Izvor: Beta, 12.Dec.2019, 14:23\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao je danas da su počele isplate zarada u javnom sektoru uvećanih od osam do 15 odsto, saopštio je njegov kabinet.Najveće povećanje plata od 15 odsto dobile su medicinske sestre, zatim slede doktori sa povišicom od 10 odsto, koliko su dobili i istraživači u naučno – istraživačkoj delatnosti i zaposleni u ustanovama kulture.Povećanje plata od devet odsto dobili su zaposleni u visokoškolskim ustanovama i ustanovama osnovnog i srednjeg obrazovanja, predškolskim ustanovama, kao i zaposleni u ustanovama socijalne zaštite. Zaposlenima u državnoj upravi mesečna primanja su uvećana osam odsto.Osnovna neto plata medicinske sestre, bez minulog rada, u oktobru 2019. godine iznosila je 42.819 dinara, dok u novembru iznosi 49.242 dinara, dok je osnovna plata doktora specijaliste u oktobru iznosila 87.518 dinara, a u novembru iznosi 96.269 dinara.Zaposlenima u ustanovama socijalne zaštite sa sedmim stepenom stručne spreme, odnosno za socijalnog radnika, psihologa, i voditelja slučaja u Centru za socijalni rad plata je povećana sa 59.422 na 64.770 dinara.Osnovna neto plata, bez minulog rada, sa sedmim stepenom stručne spreme u ustanovama osnovnog i srednjeg obrazovanja i predškolskim ustanovama, za vaspitača, učitelja i nastavnika, je povećana sa 54.216 na 59.095 dinara."U sektoru zdravstva medicinski tehničari u 2020. godini će ...\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao je da su počele isplate zarada u javnom sektoru uvećanih od osam do 15 odsto, saopštio je njegov kabinet. Najveće povećanje plata od 15 odsto dobile su medicinske sestre, zatim slede doktori sa povišicom od 10 odsto, koliko su dobili i istraživači...


Gradska karta - JP "Putevi Srbije"\nU skladu sa Zakonom, Gradska karta se izdaje fizičkim licima koja imaju prebivalište u gradskim opštinama iz teritorijalne jedinice koja ima zaključen ugovor sa upravljačem javnog puta (u daljem tekstu: JP „Putevi Srbije“), za jedno motorno putničko vozilo prve kategorije, u vlasništvu podnosioca zahteva.\nU skladu sa Zakonom, uslove izdavanja i korišćenja gradske karte propisuje teritorijalna jedinica i JP „Putevi Srbije“.\nDa bi ste podneli zahtev za izdavanje gradskih karata, molimo Vas da odaberete teritorijalnu jedinicu kojoj pripadate i pratite dalja uputstva:


XB360 igre KINECT | Game Centar | Video Games - prodavnica igrica\nGame Centar / XBOX 360 / XB360 igre / XB360 igre KINECT\nKINECT senzor pokreta, igre poput Kinect Sports, Zumba Fitnes, UFC trainer i druge simulacije samo na jednom mestu, kod nas!\nXB360 igre KINECT\nJust Dance 2019 – XBOX 360 igra\nJust Dance 3 Special Edition – XBOX 360 – korišćeno\nXB360 igre AKCIONE, XB360 igre AVANTURE, XB360 igre KINECT\nNinja Gaiden 3 – Razors Edge – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre AKCIONE, XB360 igre KINECT, XB360 igre RPG\nFable – The Journey KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nRaving Rabbids – Alive and kicking – XBOX 360 igra\nOnce Upon a Monster – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre DEČIJE, XB360 igre KINECT, XB360 igre SPORT\nMotionsports – Play For Real KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre KINECT, XB360 igre MUZIČKE\nLets Dance With Mel B. – XBOX 360 igra\nKinect Michael Jackson – The Experience – XBOX 360 igra – korišćeno\nIce Age 4 – Continental Drift – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre KINECT, XB360 igre FIGHT\nFighters Uncaged – XBOX 360 igra – korišćeno\nAngry Birds Trilogy – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre KINECT, XB360 igre SPORT\nActive 2 Personal Trainer KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nX360 akcija 3 za 1499, XB360 igre KINECT, XB360 igre MUZIČKE\nZumba Fitness Rush KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nYour Shape Fitness Evolved KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nYour Shape Fitness Evolved 2012 KINECT – XBOX 360 igra – korišćeno\nXB360 igre, XB360 igre KINECT, XB360 igre SPORT\nVirtua Tennis 4 – XBOX 360 igra – korišćeno\nJust Dance 2019 – X360 igra.