakog greha, zlodela.“ Kad smo već kod Hrvatske, veleizdajnik broj jedan je Oliver Frljić, pozorišni reditelj iz Rijeke, koji nedavno u intervjuu za sarajevske Naše dane sa žaljenjem kaže da vlast drži u šahu pisce i umetnike na osnovu izmišljenih, montiranih optužbi. Narcizam pretežne većine stvaralaca nije u stanju da shvati, da današnja etika predstavlja sutrašnju estetiku. Sutra će svi morati da objasne svoj današnji kukavičluk. Naravno, izgovora će uvek biti.\nPrebirem među vestima koje se odnose na predizbornu kampanju u Srbiji, čitam izjave, nastojim da budem „obavešten“, budu li me peštanski prijatelji pitali šta se dešava kod kuće? Dan izbora se primakao, sad smo u periodu kad je laž ne samo dozvoljena, nego i obavezna. Široke narodne mase moguće je i dalje zaluđivati, samo sad sa još malo jačim dozama laži. To smo zaslužili. Počinju i fizički obračuni. Političari vuku jedni druge po blatu. Ne raspravlja se o budžetu, o makroekonomskim pokazateljima, o poreskoj politici, o zdravstvenoj zaštiti, već o tome ko ume više da obeća, ko je pokvaren, ko je lopov ili bar varalica. Ton rasprava je sve grublji i u javnom životu vojvođanskih Mađara, srećom, događaje pratim sa znatne distance. Isključim internet. Pada mi na pamet jedna Stendalova rečenica iz romana Crveno i belo: „Kad uđeš u zdanje nekog ministarstva, ostavi pred vratima svu svoju moralnu osetljivost. Reč je samo o novcu i o vlasti, ni o čemu drugom. Moralno držanje je u postkomunizmu posve izlišno. Radi održavanja mentalne higijene više je korisno preduzimati duge šetnje, na taj način ne održavamo samo srce u kondiciji, nego i svoj duh. Uveče Toni Džad: iz biblioteke mog domaćina uzimam njegvu knjigu Teško zemlji.\nMađarsko jedinstvo na izbornoj vagi\nPrijatelji, poznanici me opsedaju pitanjima: na šta će vojvođanski Mađari da utroše pedeset milijardi forinti? Ogromna suma, skoro dva miliona po glavi ove manjinske zajednice. Sležem ramenima. Nemojte misliti, kažem, da će „svaki Mađar“ dobiti nešto od tog novca, objašnjavam, i pomišljam na golu sirotinju. Nemam uvid u raspodelu tih para. Peštanska štampa, međutim, bolje informiše nego vojvođanska mađarska. Čitam, na primer, da se novac mađarskih poreskih obveznika preliva u džep partiji bliskih manjinskih oligarha. S druge strane šire se partijske priče o dobrodušnim i nadasve velikodušnim kapitalistima (političari kapitalizma za to imaju drugačiji termin: krupni privrednici) koji grabe novce poreskih obveznika kako bi otvorili nova radna mesta, dakako, u cilju uvećanja svog profita. A tvrdnja da će novcem poreskih obveznika podžireni kapitalisti stvoriti nacionalno jedinstvo – upravo je smešna. Evropska književnost, od Dikensa do Hajnriha Bela govori o nečemu sasvim drugom. Prisećam se jedne scene iz svog romana Neoplanta ili Obećana zemlja. U tridesetim godinama mađarski veleposednici su na pijaci gledali u zube mađarskih nadničara, a nadničar je stajao mirno, razjapljneih usta i čekao svoju sudbinu. Usled posete premijera Viktora Orbana Subotici i Novom Sadu u mađarskoj štampi više prostora je posvećeno izborima u južnom komšiluku, ali i sudbini onih pedeset, preciznije: pedeset jedne i po milijarde forinti. Koliko vidim, sudbina te sume nije poznata ni mađarskim poreskim obveznicima. Ironično pitaju, ko je bačvanski Mesaroš? Ko će čiji štroman biti? I moj odgovor je ironičan: živimo u štroman-kapitalizmu, zar ne? Pitanje tih pedeset