Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 84 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine.\nObaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Čedomir Protić, Milica Petronijević, Dejan Radenković, Zlata Đerić, Nevena Adžemović i Gordana Čomić.\nSaglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pored predstavnika predlagača Lazara Krstića, ministra finansija i mr. Velimira Ilića, ministra građevine i urbanizma, pozvao da sednici prisutvuju i Nikola Vušurović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Milorad Jocić, državni sekretar u ministarstvu građevinarstva i urbanizma i Dejan Dabetić, viši savetnik u Ministarstvu finansija.\nNastavljamo rad po dnevnom redu i prelazimo na zajednički jedinstveni pretres predloga zakona iz tačke 21. 23. dnevnog reda.\nSaglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički, jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačke 22. i 23. dnevnog reda, a pre otvaranja zajedničkog jedinstvenog pretresa, podsećam vas da shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova te poslaničke grupe.\nSaglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničkih grupa u međusobnom dogovoru određuju najviše tri učesnika u raspravi koji imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta.\nSaglasno članu 170. stav 1. a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za projekat izgradnje autoputa E763 deonica Obrenovac- Ljig, između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo finansija i privrede kao Zajmoprimaoca i kineske Eskport-import banke, kao Zajmodavca i Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak.\nDame i gospodo, narodni poslanici, poštovani predsedavajući, želim da vas zamolim da u današnjoj raspravi malo razmotrimo situaciju. Ovo je jedan ugovor koji je sklopljen sa Narodnom Republikom Kinom, koji je izuzetno povoljan za našu državu da se gradi auto-put, deonica Ljig-Obrenovac.\nUšli smo u najpovoljniji kredit trenutno na svetu sa Kinezima, koji je namenjen za jugoistočnu Evropu. Mi smo prva država koja je dobila taj kredit na urgenciju rukovodstva Kine, predsednika Kine i nedavne posete našeg predsednika kineskom predsedniku. Kredit je vrlo povoljan sa kamatom od 2%, sa grejs periodom od pet godina, da bi smo ovu investiciju od Ljiga prema Obrenovcu završili.\nNadam se da ćete podržati ovo zaduženje, jer ponavljam kredit je izuzetno povoljan sa dugim grejs periodom. Izgradnja traje 36 meseci. Kineske kompanije su već došle u Srbiju, pripremaju se za izvođenje ovih radova i posle ove ratifikacije u parlamentu radovi bi trebali da počnu.\nVideli ste u Predlogu budžeta koji ste dobili da je naš ulog u ovoj investiciji planiran budžetom. Naravno i budžet dolazi kod vas u parlament, a evo i ovaj ugovor o kreditu će doći na ratifikaciju i nadam se da ćemo završiti to veoma uspešno.\nZnate da se trenutno radi deonica Ljig-Preljina i da je gradilište razvijeno na 50 kilometara, da su radovi u toku i da idu mnogo brže nego što je planirano vremenski. Taj auto-put koji će se završiti po ugovoru za 38 meseci uveliko se radi, ide znatno ispred roka i završiće se znatno ranije nego što je planirano.\nMoramo sada nastaviti drugi deo da bi smo imali ulaz u Beograd i da bi smo mogli sklopiti celu investiciju, jer džaba da uradimo do Ljiga, kao dalje nemamo komunikaciju ka Beogradu.\nPrema tome, ovo je jedna ozbiljna investicija. Do sada je bilo problema. Znate da je to trebalo odavno da se uradi, da Ibarska magistrala više tehnički ne može da izdrži saobraćaj, da imamo velike probleme, izuzetno veliku smrtnost na tom magistralnom putu. Imamo 27 hiljada automobila kod Lazarevca, preko 17 hiljada u Preljini i tehnički je nemoguće, naročito u danima vikenda i praznika da se odvija saobraćaj i zato dolazi do vrlo čestih problema. Prema tome, molim vas da podržite ovo.\nImamo drugi deo koji je izuzetno važan i značajan, a to je dvostruko oporezivanje sa državom Maroko. Da bi izbegli duple poreze, da se plaća porez i tamo i ovde, jer to nijedna investicija ne može da izdrži, nijedan ugovor ne može tako da se sklopi i moramo doneti odluku da ne bude tog dvostrukog oporezivanja.\nNadam se da čitava Srbija očekuje da se Koridor 11 uradi na vreme. Jedan deo je počeo da se radi i veoma brzo ćemo krenuti ka Crnoj Gori, ka Boljarima i izaći ćemo sa Crnog Gorom u Bar i otvoriti Srbiju i jugoistočnu Evropu ka pomorskim putevima.\nZnate da se Koridor 11 ne završava u Beogradu, već nastavlja saobraćaj preko kineskog mosta, kako ga popularno zovemo, koji se sada radi od Zemuna do Borče i nastavlja prema Temišvaru, prema Ukrajini, prema Rusiji itd. To je međunarodni koridor koji će biti veoma važan i značajan za saobraćaj u jugoistočnoj Evropi, a samim tim i u Srbiji. Treba da povuče saobraćaj ka pomorskim putevima, ka luci Bar i to je od ključnog značaja. Znate da po Strategiji razvoja saobraćaja Republike Srbije mi se koncentrišemo prema Baru i železnički i vazdušno, naravno i drumski auto-putem koji se gradi.\nSrbija ima projekte koji će posle da se razviju da se spoje Koridor 10 i 11 Moravskim koridorom i da se tako umreži Srbija u jednu mrežu auto-puteva koji će znatno dovesti investitore u Srbiju i ubrzati saobraćaj.\nKoridor 10 isto se radi znači ova dva kraka prema Makedoniji, prema Dimitrovgradu i to će sve biti urađeno nadamo se u ovom periodu koji je i planiran da se ove sve investicije završen negde oko 38 meseci, da će to sve biti iskompletirano i završeno.\nPrema tome, da ne dužim priču, želeo bi da podržite ovaj predlog, da podržite Vladu Republike Srbije. Juče smo dali građevinsku dozvolu za „Južni tok“, da je to investicija milijardu i 900 miliona uz Koridor 11, Koridor 10, uz most koji se završava na Dunavu i druge velike infrastrukturne objekte koji kreću u Srbiji. Srbija će zaposliti putare i građevinare i meni je drago što mogu sada da vam kažem da kao ministar ove godine sam potpisao tri milijarde ugovora i dao za tri milijarde građevinskih dozvola gde je sve pokriveno finansijski i ti radovi kreću. Računamo da će krenuti i železnica. To je još skoro 850 miliona, da će krenuti i Moravski koridor i još neke investicije i da će to biti negde u visini od pet milijardi evra investicija u Srbiji, koje moraju zaposlite putare i građevinare, a to će biti zamajac za pokretanje srpske privrede i za realno punjenje budžeta kroz razno razne obaveze koje se moraju ispunjavati prema budžetu. Samo tako možemo izazvati nova zapošljavanja i pokrenuti mnoge procese koje su planirani u srpskoj privredi.\nNa Koridoru 11, od Ljiga do Preljine radi preko 2.000 radnika. Oko 72% su radnici iz Srbije iz naših najvećih firmi koje nose taj posao „Energoprojekt“ i „Planum“.\nKroz ovu drugu investiciju zaposlićemo preko 2.000 novih radnika. Obezbedićemo nova radna mesta. Znate da tu ima puno tunela i mostova i građevinskih radova. To će pratiti benzinske pumpe. To će pratiti hoteli, moteli, restorani, razni restorani, saloni. To će pokrenuti razvoj Zapadne Srbije i razvoj Centralne Srbije i dovesti nove investicije u te predele.\nDanas ako nemate autoput niste pogodni za investitore koji dolaze. Otvaranjem Aerodroma „Lađevci“ za civilni saobraćaj se privodi kraju. Izgradnjom kargocentra, izgradnjom autoputeva, izgradnjom mreže gasovoda i ova tri sporedna kraka Srbija će ući u velike investicije i biće isprepletena mreža autoputeva i gasovoda i novog aerodroma koji ćemo dobiti pored niškog i beogradskog i uvrstiće se u zemlje vrlo pogodne za investiranje i za dalje radove.\nPoštovani poslanici, da ne dužim, molim vas da ovaj predlog podržite. Sve zavisi sada od vas. Posle ratifikacije radovi mogu da počnu veoma brzo. Očekujem u idućem mesecu da se zaposli dve, tri hiljade novih radnika. Pored dve koncesije koje su u toku, tenderi su u toku završiće se za 40 dana sve kompletno, krenuće se još na dve deonice i na Koridoru 11 imaćemo preko milijardu i 200 miliona investicija.\nPonavljam, ovaj kredit je najpovoljniji u Evropi. Povoljniji nigde nema. Želim ovom prilikom da se zahvalim Ambasadi Kine koja je pomogla na ovom projektu. Želim da se zahvalim Vladi Republike Kine, a posebno predsedniku Kine koji je primio nas na čelu sa predsednikom Republike Srbije i zatražio da se u najkraćem roku opredele sredstva da se ova investicija vodi. Tu su i ljudi koji su samnom radili na ovim projektima. Tu je i Termoelektrana “Kostolac“. Tu su još neke investicije koje su dobijene iz ovih povoljnih kredita i moramo te poslove obaviti, jer to je trenutno najjeftiniji novac na svetu, jeftinijeg nema, i da ga iskoristimo i da vrlo brzo zajednički uradimo ove radove.\nŽelim narodnom poslaniku prof. Škundriću da se zahvalim jer je jako puno radio samnom na ovom projektu i mnogim poslanicima koji su dolazili u delegaciju pri poseti Kine i bivšoj predsednici parlamenta koja je isto učestvovala u tome da dobijemo ova sredstva i da nas uvrste u te subvencionisane kredite koje je Kina izdvojila i da sada ubrzamo ovaj proces i da radovi što pre počnu.\nHvala vam puno i očekujem punu podršku na ovom projektu.\nPoštovani ministre, predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje Autoputa E763, kako ga mi od milja zovemo Koridor 11, a moram da kažem da je tome kumovao gospodin Mrkonjić, imamo prava tako da ga zovemo, deonica Obrenovac-Ljig, između Vlade Republike Srbije i kineske „Eskim“ banke i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o izbegavanju dvostrukih oporezivanja u odnosu na porez na dohodak.\nNa samom početku reći ću da poslanička grupa JS u danu za glasanje podržava gore predložene predloge zakona, svakako, i vezano za Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu treba reći najpre da realizacija važnih infrastrukturnih projekata predstavlja važan preduslov ravnomernog regionalnog razvoja i prevlačenju novih investicija. To kada kažem prvenstveno mislim, prvi dolazi iz unutrašnjosti iz Kragujevca, da je ovakav regionalni razvoj veoma značajan.\nVezano za ovo zakonsko rešenje treba reći da strateško partnerstvo Srbije i Kine uspostavljeno je još 2009. godine i doprinelo je unapređenju ekonomske saradnje dve zemlje, posebno u oblasti infrastrukturnih projekata. Time je omogućen ulazak na domaće tržište jednoj od najvećih ekonomija na svetu. Širenje privredne saradnje je zajednički zadatak vlada dveju zemalja koje treba da stvore uslove za ostvarivanje velikih projekata, pogotovo u oblasti saobraćajne infrastrukture i energetike.\nZajednički projekat, to ću namerno prvo podsetiti, izgradnje Mosta prijateljstva doprinosi unapređenju privredne saradnje. To je svakako i prvi veliki projekat Kine na Balkanu i odmah u startu ću nešto reći o njemu, da most premoštava reku Dunav i tako doprinosi boljem saobraćajnom povezivanju Beograda i Vojvodine. Osim što doprinosi poboljšanju regionalnih veza, istovremeno omogućava i ukrštanje Koridora 10 sa Koridorom 4 koji zapadnu Evropu preko Rumunije povezuje sa Crnim morem. Most ima svakako veliki značaj za prestonicu.\nUkupna vrednost investicije u tom trenutku iznosila je 170 miliona. Namerno to govorim. Oko 80% sredstava obezbeđeno je povoljnim kreditima kineske „Ekspo-impo“ banke i kredit je u tom trenutku iznosio 3,2%, ako se ne varam.\nOvaj kredit koji mi sada dobijamo, za koji ćemo glasati je 2,5%, a nadam se ono što ste rekli ministre, da će u nekom periodu biti 2%. Znači, idemo u dobrom smeru. Sigurno da je najpovoljniji kredit koji trenutno postoji na svetu, koji je neka zemlja dobila.\nU izgradnji mosta i u dobrom smeru idemo, učešće domaćih preduzeća je bilo preko 45%. U ovom trenutku, o tome ću nešto malo kasnije više pričati, učešće naših preduzeća u prilog svemu ovome biće 70%.\nKineska preduzeća su se svakako dobro pokazala i na realizaciji drugih projekata u Srbiji. Kinezi imaju dobre stručnjake, primenjuju najsavremenije tehnologije, poštuju rokove, što je svakako još jedan od preduslova da kineske firme grade deonicu autoputa na Koridoru 11 ili E 763, što će svakako, opet kažem, poboljšati saobraćajnu infrastrukturu.