\nNaravno, za igranje ove igre neophodno je posedovanje KINECT senzora. Igra je namenjena svima koji vole da đuskaju, a fokus ovog dela je na tinejdžerima koji su poludeli za modernom pop i dance muzikom. Sve što treba da uradite jeste da odaberete željenu numeru i možete krenuti sa igranjem kopirajući pokrete virtualnih igrača.\nSvet Nindže nikad pre nije bio tako intenzivno prikazan kao sada!\nFable: The Journey je akciona RPG video igrica, peta po redu iz Fable serije igara. Razvijena je od strane Lionhead studija, a izdata od strane Microsoft studija za Xbox 360, kao Kinect naslov. Najavljena je na Electronic Entertainment Expo-u 2011. godine gde je naglašeno da je priča odvojena i predstavljena kao zasebna.\nOvo je šesta po redu igrica Raving Rabbids franšize, međutim prva koja nije objavljena za Nintento. Igrica je ekskluzivno razvijana za Kinect, i sastoji se od mini igrica za četiri igrača.\nNa potpuno originalan i interaktivan način napravljena je jedna od prvih igara koja je podržavala KINECT tehnologiju. Kroz knjigu stičite čudovištne prijatelje i proživljavajte najluđe avanture, a za prelaženje većine nivoa trebaće vam ogromna koalicija sa istima, kao i veštine plesa, skakanja, letenja i sličnih zanimacija. Ono što je sigurno jeste da ćete se vratiti u formu sa ovom igrom. Igru je gradio dobro poznati Double Fine studio.\nNaučite da đuskate uz pomoć bivše igračice Spice Girls – Mel B. U izdanju Ubisofta očekuje vas preko 20 numera uz pomoć kojih ćete postati kraljica podijuma.\n5. Cameo – Word Up…\nZakotrljajte lešnik! Igra vam pruža mogućnosti da igrate protiv „računara“ ili protiv drugara u različitim i interesantnim takmičarskim modovima. Igra, kao i sam film namenjena je pre svega mlađoj populaciji, ali „nema zime“ da će obradiovati i starije ljubitelje ovog sjanoj animiranog filma.\nJedna od prvih borilačkih igara koja se pojavila na XBOX 360 konzolama prilagođena za igranje sa kinect senzorom. Igru karakteriše kompleksni borilački stila sa preko 70 različitih udaraca. Svaki potez rukom i nogom u određenom ugli i pri određenoj brzini predstavlja jedinstven udarac kojim protivniku oduzima energiju. Spojite lepo i korisno – izuzetno zabavna igra koja će vas naterati da se dobro oznojite kraj „malih“ ekrana.\nAngry Birds spada u tzv. „kuga“ igre. Zaraza koju gejmerski svet nije pamtio od pojave Tetrisa recimo. Angry Birds Trilogy sastoji se od tri naslova:\noriginalne igre za mobilni Angry Birds\nnastavka Angry Birds Seasons\ni filma Angry Birds Rio\nFitness Club u Vašoj dnevnoj sobi, na Vašoj omiljenoj konzoli.\nOčekuje vas 9 različitih plesnih pravaca uz sjajnu kinect tehnologiju!\nFokus je na stvarnju fitnes programa koji odgovara Vama, a daje mogućnost da vežbate u privatnosti svoje sobe. Uz pomoć ovog uređaja faktički dobijate privatnog „KINECT-trenera“ koji će ispravljati Vaše pokrete ukoliko grešite glasovnim i vizuelnim komandama poput: „podigni glavu, spusti je niže, višlje koleno i slično.“ Sve što Vam je za ovu igricu potrebno je KINECT uređaj i prostorija dimenzija 3×3 metra. Ono što ovu igricu razlikuje od drugih sportskih jeste što Your Shape na sve načine pokušava da prenese iskustvo iz teretane u Vaš dom.\nFokus je na stvarnju fitnes programa koji odgovara Vama, a daje mogućnost da vežbate u privatnosti svoje sobe. Uz pomoć ovog uređaja faktički dobijate privatnog „KINECT-trenera“ koji će ispravljati Vaše pokrete ukoliko grešite glasovnim i vizuelnim komandama poput: „podigni glavu, spusti je niže, višlje koleno i slično.“ Sve što Vam je za ovu igricu potrebno je KINECT uređaj i prostorija dimenzija 3×3 metra.\nAutorski tim je s pravom isticao da će Virtua Tennis 4 biti dosad najzabavniji nastavak sada i uz MOVE podršku.