milijardi nije moglo da bude zaobiđeno i u mom intervjuu s Friderikusom. Koliko mu se čini, kaže Friderikus, Fides se iz sve snage, punom parom uključio u izbornu kampanju, otvoreno je pozvao vojvođansko mađarstvo da glasa za Savez vojvođanskih Mađara. Tome služe tih pedeset milijardi. I kako reaguju na sve to vojvođanski Mađari? Nije mi namera da prenaglim s odgovorom. Ako birači budu poslušali reč Fidesa, onda će bar 60-70 posto izaći na birališta, i ako budu dali svoj glas Savezu vojvođanskih Mađara, onda to znači 120-140 hiljada glasova. Samo pretpostvaljam da je to bio cilj Viktora Orbana, on je govorio, naime, o mađarskom jedinstvu. A jedinstvo se ne stvara u partijskim kancelarijama, nego u zajednici, a jedno od merila tog jedinstva je i učešće na izborima. Međutim, ako su Savez vojvođanskih Mađara i Fides izgubili poverenje, ostaje nekih 70 hiljada birača. Ili još manje. U tom slučaju biće potrebno da se ponovo razmotri nacionalna politika i, zajedno s njom i manjinska politika, postavljam pitanje na odgovarajući kolosek. Ionako je krajnje vreme da se tome pristupi. Ova sadašnja je previše užegla i jalova, to pokazuje i stalni pad brojnosti pripadnika ove manjinske zajednice. A kakva je manjinska politika potrebna u uslovima višestranačke parlamentarne demokratije, slobodnog tržišta na početku 21. veka? Nažalost, ovo pitanje još se nije našlo na dnevnom redu. Razne pohlepne manjinske lobije zanima samo to, kako da se dočepaju vlasti. Za njih je najvažnija vlast, a ne zajednica.\nSprema se oluja. Čitam dalje knjigu Tonija Džada, nailazim na jednu odličnu rečenicu: „Gde god je kleptokapitalizam sa zapanjujućom lakoćom zamenio koruptivni socijalistički režim, tamo će potreba za preživljavanjem do sad neviđene neizvesnosti suočiti krhki demokratski sistem s ozbiljnim izazovima.“ Ovu knjigu je napisao 2010. godine, posle šest godina ona je sve aktuelnija. Bojim se da su naspram plišane revolucije stvorili plišanu pesnicu.\nU budimpeštanskom Slovačkom kulturnom centru proslavili smo 66. rođendan Petera Esterhazija. Povela se reč o jednom eventualnom letovanju, jedno jesenje gostovanje koje je s Anikom dogovoreno još pre bolesti. Pozdravlja me Laci Sigeti, direktor izdavačke kuće Kaligram iz Bratislave, odavno se nismo sreli, kako bi samo dobro bilo da sednemo i da opušteno razgovaramo. U Slovačkoj je situacija slična vašoj, Fides i u Slovačkoj žestoko agituje, ali bez nekih rezultata, primetio je Sigeti aludirajući na ono što sam rekao Friderikusu u intervjuu pre neki dan.\nPreveo A. Vicko


Zabrana lova na kečige - Agro TV\nZabrana lova na kečige\nSvetska organizacija za prirodu (WWF) saopštila je danas da je Ministarstvo zaštite životne sredine usvojilo njen predlog da se zabrani ribolov kečige, što će značajno doprineti obnavljanju populacija ove veoma ugrožene vrste ribe.\nWWF je u junu objavio studiju koja je pokazala da se kečiga intenzivno lovi u periodu lovostaja kad je to zabranjeno zbog mresta, kao i da se neometano prodaje na pijacama i u restoranima širom Srbije ispod zakonski propisane mere od 40 cm.\n– Uvođenje zabrane rezultat je zajedničkog rada Ministarstva zaštite životne sredine i WWF-a, što pokazuje koliko je značajna saradnja državnih institucija i organizacija civilnog društva. Prema „Izveštaju o stanju životne sredine u Republici Srbiji“ tokom 2017. godine izlov kečige povećan je za oko 44 odsto. Verujemo da će zabrana lova na kečige omogućiti da se obnove populacije ove vrste koja je veoma ugrožena i na svetskom nivou. Ovo je veliki uspeh za očuvanje prirode u Srbiji – istakla je Duška Dimović iz WWF Adria.