\nVlada Republike Srbije, sa predstavnicima kineskih firmi, u decembru prošle godine potpisala je predugovore za izgradnju autoputeva u Srbiji. Firma koja će raditi ovu deonicu puta E 763 ili koridor 11 je China Shandong International, a vezano za Koridor 11, od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga, a kompanija CRBC autoputeve u centralnoj Srbiji i Vojvodini. Vrednost investicije za ovaj kredit o kome sada pričamo je 333.000.000 dolara, ili 301.000.000 ćemo dobiti kredita a 10% će finansirati država. Ugovor je sačinjen, potpisan u Pekingu još 26. avgusta 2013. godine.\nNešto kasnije govoriću o tome da li su ovi krediti malo bolji, daću u prilog zašto treba da glasamo za ovo i zašto su ovi krediti povoljni. Samo da kažem da dužina trase dve deonice autoputa od 50 kilometara treba da bude završena, ako se ne varam, za 38 meseci, je li tako? Udeo kineskih kompanija, sada ću biti konkretan, u ovom projektu je 51%, a domaćih preduzeća 49%. Kako će Kinezi angažovati domaću radnu snagu, tako će učešće naših formi biti 70%, to je ono malopre što sam napomenuo.\nInače, govoreći o firmi koja će graditi, China Shandong International je kineska kompanija, u prilog svemu ovome što pričam, koja je izgradila najduži most na svetu preko mora. Most je dužine 42 kilometara, most ima 5.000 stubova, vrednost investicija 1,5 milion dolara.\nVezano za ove ostale autoputeve, kineska kompanija CRBC gradiće dva autoputa. Prvi je moravski koridor dužine od 110 kilometara, koji će povezivati Pojate i Preljinu. Reč je o deonici koja treba da poveže Koridor 10 sa budućim Koridorom 11, odnosno autoputom Beograd – Južni Jadran, tj. sa lukom Bar.\nTakođe, modernim autoputom se šest traka će biti uspostavljena bolja saobraćajna veza između Čačka, Kraljeva i Kruševca. Svakako to je ono što sam pričao o regionalnom razvoju. To područje obuhvata pola miliona stanovnika i jedan je od najznačajnijih poljoprivrednih industrijskih regiona.\nDrugi autoput povezivaće Novi Sad preko Iriga sa Rumom, a predviđena je izgradnja tunela kroz Frušku goru. Na tom području živi oko 400.000 stanovnika i postoji oko 25.000 malih i srednjih preduzeća.\nSvakako da trebamo malo da se dotaknemo teme i da budemo iskreni, pa da se pitamo da li su ovi krediti povoljni. Odmah ću reći ono što sam malopre rekao, svakako da su povoljni. Ovim kreditom predviđeno je da Srbija dobije 301.000.000 dolara radi finansiranja 90% od ukupne vrednosti projekta koji iznosi 333.747.540 dolara. Period dospeća kredita je 20 godina, uključujući i period od početka, od pet godina, dok je period otplate glavnice 15 godina. Fiksna kamata, još jednom u prilog svemu ovome i mislim da svi treba to da podržimo bez razmišljanja, je 2,5% i to je svakako najpovoljniji kredit u ovom trenutku.\nTroškovi obrade kredite iznosiće 0,25%, a kada je reč o „Eskim banci“ , od koje trenutno dobijamo kredit i o tome treba nešto reći, da je to jedna od tri institucionalne bankarske organizacije, ovlašćena da sprovede državnu politiku u industriji, spoljnoj trgovini, diplomatiji, ekonomiji, finansijama i pruža finansijsku podršku i podstiče izvoz proizvoda i usluga iz druge po veličini nacionalne privrede u svetu.\nU najvećim zapadnim privredama sveta procenjuju da obim njenih zajmova premašuje sve inostrane kredite koji zajedno daju države članice Grupe 7 – SAD, Japan, Nemačka, Francuska, Velika Britanija, Kanada i Italija.\nNa osnovu procena londonskog „Financial times“, „Eskim banka“ i „Kineska razvojna banka“ su 2009. godine i 2010. godine dobile najmanje 110.000.000.000 dolara kredita vladama, kompanijama zemalja u razvoju, što je više od ukupno kredita „Svetske banke“ u istom periodu. Isto tako, vi ste malopre pričali o tome, treba napomenuti da je Kina predstavila plan za investicioni ciklus, koji podrazumeva ulaganje 10.000.000.000 dolara kroz kredite u 16 zemalja jugoistočne Evrope. Od ukupnog iznosa Kina će trećinu kredita odobriti pod povoljnim uslovima, što znači dužim rokom otplate i nižim kamatnim stopama od tržišne.\nInače, o kakvoj sili je reč? Treba reći da u Kini se nalazi 11 najvećih mostova u svetu, izgradili su železničku prugu u dužini od 1.956 kilometara, koja se nalazi na 5.000 metara visine, što je najviše na svetu. Svakako, da je reč o zemlji sa ogromnim potencijalima za razvoj, potvrđuju činjenice da je Kina najbrže rastuća ekonomija na svetu. U poslednjih 10 godina Kina je ostvarila prosečni privredni rast od 10,7%, što je daleko iznad svetskog proseka od 3,9. To je druga ekonomija sveta, pričam u prilog svemu ovome, najveći industrijski proizvođač zemalja sa najvećim deviznim rezervama u iznosu od 3,2 biliona dolara.\nPrimera radi, u 2011. godini Kina je investirala preko 74 milijarde dolara u inostranstvu, a 2012. godine dokapitalizacija MEF sa 43 milijarde dolara. Kina sa 1,35 milijardi stanovnika ostvaruje bruto društveni proizvod od 7,6 biliona dolara, što predstavlja 10% svetskog BDP.\nKada smo sve ovo rekli, da li je Kinezima značajno da ulažu u Srbiju? Na prvom mestu treba reći da je ekonomski interes mnogo komplikovaniji i složeniji, pogotovo u uslovima tržišne ekonomije. Kada se ekonomski sarađuje, treba imati u vidu obostrane interese, i jedne i druge strane. Dobri politički odnosi daju podstrek, oni su ohrabrenje, ali za konkretnu ekonomsku saradnju potrebno je još mnogo toga. Naravno, firme treba da iskoriste dobre političke odnose kao uslov, kao dobru okolnost za investicije.\nKada se govori o Kini, uvek moramo imati u vidu činjenicu da je reč o jednoj velikoj sili SB, koja nikada nije glasala za neku rezoluciju o sankcijama protiv Srbije. Za Kinu je Srbija neko ko može biti i odskočna daska u EU. Prema ocenama ekonomski stručnjaka, Kinezima je isplativo da u Srbiju ulažu iz više razloga. Daću neke uporedne prikaze, tako da, poređenja radi, investiranje u američke trezorske zapise donosi kamatu od 1,6%, dok se za kamate u infrastrukturu Srbije dobija između 2,5 i 3,2%, koliko je bilo za prvi kredit koji smo dobili. Sa druge strane, tako povoljne, bilateralne i komercijalne kredite Srbija ne može da dobije sigurno ni od jedne zemlje u svetu.\nRekao bih, kada je reč o ekonomskoj saradnji između Srbije i Kine, obim robne razmene u 2001. godini iznosio je svega 4,3 milijarde dolara, u 2011. godini dostigao je 52,09 milijardi dolara. To znači da razmena između dve zemlje je povećana, sa prosečnom stopom rasta, od 27,6%. Potencijalno unapređenje, kako robne razmene, tako i ekonomske saradnje u ostalim segmentima, ima posebno u oblasti hemijske, mašinske, svakako automobilske industrije, kao i u oblasti energetike i telekomunikacija.\nNa samom kraju, svakako vezano za ovo zakonsko rešenje, još jednom ću reći da u danu za glasanje poslanička grupe JS podržaće ovaj predlog zakona.\nSada samo još ukratko o Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak.\nU danu za glasanje poslanička grupa JS podržaće ovaj predlog zakona, jer se njime obezbeđuje pravni preduslov za efikasnije privređivanje, konkurentnost preduzeća Republike Srbije i Kraljevine Maroko, odnosno preduzeća Kraljevine Maroko i Republike Srbije, što predstavlja svakako značajan doprinos unapređenju bilateralne privredne i svakako finansijske saradnje.\nTakođe, potvrđivanje ovog predloga zakona predstavlja značajan preduslov za buduća ulaganja marokanskih investitora u privredu Srbije, odnosno stvaranje uslova za njihovo učešće u procesu privatizacije, ili za korišćenje odgovarajućih finansijskih instrumenata za podsticanje viših oblika bilateralne i svakako ekonomske saradnje.\nUgovor je potpisan 6. juna 2013. godine u Beogradu, ali uvek volim da kažem kakva je saradnja između nas i Maroka.\nŠto se tiče obima trgovinske razmene između Srbije i Maroka, najveći obim trgovinske razmene iznosio je 2008. godine, kada je ukupan obim robne razmene iznosio 25 miliona dolara. Nažalost, Srbija je izvezla svega 4,3 miliona dolara, a uvoz u Maroko je bio 20,6 miliona dolara. U 2012. godini vrednost izvoza je iznosila svega 1,7 miliona dolara, a vrednost uvoza 8,7 miliona dolara. U prvih šest meseci 2013. godine ostvarena je razmena u vrednosti od 5,5 miliona dolara, od čega je izvoz bio 1,2 miliona, a uvoz 4,3 miliona dolara.\nSigurno da postoji veliki prostor za dalju saradnju što se tiče ove zemlje. U prilog tome treba reći da je, što se tiče stare Jugoslavije, obim robne razmene bio između 60 i 80 miliona dolara. To je bilo negde 80-ih godina. Maroko je vrlo značajna zemlja u tom regionu.\nNa samom kraju, vezano za oba zakonska rešenja, poslanička grupa Jedinstvena Srbija u Danu za glasanje će podržati. Zahvaljujem.\nPoštovani gospodine potpredsedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane kolege narodni poslanici i poštovani građani Srbije koji gledate ovaj prenos, danas je pred nama Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E 763, tačnije za deonicu Obrenovac-Ljig. Autoput E 763 ili, popularno nazvan, autoput Beograd-Južni Jadran, predstavlja vezu između Srbije i Crne Gore, a u širem kontekstu povezaće Rumuniju, Srbiju, Crnu Goru i Italiju.\nKoridor 11 proteže se od Temišvara, preko Vršca, Beograda, Čačka, Požege i Podgorice, sve do Luke Bar, a morskim putem biće povezan sa Barijem u Italiji. Ovaj koridor ima veliki regionalni i međunarodni značaj i po svim parametrima zaslužuje da se nađe u mreži panevropskih prioritetnih saobraćajnih koridora. Značaj ovog koridora definisan je i Prostornim planom Republike Srbije iz 1996. godine i 2010. godine.\nIzgradnja samog autoputa izvodi se u skladu sa Strategijom razvoja železničkog, drumskog, vodnog, vazdušnog i intermodalnog transporta u Republici Srbiji, od 2008. god 2015. godine, što je još jedan dokaz u prilog tvrdnji da Vlada Republike Srbije poštuje sve strateške dokumente usvojene od strane državnih organa u prethodnom periodu i da se pri tome trudi da održi kontinuitet tamo gde je to u najboljem interesu građana Republike Srbije, a izgradnja autoputa Beograd-Južni Jadran to sigurno jeste.\nPoznato je da su radovi na deonici autoputa Ljig-Preljina, koja se finansira iz tzv. azerbejdžanskog kredita, u punom zamahu i da ova deonica autoputa predstavlja ubedljivo najveće gradilište u Srbiji, i to ne samo u ovom trenutku. To je gradilište na kome radovi ne kasne nijednog trenutka. To je gradilište gde je domaća operativa angažovana u fizičkoj realizaciji posla sa minimum 49% u odnosu na ukupnu ugovorenu vrednost radova.\nKada pominjem angažman domaćih preduzeća, moram da napomenem da je učešće naše operative ovim ugovorom takođe i na ovoj deonici precizirano u istom procentu, ali se očekuje da ukupno angažovanje naše radne snage bude čak oko 70%.\nImajući sve napred navedeno u vidu, od vitalnog je značaja da radovi na deonici Obrenovac-Ljig počnu što je pre moguće, a osnovni preduslov za to je da Narodna skupština ratifikuje izuzetno povoljan Ugovor o zajmu sa kineskom „Eksport-import bankom“, kako bi ovaj zajam postao operativan početkom naredne godine.\nNa ovaj način postaćemo vrlo verovatno prva zemlja koja će koristiti deo sredstava od ukupno predviđenih 10 milijardi dolara i specijalne kreditne linije koju je Vlada Narodne Republike Kine namenila ulaganjima u infrastrukturne i druge projekte u jugoistočnoj Evropi.\nOvo je između ostalog i rezultat dosadašnjih aktivnosti na nivou dveju vlada u oblasti sprovođenja međudržavnog sporazuma u ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture i činjenice da su u toku tri kreditna aranžmana, među kojima se posebno izdvaja finansiranje izgradnje mosta Zemun-Borča, koji je od vitalnog značaja i za našu prestonicu.\nProjekat izgradnje autoputa Beograd-Južni Jadran, kojim se u perspektivi povezuje Koridor 10 i Luka Bar kao najznačajniji robno-transportni centar u ovom delu regiona, s pravom je zavredeo pažnju kineske strane. Izgradnjom ovog autoputa uspostaviće se kvalitetnija veza između severa i juga, podstaći će se sveukupni društveni i privredni razvoj područja kroz koji putni pravac prolazi.\nOvde ću samo nabrojati opštine i gradove kroz čija područja treba da prođe autoput: Beograd, Obrenovac, Lazarevac, Valjevo, Ljig, Gornji Milanovac, Čačak, Užice, Požega, Arilje, Ivanjica, itd. Doći će do povezivanja dunavskih luka sa Jadranskim morem. Povezaće se Mađarska i Rumunija, a najkraćim putem sa južnom Italijom i Albanijom. Kroz Crnu Goru trasa ide dalje preko Berana, Andrijevice, Mateševa i Podgorice, zaključno sa Lukom Bar.