Za ubistvo Strahinje Stojanovića osumnjičen ugostitelj iz Gradiške - Banjaluka24\n0 Dijeljenja 189Pregleda\nMilivoje L. ugostitelj star 50 godina iz Gradiške osumnjičen je za ubistvo Strahinje Stojanovića 13. septembra na Novom Beogradu, a riječ o licu koje je odavno poznato policiji, prenijeli su beogradski mediji.\nMilivoje, koji ima srpsko, hrvatsko i državljanstvo BiH, prije dvije decenije je hapšen zbog podmetanja eksploziva u jednu kuću u Banjaluci, kao i zbog prebijanja jednog biznismena, prenio je “Kurir”.\nStrahinji su u eksploziji amputirane obje noge i on je nedugo zatim podlegao povredama na Urgentom centru u Beogradu.\nRanije danas MUP Srbije je saopštio da se sumnja da je M.L. 13. septembra u jutarnjim časovima, iz stana na Vračaru otišao električnim biciklom do jedne podzemne garaže u Novom Beogradu, gdje je na automobil Strahinje Stojanovića postavio improvizovanu eksplozivnu napravu.\nOn je, kako se sumnja, eksplozivnu napravu, koju je postavio na donji dio karoserije ispod vozačevog sjedišta, vozeći bicikl daljinski aktivirao istog dana oko 12.00 časova, a od zadobijenih povreda Strahinja je ubrzo preminuo. Policija je, po nalogu Višeg javnog tužilaštva, protiv Milivoja podnijela krivičnu prijavu zbog sumnje da je izvršio krivično djelo teško ubistvo. U saradnji sa drugim državnim organima u toku je raspisivanje međunarodne potjernice, pošto osumnjičeni nije samo državljanin Srbije.


ULICA KOJA JE BILA PONOS NOVOG SADA DANAS JE POPRIŠTE MASOVNIH TUČA I STECIŠTE SILIKONSKIH LEPOTICA: A šta bi na to rekao Laza Telečki?\nULICA KOJA JE BILA PONOS NOVOG SADA DANAS JE POPRIŠTE MASOVNIH TUČA I STECIŠTE SILIKONSKIH LEPOTICA: A šta bi na to rekao Laza Telečki?\nAutor: Glas javnosti 24.09.2020. u 18:52\nUlica Laze Telečkog u Novom Sadu bila je poprište masovne noćne tuče u kojoj je jedna osoba povređena. Prema saznanjima policije sa lica mest nakon kraće verbalne rasprave oko računa u ugostiteljskom objektu kelner tog lokala oštećenog gurnuo s leđa.\nZoran Krulj iz Hitne pomoći, kaže da je njihova ekipa je na lice mesta došla po pozivu policije u pola dva, kada su se učesnici incidenta nalazili na uglu Laze Telečkog i Mite Ružića.\nU Kliničkom centru Vojvodine su rekli da je u toku noći u tu zdravstvenu ustanovu primljen O. S. (23) sa teškim telesnim povredama u vidu isčašenja lakta leve ruke.\n- Posle hitne, blagovremene, kompletne dijagnostike, lekarske pomoći i zbrinjavanja, pacijent je otpušten na dalje kućno lečenje - navode u KCV-u.\nPolicija s druge strani tvrdi da je mladić je povređen i prevezen je u Klinički centar Vojvodine, gde su mu kako tvrde konstatovane lake telesne povrede.\nUlica Laze Telečkog koja je nekada bila ponos grada Novog Sada danas je mesto okupljanja novopečenih biznismena, silikonskih lepotica i momaka koji su spremni da se pobiju za skoro svaku sitnicu.\nLaza Telečki u čijoj se ulici skupljaju ovi ljudi, da je danas kojim slučajem živ, na sve ovo bi sigurno odgovorio Šekspirovim citatom "svet je pozornica na kojoj svako igra svoju ulogu". Malo ljudi zna da je Laza Telečki bio prva glumačka zvezda na ovim prostorima i čovek koji je doneo Šekspira u Srbiju.