\n– Želimo da pohvalimo uspešan primer saradnje stručne javnosti, organizacija civilnog društva i nadležnog ministarstva na zaštiti i očuvanju biološke raznovrsnosti i ribljeg fonda. Istovremeno, pozivamo sve nadležne institucije da učine dodatni napor kako bi se ova privremena zabrana, ali i sve ostale obaveze u zaštiti ribljeg fonda, sprovele u delo. Nadamo se da ovo neće biti jedna od situacija kada zakonom regulisana pravila ostanu samo mrtvo slovo na papiru – kaže izvršni direktor Ujedinjenih ribolovaca Srbije Ljubomir Pejčić.\nZaustaviti izlov kečige\n18/12/2018 u Vesti


Federalna Vlada se seli u zgradu Energoinvesta\nHome » News Archive » BiH News » Federalna Vlada se seli u zgradu Energoinvesta\nNovi smještaj federalne Vlade, organa i tijela Federacije BiH biće, bar do kraja 2018. godine, u zgradi Energoinvesta u sarajevskom naselju Pofalići. To je Vlada odlučila još početkom augusta. Preseljenje će trajati neko vrijeme, a ugovor o zakupu teče od 1. septembra.\n"Služba sa budućim zakupodavcem radi na usuglašavanju elementa ugovora o zakupu, a prostor koji je predmet budućeg zakupa bit će stavljen na raspolaganje Službi od 1. septembra 2017., nakon čega će se pristupiti preseljenju koje će, s obzirom na broj korisnika koji trebaju preseliti, trajati neko vrijeme, pojasnio je Davorin Korać, direktor Službe za zajedničke poslove organa i tijela FBiH", za Oslobodenje prošle sedmice.\nPodsjetimo da je Vlada odlučila u zakup uzet poslovni prostor u poslovnoj zgradi Energoinvesta, ukupne površine 2.054 kvadratna metra. Od toga je na 7. spratu dio prostora površine 379,7 kvadratnih metara, na 8. spratu 762,9 kvadratnih metara, na 9. spratu 527,2 kvadratna metra i 384,2 kvadratna metra na 18. spratu.\nUgovorom treba biti definisano da za prvih šest mjeseci zakupa, počev od 1. septembra, neće biti plaćana naknada, a nakon toga, od 1. marta 2018. do kraja 2018. godine, zakupnina iznosi 17,55 KM po kvadratnom metru sa uračunatim PDV-om, što za ukupno 2.054 kvadratna metra prostora mjesečno iznosi 36.047,70 KM s PDV-om.\nPrilikom donošenja ove odluke, iz Vlade FBiH je saopšteno da će sredstva potrebna za realizaciju zakupa, kao i za plaćanje energenata i komunalnih usluga, biti obezbijeđena u budžetu FBiH.\nNo, neće svi seliti iz dosadašnjeg sjedišta Vlade u Alipašinoj ulici na broju 41 u zgradu Energoinvesta.\n"Od korisnika koji koriste sadašnji prostor u Alipašinoj ulici broj 41, samo Federalna agencija za privatizaciju neće naći smještaj u novom prostoru, s obzirom na to da je ovu agenciju Vlada zaključkom zadužila da u suradnji sa Službom za zajedničke poslove organa i tijela FBiH do isteka otkaznog roka od 180 dana iz Ugovora sa sada njim zakupodavcem riješi pitanje smještaja na drugoj lokaciji", pojasnio nam je Korać.\nDosadašnji zakupodavac Vladi Federacije BiH bio je SDPBiH, a rješenjem trajnog smještaja Vlade FBiH i brojnih organa i tijela Federacije BiH bavili su se skoro svi sazivi federalne Vlade.\nPredsjednik SDP-a BiH Nermin Nikšić nedavno je u intervjuu za Oslobođenje kazao da bi "u SDP-u bili najsretniji da Vlada sutra ode iz njihove zgrade, jer taj prostor koristi po izuzetno niskoj cijeni u odnosu na onu koju SDP može dobiti na tržištu u ovom trenutku".