\nAutoput zahvata široko gravitaciono područje sa oko 4,7 miliona stanovnika. Istovremeno će se privući privredni i drugi subjekti sa područja srednje, severoistočne i istočne Evrope, područja koja tradicionalno traže izlaz na topla mora. Orijentaciona dužina ukupne trase autoputa od Beograda do Bara iznosi oko 420 kilometara. Autoput je projektovan za brzinu od 120 kilometara na čas, a u planinskom području oko 100 kilometara.\nŠto se tiče konkretnih deonica, čija će izgradnja biti finansirana iz ovog kredita, u pitanju su deonice: Obrenovac-Ub, dužine 26, 23 kilometara. Ugovor je potpisan u maju ove godine sa predstavnicima kineske kompanije „Šandong“. Inače, treba napomenuti da je ova kompanija lider u izgradnji i upravljanju transportom i infrastrukturom širom Narodne Republike Kine, a od ovog podatka bolja preporuka nije potrebna.\nSamo na ovoj deonici predviđena je izgradnja 14 mostovskih konstrukcija, kao i petlje Ub. Takođe je predviđeno izmeštanje 11 lokalnih puteva, izgradnja 16 cevastih i kutijastih propusta, kao i izgradnja osam potpornih zidova kojima će biti ugrađeno oko 4000 metara kubnih betona. Posebno se planira izmeštanje regulacije 17 postojećih rečnih vodotokova na velikom delu ove trase. Uz sve navedeno, na ovoj trasi je predviđeno postojanje zidova za zaštitu od buke kao jedno odmorište.\nDeonica Lajkovac-Ljig u dužini od 24 kilometra, takođe je sa predstavnicima potpisan predugovor kompanije „Šandong“. Predviđena je i izgradnja tunela „Brančić“, dužine oko 990 metara.\nSamo šturo nabrajanje svih ovih tehničkih podataka i karakteristika i onom najneupućenijem govori da je u pitanju izuzetno težak i složen, rekao bih pravi neimarski poduhvat, koji ćemo, nadam se, ostaviti u amanet budućim pokolenjima. Vrednost celokupne investicije iznosi 333 miliona dolara, od čega kineska strana finansira 90%, odnosno 301 milion dolara kroz zajam koji je preferencijalni, što znači da kineska država pokriva tzv. gubitke na kamatama svojim subvencioniranjem.Zato je kredit ovako povoljan, rekao bih gotovo nestvarno povoljan. Jer, gde u današnje vreme globalne finansijske i ekonomske krize pronaći kredit sa fiksnom kamatnom stopom od 2,5% na godišnjem nivou i sa grejs periodom od pet godina, sa rokom dospeća od 20 godina?\nNadam se da je građanima Srbije koji gledaju ovaj prenos jasno zašto će poslanička grupa Nove Srbije sa zadovoljstvom i sa radošću glasati za predlog ovog zakona, kojim će se konačno ostvariti san stotine hiljada i miliona građana, pre svega u zapadnoj Srbiji, koji imaju pravo na autoput, koji imaju pravo na šansu, jer svaki autoput je žila kucalica za razvoj tog područja.\nNe bih se osvrtao na prethodne godine gde su se neki trudili da uruše izgradnju, da spreče izgradnju ovog autoputa. Želim da se zahvalim i da pohvalim sve one i u prethodnoj Vladi koji su radili na ovom autoputu, a o ministru Iliću i da ne govorim. Mislim da će za tri godine, kako je ugovorom i predviđeno, biti izgrađen autoput od Beograda do Čačka.\nVas, ministre, lično zamoljavam u ime desetine i stotine hiljada građana na tzv. Koridoru od Preljine do Pojate, da to na neki vama svojstven način pogurate u Vladi, jer tu je nešto stalo, da i tu radovi, odnosno projektovanje bude na nivou, ako ne na nivou deonice od Ljiga o Preljine, onda da se tu radovi intenziviraju i da onda Srbija zaista, kako vi kažete, bude premrežena i autoputevima i gasnim putevima.\nPonavljam, u Danu za glasanje poslanici Nove Srbije će sa radošću i velikim zadovoljstvom glasati za ovaj Predlog zakona i najuljudnije molimo i sve druge poslaničke grupe i poslanike kolege u Narodnoj skupštini, jer je ovo sigurno predlog zakona za koga bi trebali svi da glasamo, svi koji ovde učestvujemo u radu Skupštine. Hvala lepo.\nPoštovani predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, izgradnja putne infrastrukture za Srbiju je od nemerljivog značaja i zbog nedostatka autoputeva u prethodnom periodu svi važni pravci iz centralne i zapadne Evrope, prosto nas zaobilaze i samim tim preti nam opasnost svakako od zamiranja privrede.\nZnamo da je u poslednjih desetak godina izgrađeno negde oko četrdesetak kilometara autoputa i kada ministar saobraćaja pre par dana kaže da se približavamo tom evropskom proseku, da će se graditi 50 do 55 kilometara autoputa godišnje, zaista meni zvuči kao naučna fantastika.\nSvakako, pohvalno je što se država konačno okrenula zapadnoj Srbiji. Konačno imamo konkretne aktivnosti na zatvaranju, da kažem ovog infrastrukturnog projekta od Beograda bar do Požege. Dakle, imamo ta četiri dela ovog autoputa. Sada znamo da je na osnovu Sporazuma jednog sa Azerbejdžanom, a preostali deo na osnovu ovog sporazuma, ovaj drugi deo puta na osnovu kredita i Sporazuma sa Kinom u aneksu 2. ovog sporazuma smo govorili pre par dana. On obuhvata pored ove deonice Obrenovac, Ljig puta E763 takođe i puta E761 Ruma-Šabac, kao i drugu fazu rekonstrukcije termoelektrane Kostolac B. Vrlo je značajno, dakle, što je Srbija ušla u izgradnju ovog infrastrukturnog projekta, i kažem na taj način zatvorili ovaj jedan deo autoputa, bar do Požege.\nNaravno, ovde danas govorimo o kreditu i finansiranju i kao što svi građani Srbije treba da znaju način na koji se finansira i način na koji se troše u stvari njihova sredstva, njihove pare, moramo znati kako to i funkcioniše. Pa, kako je Srbija, naravno, zemlja koja ima svoje zakone i koje prvo država mora da poštuje, svi državni organi, naravno i svi ostali.\nPostavila bih pitanje – da li je na neki način sprovedena javna nabavka za izbor izvođača ovih radova, obzirom da imamo komercijalni ugovor koji su potpisali Koridori Srbije, Ministarstvo urbanizma i građevinarstva i firma „Šandnong haj- spid grup“. Na koji način je izabrana baš ta kompanija koja znam da je državna kineska kompanija.\nIsto tako, pošto u samom Predlogu zakona o kreditu stoji da je Srbija obavila sve potrebne procedure kako bi se ugovorene obaveze realizovale, dakle, i sve dozvole i saglasnosti itd. Znači, Srbija je uradila sve ono što treba da se uradi u zemlji koja prima ovaj kredit, odnosno zajam. Mene zanima da li ste tražili saglasnost Uprave za javne nabavke, obzirom da je to potrebno da se ne bi sprovodili postupci javnih nabavki.\nTakođe, da li smo u „Eksim“ banku koja daje kredit odabrali upravo putem javne nabavke, obzirom da je to jedna od tri banke koja u Narodnoj Republici Kini sprovodi, odnosno ovlašćena je za sprovođenje određenih državnih poslova iz različitih oblasti, pa i iz oblasti infrastrukture.\nMislim, da je vrlo važno da to znamo kao i da znamo odgovor na pitanje – na koji način je država Srbija regulisala i planirala da uključi građevinsku operativu Srbije u okviru konkretno ovog infrastrukturnog projekta, ali i ostalih svakako infrastrukturnih projekata koje radimo sa drugim zemljama putem kredita, gde oni postavljaju određene uslove?\nKao što znate u članu 2. stav 2.5 ovog predloga zakona stoji da – roba, tehnologija i usluge koje se nabavljaju iz kreditnih sredstava biće kupljene pretežno od Kine u skladu sa komercijalnim ugovorom i aneksom 2. sporazuma o kome sam govorila pre par dana stoji da se neće plaćati PDV upravo na ove robe i usluge. Pa me zanima da li ćemo svu tu opremu, mašine, sve što je potrebno, materijale kupovati i uvoziti iz Kine ili ćemo mi to ovde uvoziti u Srbiji i uzimati i koristiti usluge puteva Ivanjica Jedinstvo Užice ili nekih drugih preduzeća, naprimer iz građevinskih preduzeća iz Novog Pazara, Nove Varoši, Priboja itd?\nMislim, da ako se zatvore vrata građevinskoj industriji i u državnim poslovima, državnim infrastrukturnim poslovima to u svakom slučaju naša zemlja će brže nazadovati, nego što to čini u ovom trenutku.\nGovorila sam o tome i nešto pre par dana, da bi naša Vlada trebalo možda da se potrudi da postavi bolju poziciju u pregovaranju za ove kredite, tako da bi i Srbija imala osim, naravno, što je svakako značajno izgradnja tog infrastrukturnog objekta, pre svega ako govorim o autoputu ili bilo kog drugog infrastrukturnog objekta, da opet mora da se potvrdi da postavi poziciju tako da malo više ili sredstava koja se prilivaju u državu ili pomoći npr. građevinskoj industriji ili drugoj vrsti privrede da može da učini i da može na taj način da se naša privreda ide napred, a svakako i da Srbija prihoduje nešto više.\nZnam, da ova Vlada ima nameru da na neki način rastereti budžet tako što će u jednom delu za izgradnju ovog autoputa da koristi koncesiju, da potpiše koncesivni sporazum i to za deo autoputa Surčin-Obrenovac i deo od Preljine do Požege. Ako sam dobro razumela prethodnih dana, nešto što sam čitala, dostavljene su, odnosno tražene su ponude od nekoliko kineskih komapnija, pa me interesuje da li je to tačno? Da li su tražene ponude od tih komapnija? Zašto samo od kineskih? Da li smo imali mogućnost da možda tražimo i od nekih drugih kompanija možda bi dobili neke bolje uslove?\nSvakako da se država ne zadužuje, a da se radi koncesijom je mnogo bolji model i zaista dobar model. Mislim da to nije sasvim opravdano u ovom trenutku zato što dve deonice puta u dužini od 103 kilometara, jedno sada sa kineskim kreditom, a jedno sredstvima od Vlade Azerbejdžana radimo. Ova dva preostala dela, početni i krajnji do Požege deo autoputa radimo preko koncesije. Mislim da to nije dovoljno opravdano zato što nije dovoljno isplativo. Jedino ceo put ukoliko bi radili koncesiono to bi bilo isplativo za koncesionara, a država opet ako bi dala i ova 103 kilometara da putarinu naplaćuje evenutalno neki koncesuarni. Onda bi došli u situaciju da ne možemo da otplatimo ove kredite koje ćemo otplaćivati u narednih 20-ak godina. Svakako tih putarina država Srbija bi mogla prilično da prihoduje ili da koncesionar plati onoliko koliko bi zadovoljilo da Srbija može da otplati ove kredite.\nTako da se treba pozabaviti ovim pitanjem, a da ne pričam da je hronologija obećanja kada će se autoput Beograd-južni Jadran izgraditi zaista dugačka. Volela bih da sada kada uzimamo ovaj kredit, kažem, i kada imamo negde definisanu neku finansijsku konstrukciju za realizaciju ovog projekta, da oročimo period kada će se ovaj autoput zaista i završiti. Mislim da je to vrlo važno, pre svega za građane zapadne Srbije, a onda sigurno i za sve građane naše zemlje.\nMislim da je vrlo važno da podsetimo naše građane da, a i vi se sigurno sećate kada je prvi put potpisan koncesni ugovor za izgradnju ovog autoputa Beograd-Požega i kada je izabrana kompanija, u stvari dve kompanije da rade ovaj autoput. Verujem da posle 2008. godine da nije bio ovaj ugovor poništen, da bi mi sada imali taj autoput i da bih kući išla svaki dan autoputem, a ne ovako i da bi sve bilo puno bezbednije. Jer, kao što ste malo pre pomenuli preko 18 hiljada ljudi u poslednjih nekoliko godina je stradalo na Ibarskoj magistrali. Verujem zaista da bi taj autoput bio gotov, ali ostaje korak ukus u ustima i žal što to nismo svakako završili i zato sad moramo da zapnemo mnogo više i mnogo brže.\nZnam takođe da je Ministarstvo urbanizma i građevinarstva zauzelo stav da put E763 u okviru koga je ova deonica Obrenovac-Ljig ide putem Obrenovac-Surčin. Dakle, da ide levom obalom Save. Htela bih da postavim pitanje, na osnovu određenih pokazatelja koje sam dobila od Srpskog društva za puteve – da li su stručna lica uradila tehničku, ekonomsku analizu zajedno sa kost benefit analizom? Jer, tu imam, a verujem da ste i vi sigurno upoznati sa dopisom Srpskog društva za puteve koje na primer kaže koja je prednost one varijante koja ide Obrenovac-Ostružnica, dakle, desnom obalom Save.\nPročitala bih par tih detalja. Prvi i osnovni je da bi manji troškovi bili za 26%, da bi manji troškovi izgradnje samo auto-puta bili oko 29 miliona evra, a kažem stručna lica iz Društva za puteve, uradili su tehničku i ekonomsku analizu sa kost benefit analizom, to vam čitam na osnovu toga.\nTakođe, omogućio bi se kraći put od 9,5 km za preko 60% vozila. Takođe postigli bi se manji troškovi održavanja auto-puta u tridesetogodišnjem periodu za preko 10 miliona evra. U slučaju uvođenja naplate putarine, period povraćaja uloženog kapitala kraći je za osam do deset godina.\nŠto se tiče indirektnih efekata npr, zaustavio bi se dalji proces klizanja, što omogućava obezbeđenje i sanaciju preko 500 ugroženih objekata, kao i dobijanje oko 200 ha stabilnog terena za dalju građevinsku upotrebu, upravo na ovoj desnoj obali Save. Stvaraju se uslovi za definitivno dovođenje u kvalitetno eksploataciono stanje deonice puta M19 Umka-Obrenovac. Otklanja se opasnost da klizište prekine tok reke Save i izazove poplave ogromnih razmera, da bi se tako verovatno ugrozi i grad Obrenovac.\nNe uništava se za sva vremena preko 120 ha poljoprivrednog zemljišta. Takođe, znam da je samo ministarstvo već odgovorilo i na ovaj dopis i da je zauzelo određeni stav, da na osnovu softvera Svetske banke je određen taj ulaz u Beograd, da to ne ide na ovu stranu kako sam ja rekla, preko Ostružnice, nego da ide na Surčin, ali smatram da bi bilo mnogo bolje kada bi taj ulaz mnogo bliži Beogradu nego na ovaj način.\nSvakako kada se mi u ovom trenutku, za naredne infrastrukturne projekte bi svakako morali da razmotrimo te mogućnosti daljih koncesija, odnosno javno-privatnog partnerstva. Zanima me kakav je vaš stav, Ministarstva građevine, mislila sam i Ministarstva finansija, pošto sam očekivala gospodina Krstića danas ovde, ali svakako i Ministarstva građevinarstva, da se radi putem javnih, privatnih partnerstava infrastrukturni projekti.\nMislim da su to dobri modeli, ali pre svega toga, pre izgradnje, mora da se uradi kvalitetna ekonomska i finansijska analiza, da se uradi analiza ekonomske efikasnosti samog projekta, da dobijemo podatke o vrednosti. Svakako je vrlo važno da se podeli rizik između obe strane, kada se radi jedan projekat modelom javnog privatnog partnerstva.\nSvakako mora se voditi računa o društvenim efektima, da se izvrši budžetska ocena tog kapitalnog projekta ili bilo kog drugog koji se radi, da se izvrši pravilna analiza svih elemenata koje imamo. Bez toga ne možemo ulaziti u proceduru bilo koncesije, bilo javnog privatnog partnerstva.\nVolela bih da mi objasnite na koji način će se raditi ovaj koncesija za ovaj prvi i ovaj poslednji deo auto-puta do Požege. Dakle, mi ne znamo pod kojim uslovima je ta koncesija uzeta.\nPored toga što ovaj auto-put znači izuzetno za zapadnu Srbiju, dakle infrastrukturno, on znači pre svega za razvoj različitih privrednih grana. Znate da u tom kraju tamo i Zlatar, i Zlatibor, Priboj, Prijepolje žive prvenstveno u ovom trenutku od turizma, žive od poljoprivrede. Ostale privredne grane su malo manje zastupljene. Zaista smatram da u ovom trenutku infrastruktura prvo, a zatim promocija i marketing su značajni za razvoj turizma. Bez ovog auto-puta i bez aerodroma, mi u zapadnom delu Srbije ne možemo ništa učiniti.\nTakođe dve povezane stvari, pored toga što bi npr. auto-put doprineo svakako razvoju turizma, a samim tim unapređenju investicija u turizam, novog razvoja građevinske industrije, teško da će to moći da se postigne sada kada budemo povećali PDV na hotelske usluge smeštaja sa 8% na 20%, a to su ogromni porezi koji ne postoje nigde u okolini i prosto ćemo doći u situaciju da će se izmeštati sve te kapitalne investicije u turizam, u susedne zemlje, pa to povezujem, naravno i sa građevinskom operativom, sa građevinskom industrijom i korišćenjem naših građevinskih firmi i njihovog ulaganja, isto tako i sa infrastrukturom, jer ako ne povežemo te dve stvari, turizam i ovu infrastrukturu, mi prosto nećemo imati kome u narednom periodu ni da pravimo auto-put ili bilo šta drugo.\nTreba znati da je turizam porastao bez nekog posebnog truda, muke i napora, on je porastao, rast je zabeležio od 12% u protekloj godini, dok ostale privredne grane propadaju. O tome se takođe mora voditi računa.\nOn je sa sedmog mesta dospeo u svetu na treće mesto po učešću BDP, a mi se tako olako odričemo tog turizma, podizanjem poreza, a pre svega, kažem, nedostatka infrastrukture. Svakako bi sa razvojem turizma mogli da unapredimo različite druge privredne grane, pa i trgovinu, transport, saobraćaj, ugostiteljstvo, a svakako da ne pričam o uticaju na razvoj građevinske industrije.\nMislim da sve što radimo, mora da se radi u određenom pravcu, smeru i moramo znati kuda idemo i obuhvatiti više privrednih grana, ali za sve je osnova infrastruktura.\nOno što bih želela da istaknem, to je da bez pokretanja domaće građevinske industrije, nama svakako nema spasa i mislim da na to moramo da obratimo pažnju, a primetila sam takođe u budžetu da kapitalni izdaci za investicije, veći su u odnosu na 2013. godinu sa 33 na 52 milijarde dinara, ali isto sam primetila da u 2013 godini samo 17 posto ovih investicija, sredstava za investicije, iskorišćeni u prvoj polovini godine.\nVerovatno se to dešava dok se vidi i dok se sačeka da li će se sva sredstva koja postoje u budžetu za plate i penzije, i druga davanja i tekuću potrošnju, iskoristiti i da li će biti dovoljna, a tek se onda radi na investicajama i u principu ova sredstva za investicije, ne budu iskorišćena.\nMislim da je važno da kažemo da je u budžetu za ovu godinu opredeljeno upravo ovih 10 posto, koje je potrebno da država uloži, ali isto tako bih htela da vam postavim pitanje, pošto sam negde pročitala da će se tih 10 posto, odnosno te 3 milijarde dinara u budžetu koje su upravo kod vašeg ministarstva opredeljene, iskoristiti za plaćanje pravnog finansijskog i tehničkog, čini mi se savetnika za realizaciju ovog kredita, pa me zanima, da li je to tačno ili će se koristiti za neke druge stvari.\nZanima me kada će početi izgradnja ove deonice auto puta Obrenovac – Ljig, zato što sam negde pročitala da ste izjavili da će to biti krajem novembra, početkom decembra, što bi bilo izuzetno dobro, ali me naravno zanima da li mi to možemo da učinimo, bez uplate avansa, dakle, da su sredstva planirana za 2014. godinu, da li možemo da počnemo da radimo ili ćemo ipak morati da čekamo početak 2014. godine kada uplatimo sredstva, da tada i krene da se radi.\nMislim da treba da građani Srbije znaju da se država Srbija svake godine zadužuje sve više i više, pa tako 2013. godine u budžetu zadužili smo oko 90 milijardi dinara, a u ovoj godini već 114 milijardi dinara i treba da se zna, to je dakle, za kamate.\nŠto se tiče samog zaduženja 2013. godine bilo je 630 milijardi, a sada 662 milijarde za 2014. godinu koliko je planirano.\nZnam da ima puno kredita koji se ne koriste, a već smo počeli da plaćamo penale. Tu su neki krediti za železnicu, za klinički centar i zanima me zbog čega ne koristimo te kredite.\nVerujem da će odgovor da bude zato što nemamo projekat, ali svakako morate znati da se projekti mogu naručiti, treba unapred da se razmišlja, da se prave planovi i mislim da ti projekti treba što pre da se rade i da rešavamo imovinsko-pravne odnose, da izdajemo dozvole i na taj način sa tim projektima da budemo pripremljeni sutra kada imamo neki ovakav sporazum, da vrlo brzo možemo da reagujemo.\nTakođe, samo bih htela da istaknem da je nemerljiv značaj puta E 763 za čitavu Srbiju, naročito za zapadnu Srbiju i da možda još jednom pomenem kako bi to i da istaknem svoje mišljenje i svoje zalaganje grupe DSS da bi ovaj auto-put od Požege trebao da ide preko Zlatibora prema Novoj Varoši, Priboju i Prijepolju, jer je to izuzetno važno.\nPrvo je to ekonomski opravdano da ide na taj kraj. Građani ovog kraja, Nove Varoši, Priboja i Prijepolja će prosto oživeti. Ako to ne bude bilo tako, to će da bude potpuni krah za sve ove opštine.\nTakođe, ukoliko bude išao na ovu varijantu preko Peštera vrlo verovatno će poremetiti i Rudnik uglja „Štavalj“ što će biti veliki problem, jer dosta građana radi upravo u tom kraju, u tom rudniku, a takođe i održavanje puta zimi preko Peštera neće biti sasvim kvalitetno zbog veoma niskih temperatura.\nTakođe, trasom preko Zlatibora vrlo lako i brzo mogu da se naprave delovi auto-puta koji bi išli prema Sjenici i Ivanjici, jer bi bilo mnogo brže u tom slučaju, a da ne pričam kada se krene od Požege prema Užicu i prema Zlatiboru, ide odvajanje prema Republici Srpskoj i taj planirani auto-put koji ide preko Kremana do Višegrada, što mislim da je izuzetno važno i mnogo bliža varijanta spajanja sa Republikom Srpskom, što je takođe jedan od prioriteta naše zemlje.\nSvakako, sam opstanak auto-puta prema zapadnoj Srbiji, to je jedini opstanak, ništa drugo za sve građane zapadne Srbije i nadam se da za ovu Vladu, kao što je bilo za prethodnu, se neće završiti auto-put „Srbija u Čačku“, već malo zapadnije.\nMinistar Ilić ima reč.\nPoslanica je postavila niz pitanja koja su veoma važna i ja bih iskoristio priliku da na neka od njih odgovorim, da bismo pojasnili neke stvari, ali jedno od ključnih pitanja je kako je izabran izvođač.\nMi smo rekli da smo konkurisali za kineski kredit koji je trenutno najpovoljniji na svetu i da je u međudržavnom sporazumu dogovoreno da se kineske kompanije jave na taj tender koji je bio raspisan. Prikupili smo ponude. Javile su se četiri kompanije a ubedljivo najbolju ponudu je dala kompanija koja je izabrana. Mogu reći da je između prvog i četvrtog bila razlika u ceni oko 100 miliona evra. Znači, ubedljivo najjeftiniji je bio ovaj ponuđač koji je izabran.\nDruga priča je kako ići u koncesiju. Mi smo raspisali tender. Ali, po Zakonu o koncesijama, Vlada donosi odluku o koncesiji, koncesija ulazi u parlament, odobrava se, a onda se pravi koncesioni akt koji ponovo Vlada mora da usvoji. Po našim zakonima, koncesioni akt ne može da pravi ni domaća kompanija niti onaj ko je dobio koncesiju, nego mora neutralna firma na međunarodnom tenderu koja se odabere da pravi koncesioni akt. To je nezavisno telo koje se javlja i posao je dobila strana kompanija koja je napravila koncesioni akt koji je usvojen na Vladi Republike Srbije kao predlog i on je prošao.\nSada, otkud u budžetu izdvojenih 90 miliona? To je za koncesiju. Koncesioni ugovor, koji se pravi i sklapa, ne može da pravi domaća firma. Neće ni jedna banka da prihvati ako ga mi sami radimo, već mora da radi kompanija koja je potpuno nezavisna, obično je to Svetska banka ili neko drugi, javi se na međunarodnom tenderu i dobija taj posao. On košta otprilike toliko. To je za koncesiju, taj deo sredstava, a ne za kreditnu liniju. Razumete? To je po Zakonu o koncesijama.\nŠta se ulaže u koncesiju? Može država da da garancije, ako se drastično smanji saobraćaj, ili ako dođe do nekih nenormalnih situacija, elementarnih nepogoda, ne daj Bože, ratnog stanja, bombardovanja, kao što smo imali, neko mora da preuzme odgovornost, jer onda ne mogu da se poštuju koncesioni ugovori. Mi dajemo u garanciju izgrađeni deo autoputa, pošto nemamo sredstva.\nMeđutim, formira se koncesiono preduzeće od države, koja izdaje koncesiju, i od firme koja izvodi koncesiju. To preduzeće elektronski prati, svakog meseca, naplatu putarine, broj vozila i sve ostalo; izmiruje obaveze kreditne linije koja je utrošena za koncesiju, kamate; plaćanja vrši za održavanje autoputa u tom periodu i ostatak razlike plasira gde se to preduzeće dogovori i gde je stav države. Može da vrati državi, može da servisira kreditne linije, a može da prihvati izgradnju nekog novog autoputa iz te dobiti koja se ostvaruje.\nNa primer, u studiji koja je urađena uzet je neki prosek saobraćaja, koji se očekuje, prema sadašnjem saobraćaju koji se odvija na Ibarskoj magistrali. Tako kada je rađen most, poslanik Mrkonjić to dobro zna, „Gazela“ projekat je bio da će na njemu ići dnevni saobraćaj od 20.000 auta, i tako je koncept napravljen i urađen je most. Sada je taj saobraćaj 160.000 automobila dnevno. Znači, i ovde se može dogoditi da saobraćaj izuzetno bude uvećan, da se povuče cela jugoistočna Evropa, ali koncesiono preduzeće to reguliše. Što je veći saobraćaj, može da se smanjuje broj godina, smanjuje putarina ili da se investira u neke nove projekte koji će se raditi. Od zajedničkog koncesionog preduzeća to zavisi i od stava Vlade koja tada bude u Srbiji.\nTo je što se koncesije tiče. Znači, Vlada Republike Srbije uvek preko koncesionog preduzeća odlučuje kako će da plasira sredstva i prati parametre kako se ponašaju u ovom smislu.\nNa koncesiju su se javila četiri preduzeća i sada je u fazi odabira najpovoljnijeg i, naravno, odabira onog ko će raditi koncesioni ugovor. Bira se pravni savetnik koji pravi predlog ugovora za Vladu i za koncesionara koji mora da se usaglasi. To obično bude Svetska banka, ponavljam. Taj se ugovor radi, predlaže i tu se bira pravni savetnik, ekonomski savetnik i tehnički savetnik koji odlučuje o samoj koncesiji.\nDefinisana je trasa do Požege i ona je isprojektovana. Radile su se dve studije. Jedna je preko Zlatibora, a jedna preko Peštera i Ivanjice. Obe studije su date Komisiji koja donosi odluku koja je varijanta pogodnija. Varijanta preko Duge Poljane i Ivanjice je jeftinija 600 miliona i kraća 40 kilometara. Ova druga varijanta je skuplja, jer mora tunelski da se prođe preko nacionalnog parka, zaštićenih zona, Zlatara, Zlatibora itd. i zato je skuplja. To je sada na Vladi, naravno, da se odluči koju varijantu Srbija hoće.\nŠto se tiče autoputa prema Republici Srpskoj, to je definisano. Do Zlatibora se radi prva faza, odnosno skretanja za Višegrad, i to uz ovaj autoput ide 100%. Znači, Užice, skretanje za Višegrad na Zlatiboru, prva faza se završava posle Požege. Znači, do tog mesta dolazi 100% autoput. On kasnije nastavlja u drugoj fazi prema Višegradu, Republici Srpskoj.\nDa li će biti bočnih priključaka, kao što je ovaj bočni priključak za Zlatibor i dole za Prijepolje i Novu Varoš, sa ivanjičke varijante ili će biti obrnuto sa zlatiborske varijante? To će se odlučiti, jer ta faza nije došla do projektovanja. Uređeni su generalni projekti i jedne i druge varijante.\nMeđutim, vi ste sada govorili o levoj i desnoj obali Save. Da li da autoput ide desnom obalom? Dok sam bio ministar u prošlom mandatu, mi smo usvojili varijantu desne obale Save. To smo isprojektovali, usvojili i u parlamentu prošli sve procedure, grad Beograd je to usvojio kao konačnu varijantu.\nMeđutim, prethodna Vlada i ministri su konstatovali da to nije dobra varijanta, jer klizište Duboko je najveće klizište, trenutno, u Evropi, nema većeg od njega i da je rizično da autoput prođe preko tog velikog klizišta. Pošto je to međunarodni koridor, bilo je urgencija da se taj međunarodni koridor ne uvuče u Beograd preko Sajma i ove varijante, koju je sada radio grad Beograd, mosta na Adi, već da se obiđe međunarodnim koridorom potpuno Beograd i da se ide na varijantu Surčina. Ta varijanta je usvojena u prostornom planu, napravljene su izmene, prošla je procedure parlamenta i grada Beograda i prešlo se na levu obalu Save, kao stabilniju, značajniju. Dovođenjem saobraćaja na sadašnji kineski most, koji se radi, smatralo se da je to bolja varijanta, brža i da je zbog međunarodnog saobraćaja bitnije da se izvuče iz grada, da ne ulazi u gradsko jezgro i da vrlo brzo dođe na Dobanovačku petlju, da se odvoji saobraćaj ka Batajničkoj petlji i da ta petlja ode u Banat preko kineskog mosta i prema Temišvaru, što je možda i opravdano.\nSada se ta varijanta prihvatila, a da se interno skine saobraćaj kod Obrenovca i sa ove dve trake koje su urađene delimično prema Obrenovcu može se ući u Beograd i sa obrenovačke strane, ko ide prema Banovom Brdu, ovaj deo starog Beograda itd. To je definisano.\nBeograd mora rešavati i Srbija klizište Duboka, i zbog Umke i zbog toga što ste rekli, cela Umka klizi u Savu. Sava je pre Umke široka 450 metara, posle Umke 450 metara, a na Umci samo 140 metara. Svake godine metar skliza i metar se doasfaltira. Kad siđete na obalu Save i pogledate, preko šest metara je trenutno asfalt debeo. Klizište radi intenzivno. Postoji mogućnost da zbog velikih kiša skliza i da se pregradi Sava, što bi bilo katastrofalno za državu.\nNedavno sam upozorio na Vladi da se uđe u projekat sanacije klizišta po svaku cenu i da se proširi Sava na tom delu, pretežno prema sremskoj strani i da se jednostavno upravi, jer zbog klizišta koje se javilo, tu se Sava ukopala sada na 20 metara, u proseku dubina je van toga do osam metara. Znači, nije dobro i intenzivno klizište radi. Mora da se uđe u sanaciju tog klizišta, bez obzira što je autoput otišao.\nSada je tu jedna nesreća što je po desnoj obali rađeno sve ovo što je rađeno na Adi, urađena petlja, urađeno sve to i to je izuzetno puno koštalo. Sada se sve to kod Bariča radi ponovo. Nisam u tome učestvovao. To je prostorni plan promenjen, Grad Beograd promenio, usvojio i na sve je definitivno stavljena tačka.\nZnači, sve ovo što je na Adi urađeno paralelno, samo bez onog pilona, radi se kod Bariča, ista petlja koja je sa ove strane urađena, radi se sa one strane Save kompletno, identično i jako skupo. Zato je ta deonica i najskuplja zbog Mosta na Savi i zbog Surčinske petlje koja razviti saobraćaj ka Dobanovcima, Batajnici i Kineskom mostu. To je pojašnjenje što se ovoga tiče.\nGovorili ste o nekim drugim stvarima, o turizmu, to će povećati turizam. Što se taksi tiče, to još nije definisano, tu su finansije, morate sa njima to videti, šta dobijamo šta gubimo.\nJedna stvar je veoma bitna. Jeste ovo skup projekat, jeste ovo zaduženje države, ali studija je pokazala da je ovo profitabilno da samo sebe otplaćuje, jer je veliki saobraćaj. Srbija treba da izađe iz političkih investicija i da uđe u profitabilne investicije. Svaka investicija koja sebe finansira i pravi neku dobit je opravdana, a svaka investicija koja mora kasnije da se doplaćuje ili iz budžeta da se dodaje i da se održava nije profitabilna i treba je izbeći. Mi smo sada u krizi i treba da podržimo samo profitabilne investicije i investicije koje zapošljavaju građane Srbije, što je u ovom slučaju i evidentno kroz studiju koja je urađena.\nNaravno, ministar finansija nije bio za to da se zadužimo još jednim kreditom za Moravski koridor, već je odobrio da koncesiono može da se gradi koliko hoćemo. Da li to samo sebe finansira? Ali, ne možemo kreditno više, jer smo dobili upozorenje Svetske banke da možemo da se zadužimo toliko i toliko novca i mi smo tačno na toj kvoti u ovom budžetu koji je predviđen za narednu godinu.\nZnači, nismo prešli jedan dinar mimo onoga što je dogovoreno. Zato su zaustavljene ove investicije do sada. Međutim, mi radimo mogućnost koncesionu i veoma brzo ćemo doći do tih analiza kako koncesiono to odraditi, jer stav ove Vlade je da ne pređemo granicu zaduženja koja je definisana. Došli smo do one cifre koja je predviđena i gde možemo da se zadužimo da ne bi došli u probleme. Mi smo tačno sad ispod one granice koja je dozvoljena i ne možemo dalje, bez obzira što je kredit povoljan, ali ne može dalje.\nNastavićemo to na neki drugi način. Nadam se da ćete o tome veoma brzo biti obavešteni. Naravno, ima tu priča zašto stoje krediti. Ja ne mogu da izdam dozvolu ako nije niko tražio. Ne mogu da izdam dozvolu ako niste napravili projekat. Mnogi me pitaju – što ne radite projekat Požega-Boljari, da bi na vreme imali, jer postoje interesi da se i to radi? Znate li koliko košta projekat Požega-Boljari kad smo prikupili ponude? Samo projekat košta 40 miliona evra, ispitivanja, bušotine, sve ono da se uradi, avio-snimci i sve ostalo.\nMi smo ovih dana završili projektnu dokumentaciju za Moravski koridor, ali to su ogromne cifre. Ako se u budžetu ne predvide sredstva za projekte, ne možemo da nađemo nikoga danas da radi projekte džabe, nego svi traže da se novac uplati, na tenderima koji se raspišu moramo da predvidimo sredstva.\nMeđutim, ne mogu sada da objasnim ovde u parlamentu, ali to znaju neki prisutni poslanici, svi smo mi to pratili, ne mogu da razumem da su neki prethodni periodi bili, da je neko podigao kredit bez dozvole, bez projektne dokumentacije i bez ičega. Meni to nije jasno. Ali, nažalost, tako se dogodilo. U nekom prethodnom periodu neki ljudi od autoriteta su urgirali kod nekih banaka, dobili smo kreditnu liniju, a nismo imali ni studiju, ni projektnu dokumentaciju, ništa. Sada servisiramo kredit i čekamo da se napravi dokumentacija. Ali, to je bilo u neko vreme koje ne mogu da pojasnim kako je moguće ući u banku, dobiti kredit bez ijednog papira, na časnu reč, povući kreditnu liniju i onda kazati – nemamo pare za projektovanje.\nGospodin Mrkonjić i ja smo bili ministri u Vladi, ali ako nam ne date pare za projekte, mi ne možemo da projektujemo. Neće niko džabe da nam projektuje. Svi kažu – prvo uplatite, pa radimo. Nema revizionih komisija, nema ništa ako nema para. Znači, koliko para, toliko projekata. Nadam se da će biti bolja situacija i da će se to popraviti.\nPonavljam, meni je drago, u ovoj godini koja još nije završena, lično sam kao ministar potpisao preko tri milijarde evra projekata koji se trenutno realizuju i koji su 100% pokriveni na razne načine i investicije će sve krenuti da se rade. Naravno, očekuje se i deo projekata koji se mogu brzo uraditi. Ali, apelujem na sve one koji čekaju te projekte da se jave, da ubrzamo proces izrade projektne dokumentacije, jer ako ne tražite, niko vam neće doneti projekat ako ga niste tražili.\nVerujte, ima kreditnih linija da ja još nisam dobio ni zahtev da izdam dozvolu, niti da radimo projekat. Ne mogu da vam radim ako vi ne tražite. Tražite, pa ćemo se uključiti u posao. Toliko. Mislim da sam vam odgovorio na sva ključna pitanja.


Vesti online / Svi komentari / Pogledajte novi spot Zdravka Čolića\nNa Jutjub kanalu Zdravka Čolića, u četvrtak tačno u podne, premijerno je predstavljen spot za naslovnu pesmu sa novog albuma "Vatra i Barut”. Ova pesma je, za veoma kratko vreme postala radijski hit širom regiona.\npocinje fantasticno dobro sa gitarom, mada se odma zakljuci da je ritam figura "maznuta" odnekud (a mozda i nije). I onda pocne pevanje, glas nesumnjivo odlicnog pevaca. Kostini i film su dopadljivi, ljudi takodje. Ipak na kraju ostane utisak jeftinog "proizvoda". Juzna Amerika, ole, ole, ... i - naravno - bezvredan tekst. U sustini glup.


[es] - Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru\nAlat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru\n[es] :: MS SQL :: Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru\n[ Pregleda: 7207 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nAlat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru 16.09.2004. u 22:12 - pre 211 meseci\nSkripte za MSSQL mogu da izvrsavam kreiranjem bat fajla slican sledecem:\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Obrisi tabele.sql" -o "sql\_out.txt"\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Obrisi procedure.sql" -o "sql\_out.txt"\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Model Baze.sql" -o "sql\_out.txt"\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Trigeri.sql" -o "sql\_out.txt"\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Store procedure.sql" -o "sql\_out.txt"\nisqlw -S %SERVER% -d %BAZA% %LOGIN% -i "Test podaci.sql" -o "sql\_out.txt"\nNa ovaj nacin mogu veoma brzo da izvrsim sve skripte bez ulazenja u samu aplikaciju.\nDa li postoji neka slicna besplatna alternativa koja moze ovo da odradi ?\nRe: Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru 17.09.2004. u 06:12 - pre 211 meseci\nNije mi baš jasno šta ti treba. U naslovu piše jedno, a u poruci drugo :)\nAko ti treba GUI alat poput Query Analyzera, onda možeš da koristiš besplatni TOAD for SQL Server: http://www.toadsoft.com/toadsqlserver/toad_sqlserver.htm\nPogledaj i mnoge druge alate ovde: http://www.microsoft.com/sql/msde/partners/default.asp\nAko ti treba besplatni alat poput ISQL, onda takođe nema problema: ISQL je zamenjen sa OSQL.EXE. i pošto isti dolazi uz MSDE 2000 (besplatna verzija SQL Servera) eto ti besplatna verzija istog: preuzmi MSDE sa microsoft.com i dobićeš osql. Za početak kucaj OSQL /?\nRe: Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru 17.09.2004. u 12:59 - pre 211 meseci\nIzvini ako nisam bio bas najjasniji ali si ipak odgovorio na moje pitanje.\nTOAD vec koristim ali mi je trebalo nesto sto ce iz command prompt-a moci da izvrsi skriput (sto TOAD ne moze).\nNisam znao da uz MSDE dolazi bilo kakav program a ovaj OSQL odlicno obavlja svoj posao.\nRe: Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru 07.01.2005. u 19:51 - pre 207 meseci\nKazes TOAD je besplatan ok jeste ali :\nNa sjtu pise :\nThe TOAD for SQL Server Freeware version expires each sixty (60) days, after which you will need to download and install the product again. This license does not entitle Licensee to receive from Quest hard-copy documentation, technical support, telelphone assistance, or enhancements or updates to the Produc\nJel ima neko reshenje za ovo ? Ne bih da ga sjkidam svakih 60 dana...\nRe: Alat slican Microsoftovom Query Analizer-u na MSSQL serveru 07.01.2005. u 21:21 - pre 207 meseci\nPa imaš u mojoj prethodnoj poruci link gde možeš da nađeš još neke alate. A pogledaj i onu TOP temu..


Najbolji tečni puder za suvu kožu\nHome > Saveti i trikovi > Najbolji tečni puder za suvu kožu\nOdlike suve kože utiču na izbor pudera i više nego što misliš, pa zato tečni puder za suvu kožu pre svega mora da hidrira kožu. Najbolje su se pokazale lagane teksture, koje su prilagodljive, postojane, sa optimalnim stepenom pokrivenosti.\nLeti je posebno važno da tekstura tečnog pudera za ovaj tip kože bude nežna i svilenkasta, kako bi suva koža dobila neophodan sjaj, a šminka dugo ostala na svom mestu. Previše gust puder će samo još više istaći bore, pa zato uvek biraj laganije formule.\nTečni puder koji hidrira kožu\nKao što vodiš računa o održavanju nivoa vlažnosti kože, korišćenjem proizvoda za negu koji su namenjeni tvom tipu kože, važno je da hidratacija bude na vrhu liste prioriteta i kada je reč o izboru šminke.\nAko imaš suvu kožu, savetujemo ti da koristiš isključivo tečne pudere, i to one na kojima je jasno naznačeno da hrane, obnavljaju i hidriraju.Takođe, veoma je važno da formula ne sadrži alkohol, jer on dodatno isušuje kožu. Kako tvoje lice ne bi dobilo matiran look, nemoj koristiti pudere u prahu. Oni će učiniti da lice ostane bez sjaja, da izgleda beživotno i mnogo starije, jer će bore na licu biti znatno vidljivije.\nNe zaboravi da je cilj svakog pudera da koži obezbedi blistavost i svežinu, da sakrije nedostatke i da te podmladi, zato se uvek odlučuj za proverene brendove i ne štedi novac, ipak ne kupuješ ga svaki dan!\nDobro nahrani kožu pre nanošenja pudera\nPre nego što naneseš puder neophodno je da dobro nahraniš kožu i daš joj preko potrebnu vlažnost. Zato lice temeljno očisti micelarnom vodom, namaži hidratantnu dnevnu kremu sa zaštitnim faktorom (SPF je obavezan, jer sunčevi zraci prilično isušuju kožu) i sačekaj par minuta da je lice upije. Potom nanesi lagani tečni puder, prvo na T-zonu, pa kružnim pokretima prstiju pređi na ostale delove lica.\nIsprobaj True Match tečni puder\nTrue Match tečni puder, pruža željenu pokrivenost i postojanost, ali ujedno pruža benefite koži. Što je zaista sjajna vest, kada se uzme u obzir koliko vremena i novca trošimo, prvo na proizvode za negu kože, njenu hidrataciju, a onda posebno na makeup proizvode.\nFormula ovog pudera sastoji se od čak 80% hidratantne nege I finih pigmenata, koja ujednačava ten i prikriva nedostatke. Pored toga, formula ovog pudera je obogaćena I hijaluronskom kiselinom, poznatim sastojkom skincare proizvoda. True Match je dostupan u 14 različitih nijansi koje možeš pronaći u prodaji.\nIsprobaj Affinitone tečni puder\nJoš jedan puder koji je pogodan za suvu kožu, ali i za sve ostale tipove kože jeste Affinitone tečni puder. Nova formula ovog pudera takođe je obogaćena hijaluronskom kiselinom, ali pored nje sadrži i mineralne pigmente, kao i vitamin E, koji je poznat po svojim zaštitinim svojstvima. Affinitone puder je lagane prijatne teksture. On hidrira kožu, istovremeno joj dopuštajući da diše, pa je odličan izbor za dnevni makeup. Dostupan je u prodaji u 6 različitih nijansi, a svaka od njih će ti pružiti ujednačen i prirodan izgled tena.\nBonus trik za suvu kožu\nPoznato je da prajmer ima svojstvo da upijaja višak ulja i samim tim eliminiše sjaj kod masne i mešovite kože, ali možda nisi znala da on takođe suvoj koži pomaže da zadrži vlažnost i glatkoću i hidrira je tokom celog dana. Zato isprobaj hidrirajući prajmer pre nanošenja pudera.\nPročitaj još: Genijalni saveti za dugotrajnu hidrataciju tokom leta\nPovezane teme: tečni puder, puder, prirodni look, dnevna rutina, večernja rutina, Lancome, Loreal Paris, Maybelline New York, prajmer, YSL


april 2017 - Mediflora\nPočetna / 2017 / april\nPrirodni lekovi protiv čestog mokrenja\napril 28, 2017\tUrinarni sistem 0\nFokus tretmana će biti na lečenju osnovnog uzroka ovog stanja. Dakle, ako je uzrok učestalog mokrenja anksioznost, onda biste dobili terapiju i lekove da umirite um. Čim osećaj anksioznosti prođe, stanje poliurije bude pod kontrolom. Ako se poliurija javila zbog bakterijske invazije, tada se daju antibiotici. Akupunktura je poznata kao …\napril 27, 2017\tKardio vaskularni sistem 2\nGlog je gust, trnovit grm iz porodice ruža, koji raste u područjima sa vlažnim klimatskim uslovima širom sveta. Čaj od gloga je najpoznatiji po svojim medicinskim upotrebama i prvenstveno za kardiovaskularno zdravlje. Aktivna jedinjenja su izvedene iz lišća, cveta i plodova, koje imaju neprijatan miris i blago gorak ukus. Mnoge …\nBiljke koje čuvaju mladost, lepotu i vitalnost organizma\napril 26, 2017\tImuni sistem 0\nOvo su biljke koje usporavaju proces starenja i od kojih bi se mogao napraviti magični napitak kao eliksir mladosti. Osim toga treba ih svakako uvesti u svakodnevnu ishranu u cilju očuvanja mladosti, lepote i vitalnosti organizma. Ovih pet biljaka sačuvaće nas od prevremenog starenja, staračke senilnosti, gubitka koncentracije, pamćenja, vida, Alchajmerove …\nZašto je dobro jesti zeleno bilje\napril 25, 2017\tImuni sistem 0\nSamo bez soli! S obzirom na to da plod krastavca obiluje kalijumom, a da je procenat natrijuma mali, svrstava se u namirnice koje efikasno pospešuju izbacivanje viška vode iz organizma i blagotvorno deluje u slučaju srčanih i bolesti bubrega. Pritom bi trebalo na umu da pre nego se pojede ne …\napril 24, 2017\tImuni sistem 0\nAko ste i vi jedna od mnogih osoba na svetu koje pate od sezonskih alergija onda sigurno većinu vremena kad počne proleće provodite tražeći lekove koji će olakšati vaše simptome, a sa svih strana nas bombardiraju reklame za iste. Ono što se manje zna jeste da se alergije mogu lakše …\napril 21, 2017\tZdravlje žena 0\nVitamini i minerali su veoma važni za opšte zdravlje svakog čoveka. Saznajte da li vašem organizmu nedostaju određeni nutrijenti i zašto je toliko važno da ih redovno unosimo… Za zdravlje žene od velike su važnosti četiri ključna nutrijenta, a većina ima nedopušteno niske nivoe istih i potpuno su nesvesne da …\nAnti kandida dijeta, dozvoljene i zabranjene namirnice\napril 20, 2017\tImuni sistem 0\nKandida dijeta preporučuje se svima onima koji pate od neke vrste gljivične infekcije, koju uzrokuju dermatofiti ili kvasac. Kandida se obično nalazi u organizmu i živi od šećera. Ali, postoje neki razlozi zbog kojih se ova gljivica razmnožava, pa to vodi do gljivične infekcije. Tada se mogu pojaviti atletsko stopalo, …\napril 19, 2017\tNervni sistem 0\nSvaki čovek bar jednom je iskusio kako izgledaju nagle promene raspoloženja. Ipak, kod žena je to malo učestalije, što zbog hormona, a i zato što su emotivnije od muškaraca. Kako se boriti sa promenama raspoloženja? Većina žena veoma emotivno proživljava svaku životnu situaciju, lakše se naljute, rastuže, iznerviraju… Jedan od …\napril 18, 2017\tRespiratorni sistem 0\nBiljka Divizma se obično koristi za lečenje disajnih puteva, problema sa uhom, kod gnojnih rana, problema sa kožom, … Grlo i pluća Nemačka institucija Commision E (koja se u svetu smatra vodećom organizacijom nadležnom za za bezbednost korišćenja i efikasnost lekovitih biljaka) je odobrila ovu biljku kao lek protiv kašlja …\napril 13, 2017\tVarenje 0\nPo predanju hajdučku travu, poznatu i kao stolisnik koristio je i Ahil za vidanje svojih rana u Trojanskom ratu, a još otada poznata je kao jedna od najlekovitijih biljaka u prirodi. Uglavnom se koristi u sušenom obliku kao čaj, a za razne vanjske povrede i upale može da se koristi …\napril 12, 2017\tZdravlje žena 0\nAko imate dobro izbalansranu ishranu ovo ne bi trebalo da je problem. Mi vam donosimo listu od pet nutritijenata koje bi svakodnevno trebali unositi u organizam. Kalcijum za zdrave kosti Osteoporoza je veoma česta bolest koja kod žena nastupa uglavnom nakon menopauze. Zato je veoma bitno da unosite dovoljnu dozu …\nLek iz prelepog cveta hibiskusa\napril 11, 2017\tEndokrini sistem, Respiratorni sistem 0\nZa šta je sve dobar hibiskus? Reguliše nivo holesterola Naučnici su dokazali da čaj od hibiskusa može da izbalansira holesterol u krvi. Ako vam je nivo holesterola u krvi dobar šanse od kardiovaskularnih obolenja su mnogo manje. Reguliše krvni pritisak Prema nekim istraživanjima ljudi koji imaju povišen krvni pritisak bi …\napril 10, 2017\tZdravlje žena 0\nGotovo sve žene na svetu u jednom trenutku dožive hormonski disbalans. Sve mi prolazimo kroz brojne hormonske promene tokom menstrualnog ciklusa, a ceo proces eskalira kako se bližimo menopauzi. Manjak harmonije među vašim hormonima može značajno uticati na kvalitet vašeg života, vašu kilažu, libido i plodnost. Ključni ženski hormoni progesteron …\napril 7, 2017\tRespiratorni sistem, Varenje 0\nTrava Iva je sastavni deo čajnih mešavina za lečenje obolelih organa za varenje protiv malaksalosti kao i kod opšte slabosti iscrpljenosti. Trava Iva (teucrium montanum), u narodu poznata kao gorski cmilj ili dubčac, je mala biljka koja u vidu okruglastih, poleglih busenova prekriva go kamen naših brda i planina. Ukus …\napril 6, 2017\tZdravlje žena 0\nŽuti cvetovi nevena su veoma omiljeni kod travara. Macerijus u svom herbarijumu iz XII veka tvrdi da je i samo gledanje nevena dovoljno da se posmatraču poboljša vid, razbistri glava i izazove dobro raspoloženje. U Kulpeperovo vreme se neven koristio za ‘jačanje srca”, a veoma je cenjeno i njegovo lekovito …\napril 5, 2017\tUrinarni sistem 0\nDa u ljudskom organizmu postoji ravnoteža i dovoljno (ali ne i previše) tečnosti, zaslužan je odnos dva važna minerala kalijuma i natrijuma. Kada u telu ima više kalijuma nego što je nužno, dolazi do prekomernog lučenja vode, a kada je više natrijum (kuhinjska so) voda se vezuje i gomila u …\napril 4, 2017\tVarenje 0\nGlavni saveznik u borbi protiv alkoholizma jeste majčina dušica. Ovaj prirodni antiseptik povoljno deluje na unutrašnje organe, disajni i urogenitalni sistem, a osim toga, daje snagu i stimuliše psihičke i fizičke funkcije. Majčina dušica pokazala se kao izuzetno moćno sredstvo u lečenju alkoholizma, jer nakon uzimanja čaja dolazi do povraćanja, …\napril 3, 2017\tUrinarni sistem 0\nU srednjem životnom dobu česte su upale prostate. Bolesnik mora da miruje, obilno uzima tečnost, reguliše stolicu i strogo izbegava hladnoću i vlagu te alkohol. Kod svih bolesti prostate neverovatno dobro deluje biljka vrbolika (Epilobium parviflorum) pa su čajevi za prostatu pravo rešenje… ČAJ ZA PROSTATU 7O g poludivlje ili …


Slovenačka vlada zabranila doček Nove godine na otvorenom | Novosadski informativni portal 021\nSlovenija je danas zabranila masovne dočeke Nove godine na otvorenom, ali je dozvolila rad ugostiteljima do ranih jutarnjih sati uz obavezne kovid potvrde i negativne testove za sve.\nVaženje brzog antigenskog testa skraćuje se na 24 sata, a PCR testa na 48 sati.\n"Stanje je bolje i hospitalizovanih je sve manje, ali sve zavisi od širenja omikron soja virusa jer se smatra da je on prisutniji nego što pokazuju analize", rekla je načelnica ljubljanske Klinike za zarazne bolesti Tatjana Lejko Zupanc.\nNevakcinisani bi mogli da plaćaju troškove lečenja u Australiji\nnova godina\tKorona virus\n25.12.2021\t• 07:33\nPametna vlada, kao i CG vlada koji misle na masovno zdravlje. Naši bi radi "investicija" i ulagivanja pevaljkama pustili raspad društva makar kovid bio u kombinaciji sa antraksom


Repina pipa - Agrosava | zaštita bilja, preparati za zaštitu\nRepina pipa je ekonomski najznačajnija štetočina šećerne repe, tokom nicanja do formiranja prvog para stalnih listova. Repina pipa ima jednu generaciju godišnje. Prezimljava u stadijumu imaga, u zemljištu na dubini 20–30 cm. Po izlasku iz zemlje, odrasli insekti su polno nezreli i dopunski se hrane mladim biljkama šećerne repe, kada i prave najveće štete. U najtoplijim časovima dana, kada temperatura pređe 17°C, povećava se intenzitet ishrane, pipa počinje da leti i naseljava udaljena repišta.\nZa efikasno suzbijanje repine pipe potrebno je kombinovati agrotehničke i hemijske mere. Smanjenje brojnosti postiže se prostornom izolacijom novih od starih repišta, a ranom setvom obezbeđuje se rano prerastanje kritičnih faza. U proleće kopati lovne kanale oko starih, ali i novih repišta i u njih unositi insekticid Saturn 7,5 GR. Kada se pojave prva imaga, šećernu repu prskati preparatom Savanur EC, u količini 1,5–2 l/ha.


Desni marš | Svi sadržaji | DW | 28.04.2016\nDesničarske stranke u rasponu od demagoških pokreta koji mobilišu ljude na osnovu straha od drugog i drugačijeg, do ekstremnih desničara su u usponu širom Evrope. Neki već vladaju, a neki sanjaju o tome.\nMađarska: Fides i Jobik\nNacionalno-konzervativna stranka premijera Viktora Orbana „Mađarski građanski savez“ (Fides) ima apsolutnu većinu u parlamentu. Od 2010. je koristi za dosljedno potčinjavanje institucija i medija, uprkos protestima iz inostranstva. Orban je još popularniji nakon podizanja žice na granicama. Desno od njega je velikomađarski, neofašistički Jobik (na fotografiji), po snazi treća stranka u Mađarskoj.\nPoljska: Pravo i pravda\nNacionalno-konzervativna stranka Jaroslava Kačinjskog je prošle jeseni na izborima osvojila apsolutnu većinu. Potom je uslijedilo donošenje zakona koji ograničavaju nezavisnost Ustavnog suda i javnog medijskog servisa. Međutim, desno od njih je Kukiz15, pokret bivšeg rok muzičara Pavela Kukiza, koji je u Sejmu zastupljen sa 42 od 460 poslanika i zastupa gradnju zida prema Ukrajini.\nFrancuska: Nacionalni front\nŽan-Mari Lepen je osnovao stranku još daleke 1972, ali je tek njegova ćerka Marin Lepen od nje napravila najjaču političku grupaciju u Francuskoj koja je na izborima za Evropski parlament 2014. dobila 26 odsto glasova, a na lokalnim izborima 28 procenata. Nacionalni front tvrdi da Francusku ugrožava islamizacija i zalaže se za pooštravanje kaznene politike protiv kriminalaca stranog porijekla.\nHolandija: Partija za slobodu\nStranka Gerta Vildersa je već deset godina u holandskom parlamentu. Trenutne ankete pokazuju da bi njegova Partija za slobodu sada dobila 30 odsto glasova i tako utrostručila rezultat iz 2012. godine. Vilders traži istupanje Holandije iz Evropske unije i upotrebljava žestoku antiislamsku retoriku.\nAustrija: Slobodarska partija\nNorbet Hofer je kao kandidat FPO na predsjedničkim izborima pobijedio u prvom krugu i favorit je u drugom. „Slobodnjaci“ su odavno najjača stranka u Austriji ispred socijalista i konzervativaca. Mnogi Austrijanici bi najradije vidjeli šefa stranke Hansa-Kristijana Štrahea kao kancelara. Stranka je skeptična prema EU, podgrijava atmosferu protiv stranaca i izbjeglica. Moto: Austrija pre svega!\nDanska: Danska narodna partija\nOd 2011. je ova izrazito desno orjentisana partija treća po snazi politička grupacija u zemlji. a od juna 2015, predvođena Kristijanom Tulezenom Dalom, postala je i najjača stranka u parlamentu. Ona toleriše vladu pa je danska politika prema potražiocima azila izuzetno restriktivna. Stranka je neprijateljski nastrojena prema islamu, strancima, a protivi se i evropskim integracijama.\nNorveška: Napredna stranka\nNorveške „naprednjake“ osnovao je 1973. Andreas Lange, koji se divio Hitleru i Musoliniju. Najprije je stranka prije desetak godina izbila na drugo mjesto po broju glasova, podržavala je manjinsku vladu, a od 2013. je dio vladajuće koalicije, dobivši, pod rukovodstvom Siv Jensen, sedam od 18 ministarskih mjesta.\nFinska: Pravi Finci\nOd prije godinu dana ova stranka koja je skeptična prema evropskim integracijama i doseljenicima izbila je na drugo mjesto po broju osvojenih glasova. Podrška koja je iznosila 18 odsto se, prema najnovijim anketama, prepolovila. Šef stranke Timo Juhani Soini je finski ministar spoljnih poslova. On je obećavao socijalne reforme, smanjenje priliva stranaca i solidne finansije, ali to nije ostvario.\nLetonija: Nacionalna alijansa\nNacionalna alijansa je dio vladajuće koalicije u Rigi. Ta nacionalno konzervativna grupacija dodatno podgrijava atmosferu u zemlji koja je ionako loša, pokrećući kampanje protiv navodnog preplavljivanja Letonije strancima. Poslanici ove partije su svake godine u prvim redovima na memorijalnom maršu letonskih veterana SS-a.\nVelika Britanija: UKIP\nProšle godine je partija Najdžela Feridža osvojila 13 odsto glasova, ali je zbog većinskog sistema dobila samo jedno poslaničko mjesto. Od osnivanja 1993. cilj te stranke je izlazak Velike Britanije iz svih oblika evropskih integracija. Osim toga, zagovara se pooštrena kontrola doseljavanja i smanjenje socijalnih izdataka za migrante uz odbijanje „multikulturalizma“ i „političke korektnosti“.\nItalija: Liga Sjever\nOva desničarska stranka je od osamdesetih više puta učestvovala u vladajućim koalicijama, ali je nakon korupcionaškog skandala na izborima 2012. jedva prešla cenzus od četiri procenta. Po izbijanju izbjegličke krize šef stanke Mateo Salvini stalno izbacuje podstrekačke parole protiv stranaca, pa stranku trenutno podržava 14 odsto Italijana. Jedan od ciljeva je otcjepljenje bogatog sjevera zemlje.\nGrčka: Zlatna zora\nEkstremni desničari su na prošlogodišnjim izborima osvojili sedam odsto glasova. Do početka finansijske krize 2009. godine bili su potpuno beznačajna grupacija. No, dvostruka kriza sa izbjegličkim talasom i velikom nezaposlenošću donijela im je porast popularnosti. Protiv skoro cijelog partijskog vrha pokrenuti su sudski postupci za osnivanje kriminalne organizacije.\nŠvedska: Švedske demokrate\nVeliki priliv izbjeglica u Švedsku doprinio je rastu popularnosti ove stranke, koja je trenutno na trećem mjestu iza švedskih socijaldemokrata I konzervativaca. U anketama stranka Džimija Akesona imala je podršku od 17,7 odsto građana. Grupacija je nacionalno orijentisana i kritična prema EU i Sjedinjenim državama. Zalažu se za „homogeno društvo“ i protive „multikulturnim eksperimentima“.\nSrbija: Srpska radikalna stranka\nVojislav Šešelj je još od devedesetih pristalica stvaranja „Velike Srbije“ na račun teritorija susjeda i propagator četničke ideologije. Nakon oslobađajuće presude u Hagu Šešeljevi radikali su na vanrednim parlamentarnim izborima u Srbiji osvojili osam odsto glasova. No, oni su sa „Dverima“ dobili skupštinsku konkurenciju na krajnjoj desnici.\nAutor Vulf Vilde / Dragoslav Dedović\nTagovi Evropa, desničari, Šešelj, radikali, SRS, Jobik, Fides, Le Pen, Nacionalni front


Gamer: Magazin od igrača za igrače » Dota 2: Poznati svi učesnici Kijev Majora Dota 2: Poznati svi učesnici Kijev Majora – Gamer: Magazin od igrača za igrače\nHome Novosti\tDota 2: Poznati svi učesnici Kijev Majora\nKlanRUR je do detalja ispratio kvalifikacije za Kijev Major – Pored direktno pozvanih timova na Kijev Major, poslednji veliki Valve event pre The International-a, danas saznajemo i ko će triumfalno izaći iz plej ofa regionalnih kvalifikacija.\nNeki timovi su prešli zaista ogroman put, preko otvorenih kvalifikacija do prolaska kroz grupnu fazu regionalnih kvalifikacija, a sada su poznate i sve kvalifikovane ekipe.\nDirektno pozvani timovi su:\nA kvalifikovali su se:\nU jugoistočnoj Aziji, burna Dota i jaka konkurencija, nagrađeni su sa dva kvalifikaciona slota. Iako region nije imao direktno pozvanog učesnika kvalifikacija dokazali su da zaslužuju dva predstavnika na LAN finalu Kijev Majora.\nNajuspešniji tim regiona, koji je tokom čitavih kvalifikacija ispustio samo dve serije je Team Faceless, a u loser’s bracket finalu je pobedio TNC u susretu sa MineskiGG, i obezbedio sebi drugi kvalifikacioni slot.\nU Kini je organizacija IG znala još u winner’s finalu da jedan od njihovih timova ide na Kijev Major – IG je sreo iG Vitality, i zbog dva kvalifikaciona slota jedna od ekipa je sigurno išla dalje. To je ipak bio iG Vitality koji je posle zaostatka od 1:0 prekrenuo situaciju i pobedio. Lepo je i videti da se organizacija nije petljala u izbor ekipe koja ide dalje, nego da su im date ravnopravne šanse.\nOvakav pristup im se isplatio jer se i Invictus Gaming kvalifikovao na Kijev Major pobedom od 2:1 nad Vici Gamingom.\nKoliko su same po sebi bile jake i intenzivne CIS kvalifikacije, toliko i još više je zverski dobro igrao VP. Momci su imali nekih poteškoća ranije, ali ovaj put su zaista dominirali. Ispustili su jednu partiju protiv Na’Vi i jednu protiv Team Empire ali kada je bilo bitno dva puta su demolirali Natus Vincere za po 25 minuta i osigurali prolaz dalje.\nTeam Secret je možda u grupi izgubio od Alijanse ali je pobedio 2:0 i u winner’s finalu i u velikom finalu, i dokazao da je bolji tim. Kroz regionalne kvalifikacije je Secret prošao sa impresivnih 14:1 skorom a Puppey je opet pokazao svoju genijalnost i ispikovao možda najčudniji ali i “najtruliji” pick turnira – Huskar sa IOm, Abaddonom i LC je bio zaista previše za Alijansu.\nJužna Amerika je pokazala najbolje što ima – i njeno najbolje uopšte nije loše! Za razliku od tužnih scena iz otvorenih kvalifikacija i grupne faze, četiri najbolje južnoameričke ekipe su dale sve od sebe, i na kraju je triumfovao SG E-sports. Savladali su Not Today sa 2:1 i u Kijevu će pokušati da pokažu da u njihovom regionu zaista postoji neko ko zna da igra Dotu.\nNi NP, ni CoL već Onyx! NA zna i da iznenadi, i iako je region limitran brojem ekipa, izgleda da postoji i više od “dva dobra tima” u NA. NP je dominirao u grupi sa 6:0, ali kada je bilo bitno EE i drugari su izgubili i od CoL i od Team Onyx. U finalu je Team Onyx savladao CompLexity sa 2:1 pa će pored DC i EG u Kijevu NA predstavljati mason, Abed, BuLba, DuBu i DeMoN. Neko očigledno nije rekao CoL da je Abed stigao u Onyx i da je Meepo obavezan ban, jer ih je maloletni Filipinac demolirao kada su mu prepustili ovog heroja.\nBuLba je ipak dokazao da ne moraš oko sebe da imaš igrače sa 9000 MMR da bi prošao kvalifikacije. Nadamo se suretu Team Liquid vs Team Onyx, iako ostaje ubeđenje da će ih Liquid demolirati, možda BulBa ima još neki trik za stare saigrače.\nSvi ovi timovi će se za nagradni fond od 3 000 000 $ boriti na završnici LAN turnira u Kijevu između 27. i 30. aprila.\nDota 2: Poznati svi učesnici Kijev Majora was last modified: March 14th, 2017 by Klan Rur


Ko će sve dobiti povišicu od države | Info | Ekonomija\n26. januar, 19:47\nPOZNATO KO ĆE SVE DOBITI POVIŠICU OD DRŽAVE: Evo koliko će rasti plate u javnom sektoru, nekima sleduje pomoć! 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPOZNATO KO ĆE SVE DOBITI POVIŠICU OD DRŽAVE: Evo koliko će rasti plate u javnom sektoru, nekima sleduje pomoć!\nAutor Jelena Bojić Obradović 29.09.2021. / 09:20\nPojedini sektori bi u preraspodeli novca od države mogli da dobiju više od ostalih, te da im plata bude najviše povećana.\nPoznato je koliko će približno rasti plate u javnom sektoru, a preciznu informaciju o povišicama 500.000 ljudi koji primaju platu iz budžeta dobićemo u novembru. Ono što je za sada poznato jeste da će do kraja godine, ali i početkom sledeće biti nekoliko isplata i za sve ostale građane, kako one bez posla, tako i za one koji rade kod privatnika, kao i za najstarije.\nU javnom sektoru povišice i do 9 odsto\nKoliko će svako pojedinačno dobiti novca od ukupno 500.000 zaposelnih u javnom sektoru, znaće se u novembru kada će se doneti i konačna odluka o povećanju plata po sektorima. Ono što se sada zna, jeste da neće biti linearnog rasta i da bi pojedini sektori, poput zdravstva, ali i bezbednosnih struktura, u ovoj preraspodeli mogli da dobiju više od ostalih. Kada je reč o republičkoj i lokalnoj administraciji, ona će najverovatnije dobiti najmanji procenat uvećanja.\nMeđutim, ovo su samo pretpostavke i treba sačekati sve pojedinosti projekcije od strane Ministarstva finansija odnosno njihov proračun koliko će svaki zaposleni u određenom sektoru dobiti uvećanje zarade. Tada će računica završiti u nacrtu budžeta za 2022.\nI za radnike i nezaposlene pomoć u novembru\nNedavno su penzioneri od države dobili po 5.900 dinara, a sledeća uplata koja sleduje i za njih i za ostale punoletne građane je u novembru. Svima će u novembru biti isplaćeno po 30 evra, ali tačan datum još uvek nije poznat. U decembru im sleduje i dodatnih 20 evra.\nKada je prijava za ovaj novac u pitanju, treba pratiti sledeće pravilo: ko se u maju prijavio za prvih 30 evra, koje je dobio u junu, ne treba da se prijavljuje ni za drugih 30 koji stiže u novembru, ali ni za dodatnih 20 evra u decembru; takođe, građani koji se nisu u maju prijavili za pomoć od 30+30 evra, imaće pravo da se prijave za "decembarskih" 20 evra, a datum prijave biće naknadno saopšten; oni mlađi, treba da znaju da ako se u maju nisu prijavili za 30 evra, a u međuvremenu su postali punoletni, imaju pravo na 20 evra koje bi država trebalo da isplati u decembru i za njih bi trebalo da se prijave.\nPored 5.900 dinara i pomoći koja penzionerima leže danas, penzioneri do kraja godine treba da očekuju još dve uplate. Drugu uplatu od 30 evra treba da očekuju u novembru kada će ovaj iznos dobiti i ostali punoletni građani. Treća i poslednja uplata u ovoj godini, od 20 evra, penzionerima sleduje u decembru.\nOsim ovih uplata, penzioneri treba da računaju na pomoć koja će stići na isplatu početkom naredne godine. Njima će krajem februara 2022., a najkasnije do početka marta, biti isplaćeno po 20.000 dinara (oko 170 evra).\nPenzionerima će istovremeno sledovati i godišnje povećanje primanja, koje će stupiti na snagu početkom naredne godine i koje će iznositi šest odsto na svaku penziju. Primanja svih 1,7 miliona penzionera biće za toliko uvećana od januara 2022. To bi na prosečnu penziju od oko 29.300 dinara iznosilo 1.700 dinara.\nPOVEĆANA CENA RADNOG SATA U SRBIJI: Evo koliko će minimalno morati da vas plate\nUPORNO TRAŽE RADNIKE, NEMAJU KADAR: Jedna kompanija u Srbiji daje prosečnu platu skoro 100.000 DINARA!\nplata povećanje država\n30.09.2021. / 01:35\nPovecajte platu sto sam godinama na birou. ja sam državni službenik bez službe, a moram da placam mesečni Beoprevoz za 1zonu 1100 rsd. Nemam prihod, ali treba da se krecem da bih zaradio za prevoz. Besmislica gradske uprave o troskovima u beoprevozu iz proslih vremena.\n29.09.2021. / 12:36\nIzglasajte zakon o minimalcu i probnom radu. Dosta sticenja interesa privatnika. Njihova deca vise dobijaju za uzinu od cifre koju daju za dnevnicu radnika. Sramota! Napraviti u zakonu da vise od mesec dana niko ne sme da prima minimalac. To je dovoljan period za probni rad. Ako ne odgovara trazis novog radnika. A ne ovog drzis na minimalcu od kojeg radnik nema dovoljno ni za hranu, kad plati kiriju i racune. Deca od privatnika nece da rade za pare koje privatnici daju svojim radnicima. To sasvim dovoljno govori o svemu.\n29.09.2021. / 12:27\nMislim da je to malo povecanje. Jadni ljudi na drzavnim jaslama. Koliko rade ledja im otpadaju. Svaki dan pauza od 9 do 11 i od 13 do 14. Zatim idu kuci pre 15h. Da ne spominjem kako im je tesko kada moraju petkom da idu kuci u kafanu oko 12h. Samo niko da kaze kako oni to sve zarade a ne oni na fabrickim linijama koji rade za 32000 mesecno. Mislim da se malo vrsi presipanje prihoda od privatnih poreza i radnika koji ostavljaju zdravlje na liniji za drzavne lezilebovice i neradnike. Vreme je za promene. Radnik da ima 100000 a onaj kancelarijski mis 30000. Menjati zakone i sve privatnike istresti iz gaca, ako je prijavio gubitak u firmi i radnike drzi na minimalcu a ima brod, vikendicu i slicno odmah u zatvor bez sudjenja uz oduzimanje imovine.


Potpisani ugovori za pomoć ibeglim i raseljenim licima – RTV Centar Srem\nPotpisani ugovori za pomoć ibeglim i raseljenim licima\n09/10/2020 sofija Glavno, Ruma 0\nU Gradskoj kući u Rumi potpisani su i uručeni ugovori za pomoć izbeglim i raseljenim licima, koja su ranije od Opštine Ruma dobila kuću i tako rešila pitanje stambenog zbrinjavanja. Po 200.000 dinara za nabavku građevinskog materijala, dobilo je 10 porodica sa teritorije Opštine Ruma, a građevinska kompanija koja je tenderom izabrana kao najpodobnija, isporučiće materijal u najkraćem mogućem roku.\nDeset porodica iz rumske opštine, imaće priliku da sanira probleme na svojim kućama, zahvaljujući lokalnoj samoupravi, koja je u saradnji sa Povereništvom za izbeglice i migracije Republike Srbije, obezbedila građevinski materijal u vrednosti od 200,000 dinara, kao pomoć izbeglim i raseljenim licima, koji su novi dom pronašli u ovoj sremskoj opštini. Verica Despot je iz Sanskog Mosta u Stejanovce došla 1995. godine, a 2013. je od Opštine Ruma dobila kuću, na kojoj će sada adaptirati i sanirati dotrajali krov, ponovo zahvaljujući lokalnoj samoupravi. Itiče da je veoma zahvalna jer Ruma prepoznaje potrebe svojih građana.\nPrvi čovek opštine naveo je da je potpisivanjem ugovora završen projekat pomoći izbeglim licima, te naglasio da je to još jedan dokaz da rumska lokalna samouprava podjednako obraća pažnju na sve svoje građane. Građevinski materijal u vrednosti od 2.000.000 dinara, do kraja meseca, porodicama će dostaviti kompanija „Mas promet“ iz Novog Sada, koja je izabrana kao najbolja za ovu nabavku.\nNarodna biblioteka „Dositej Obradović“ tradicionalno obeležava Dečiju nedelju\nPodrška privrednim subjektima u vidu subvencionisanja kamate na kratkoročni kredit


AQUA ZOO SHOP | prodaja akvarijuma Vračar, akvarijumi Vračar, akvaristika Vračar | Akvaristika | Maksima Gorkog 25, Vračar Beograd | 011info.com\nAdresa: Maksima Gorkog 25, Vračar\nAutobus: 25, 25п, 26\nMogućnost besplatne dostave na teritoriji grada Beograda.\nAqua zoo shop je prirodna oaza u samom centru grada koja svojim kupcima pruža pravi osećaj užitka prilikom boravka u našem prostoru koji je za kratko vreme postao omiljeni zoo kutak mnogim zaljubljenicima u životinjski svet a posebno zaljubljenicima u akvaristiku i teraristiku.\nU našoj radnji možete pronaći sve što vam je potrebno za vaše kućne ljubimce a za svaki savet ili pomoć na raspolaganju vam je uvek ljubazno osoblje. U nasem asortimanu zastupljeni su vodeći renomirani proizvođači hrane i opreme za sve kućne ljubimce kao što su Sera, Tetra, Juwel, Easy Life,Tropical, Resun, Trixie, Kozmo, Royal Canin, Opti-Life, Happy Dog, Cibau, Matisse, Schesir, Taste of the Wild, Acana, Orijen, Versele-laga, N&D, Platinum, Padovan i još mnogo drugih.\nČlanstvo u Aqua zoo klubu donosi vam brojne pogodnosti o kojima ćemo vas upoznati prilikom prve kupovine i učlanjenja koje je potpuno besplatno. Dosadašnja iskustva zadovoljnih kupaca nam govore da su u našoj radnji pronašli sve što im je potrebno za njihove ljubimce na jednom mestu a mi se trudimo da svakodnevnim akcijama izađemo u susret svakom kupcu.\nDođite i posetite vaš omiljeni zoo kutak u Beogradu i uverite se u ono o čemu mnogi ljubitelji životinja govore o nama – da smo stvorili jedinstven ambijent u kojem se svaki kupac oseća prijatno.


Vrtić “Čika Jova Zmaj” – zanimljiva takmičenja za djecu i roditelje -\n25. January 2020.\nVrtić “Čika Jova Zmaj” – zanimljiva takmičenja za djecu i roditelje\n13. Maja 2018.\nDvočlane ekipe, sastavljene od jednog djeteta i tate ili mame, takmičile su se danas u Gradskoj dvorani u Foči u štafetnom trčanju i u skakanju u vrećama, na zanimljivim igrama koje je povodom Međunarodnog dana porodice- 15. maja, organizovao Dječiji vrtić „Čika Jova Zmaj“.\nTakmičenje je organizovano pod geslom „Porodica je mjesto gdje počinje život i gdje se ljubav nikad ne završava“.\nDok su djeca starijih grupa trčala sa mamama i tatama, djeca jasličkih grupa, takođe sa svojim roditeljima, crtala su i bojila likovne radove na temu „Moja porodica“ za izložbu koja će biti organizovana za dva dana.\nDarka Živanović Vlaški, majka tri sina, od kojih su dvojica blizanci, koji idu u jasličku grupu, pohvalila je aktivnosti Vrtića.\n„Došli smo da podržimo Dan porodice, jer smatramo da je porodica stub društva“, rekla je Vlaški.\nMiloš Janković pomagao je sinu Kosti i supruzi Jeleni da nacrtaju i oboje porodičnu kuću.\n„Porodica je najveće blago i drago mi je što roditelji ozbiljno shavataju aktivnosti vrtića i uče svoju djecu takmičarskom duhu“, rekao je Janković.\nDirektor Vrtića „Čika Jova Zmaj“ Slađana Vladičić kaže da će centralna manifestacija obilježavanja Međunarodnog dana porodice biti održana 15. maja u Gradskom pozorištu.\n„Naši mališani u učenici Muzičke škole iz Foče predstaviće svoje radove, a dodjeliće se nagrade za prva tri mjesta likovnog konkursa „Moja porodica“, koji je raspisalo Ministartvo porodice, omladine i sporta Srpske. Nagrade će uručiti minstar Jasna Davidović“, rekla je Vladičićeva.\nOna je naglasila da je, kada je u pitanju rad vrtića, veoma važno da trougao dijete-roditelj-vaspitač dobro funkcioniše.\n„Naš vrtić na sreću ima veoma dobru saradnju sa roditeljima, što se najbolje manifestuje na našim putovanjima, gdje veliki broj djece putuje sa nama i ostaju od jedne do pet noći. Roditelji su svoje najveće bogatstvo povjerili nama i mi imamo obavezu i dužnost da to opravdamo, što i činimo“, navela je Vladičićeva.


Xbox Series X|S - Strana 13 - Forum Sveta kompjutera\nStrana 13 od 15 « Prva < 3 9 10 11 12 13 14 15 >\n2.8.2021, 11:09 #241\nJoš da se nateram na taj potez... Strah me da je zaigram uopšte. Ali moraću jer stiže Infinite.\n4.8.2021, 11:00 #242\nZnaci ladno neverujem, juce odem i kupim nov xbox series s, upalim updajtujem skinem 2 igre igrao malo sinoc, jutros reko ajde da ipalim konzolu da skinem jos par igara i ostavim je jedno pola sata nisam bio u sobi, vratim se ugasena da probam da upalim nece promenim uticnice, hdmi sve nece.\nJel imao neko slicnih problema znaci konzola kad je upalim cuje se onaj zvuk upali svetlo na sekundu i odmah se iskuljuci?\n4.8.2021, 11:32 #243\n4.8.2021, 11:47 #244\nKupio je od gamershop.hr\nPoslao sam im mail pa ako neodgovore zvacu ih kasnije.\nEvo poslali su mi mail da ce mi zamjeniti konzolu da vratim ovu nije to problem, vec mi nije jasno niko nije ni pipnuo xbox, ostavio sam ga da skida neku igru i nakon 20-ak minuta kad sam se vratio neradi.\nPoslednja ispravka: --timebandit-- (4.8.2021 u 11:56)\n4.8.2021, 12:46 #245\nVerovatno si ubo felerični primerak, dešava se kao i sa svakom drugom tehnologijom...\nNego, zanimljivo mi da sa ovom generacijom nema užasnih kvarova, barem ne za sada. Nema onih masovnih riknjavanja ni sa MS ni Sony strane. Prošla generacija je isto bila dobra ali ova sad je izgleda još bolje prošla.\n4.8.2021, 13:00 #246\nEvo video: https://www.youtube.com/watch?v=MFuxCdACfuI\n4.8.2021, 13:45 #247\nTo bre neki reso....\n4.8.2021, 14:23 #248\nReso brate skuva kafu ovo nece ni to.\nSledećih 3 korisnika se zahvaljuje korisniku --timebandit-- na korisnoj poruci:\ndoctor (10.8.2021), galebns (5.8.2021), Skenderevo (13.8.2021)\n4.8.2021, 21:19 #249\nPa dobro, šta si se preznojio, rekli su da će da ti zamene konzolu I ja sam tako uzeo MX Master 3 za 130 evra i nije mu radio skrol lepo i seckala konekcija pa sam ga zamenio i sve okej... Dešava se, čak i sa premium uređajima a kamoli mass-produced konzolama gde se turbo štedi na svemu da bi se isekla cena na maks... Tako da je apsolutno čudo da ovo košta samo toliko koliko košta. Sve u ovoj generaciji, uključujući i XSX i PS5.\n4.8.2021, 21:26 #250\nMa nisam se preznojio kao sto kazes vec me vise zanima sta je uzrok kvara nego li da mi daju novu konzolu.\n5.8.2021, 0:34 #251\nNapajanje, SSD, firmware čip (ako ga konzola ima) ... Bukvalno bilo šta je moglo da otkaže kad je felerično iz fabrike.\n10.8.2021, 12:22 #252\nPošto sam prilikom setupa stavio kao region Mađarsku - ima li penala ako promenim region konzole u nekom trenutku? Recimo sutra odlučim da budem u nekoj drugoj EU državi i promenim region - pretpostavljam da mogu da izgubim neke igre ako u tom regionu nisu dosutpne, ali sve ostalo mi ostaje na accountu?\n11.8.2021, 16:16 #253\nNema potrebe da stavljam video, ali tako se ponasao i moj XsX kada je riknuo posle par dana upotrebe.\nNavodno MS ne daje nove konzole, vec prvo pokusava da popravlja tu koju vratis.\nTo je i bio razlog sto sam odlucio da uzmem pare nazad i sacekam da se situacija na trzistu smiri (lik od kojeg sam uzeo konzolu mi je rekao da cu morati da cekam nekoliko nedelja da bude popravljena).\n11.8.2021, 21:20 #254\nNeznam gde si uzimao konzolu ali ja sam dobio tri opcije:\n1.Da se obratim microsoft-u 2.Da trazim da mi vrate novac 3. Da mi daju novu konzolu. Naravno uzeo sam novu konzolu\n12.8.2021, 15:10 #255\nZnaci krenulo kao x360-ica\n15.8.2021, 20:09 #256\n11.10.2021, 20:51 #257\nKako da povezem nalog sa xbox-a i nalog na pc-u? Isti nalog ali na pc-u nikako ne vidim kategoriju game pass. Mogu da nadjem igre koje su na game pass-u i da ih instaliram ali nemam gore opciju da vidim samo igre sa game pass-a.\nJel to zato sto nas nema na listi gde je dostupan game pass?\nUspeo sam kada sam prebacio region na USA.\nPoslednja ispravka: Sakiboj (11.10.2021 u 21:06)\n15.11.2021, 20:47 #258\nXbox 20 Years Anniversary Celebration: https://youtu.be/zmhRditAffU


Odštampaj stranicu - Digitalne komunikacije preko USB konekcije\nRadio-amaterski forum => Digitalne komunikacije => Temu započeo: aleksandar_sabac 19.01.2013. 21:37\nNaslov: Digitalne komunikacije preko USB konekcije\nPoruka od: aleksandar_sabac 19.01.2013. 21:37\nNaslov: Odg: Digitalne komunikacije preko USB konekcije\nPoruka od: BPD 20.01.2013. 01:25\nPoruka od: aleksandar_sabac 20.01.2013. 07:29\nPoruka od: BPD 22.01.2013. 01:13\nPoruka od: aleksandar_sabac 23.01.2013. 22:08\nPoruka od: BPD 23.01.2013. 23:42\nSto bi se reklo, napravio si akusticku spregu :) Naravno da moze i tako, ali ima svojih nedostataka. Najvise zbog\njer se upravo taj signal vraca nazad :)\n"kliknu" na neki makro. Da ne govorim o njihovom nepoznavanju sablona veze i znacenja kratica :( Na srecu