\nLaza Telečki je bio glumac, prevodilac i reditelj. Rođen je u selu Kumane (sada u opštini Novi Bečej), 1839. a umro je u Novom Sadu 1873. godine. Odrastao je u siromašnoj porodici, rano je ostao bez oca, njega i petoro braće i sestara othranila je majka. Pohađao je Karlovačku gimnaziju, a završio je pripravnu školu za tehničke studije u Budimu. Pohađao je Politehnički fakultet u Pragu , ali ga je morao napustiti zbog nedostatka novca. Posle studija vratio se u Novi Sad gde je neko vreme radio kao pisar u advokatskoj kancelariji Svetozara Miletića, ali ga je brzo privukla gluma pa je u novoosnovanom Srpskom Narodnom Pozorištu povremeno dobijao sporedne uloge, mahom iz domaćeg repertoara.\nRodonačelnik je igranja Šekspirovih drama u Srba i mnogo je doprineo popularnosti Viljema Šekspira na ovim prostorima i u našim pozorištima. U rodnom selu već 25 godina traje manifestacija "Dani Laze Telečkog" na kojoj se izuzetne glumačke doprinose dodeljuje nagrada ”Maska Laze Telečkog”. Umro je od tuberkoloze 1873. godine u 32.-oj godini. Iza njega su ostale udovica i ćerka Danica, kasnije udata Bandić koja je skoro dostigla očevu popularnost, jer je bila takođe glumica i književnica. Naročito je bila plodna kao pisac knjiga za decu pa je zato i prozvana “čika Jova u prozi“. Laza Telečki je sahranjen na Almaškom groblju u Novom Sadu, a u Srpskom narodnom pozorištu se nalazi i njegova bista.\nTučaSrpsko narodno pozorišteNovi SadLaza Telečki


Strani građevinci odvedoše i udato i neudato s juga Srbije - Stormfront\nStrani građevinci odvedoše i udato i neudato s juga Srbije\n12-15-2013, 12:27 PM #1\nПостајемо као Тајланд, где странци долазе да покупе наше жене. Често се поносимо уместо да нас је срамота, како странци воле сплавове по Београду. Зна се зашто воле. Воле за мале паре да попију, поједу, и појебу нешто што у својој земљи могу само да маштају. А не морају да јуре Азијаткиње по Банкоку и мисле да ли ће да нахватају транвестита...\nLJUBAV NA KORIDORU 10: Strani građevinci odvedoše i udato i neudato s juga Srbije\nDRUŠTVO15:23, 14.12.2013.Autor: RTS\nAjde za devojke je u redu. Neka se udaju, vide Grčku i neka idu tamo. Ali, one koje su u braku, ne bi trebalo da nam ih vode, kaže odbornik iz Bele Palanke\nVRANJE - Dolazak radnika iz inostranstva, koji rade na izgradnji Koridora 10, doveo je do sklapanja mešovitih brakova sa ženama iz Srbije, ali i do mnogih razvoda. Stručnjaci tvrde da su, u vreme krize, stranci poseban izazov za naše žene. Od Niša do granice sa Bugarskom najviše je radnika iz Grčke.\nPosao na izgradnji Koridora 10 kroz našu zemlju poveren je uglavnom stranim firmama, čiji su se radnici već odomaćili na jugu Srbije.\nNavikli su, kažu, na mentalitet južnjaka, ukusnu hranu i gostoprimstvo. Nisu retki ni sklopljeni mešoviti brakovi između naših žena i stranih radnika. Na istočnom kraku Koridora, ipak, češći su razvodi. Kao razlozi, najčešće se pominju siromaštvo, netoleracija, ali i preljuba.\nPirot je po broju razvoda u Srbiji skoro na vrhu tabele. Prošle godine 300 parova odlučilo je da sklopi brak, a 129 da se posle mnogo godina zajedničkog života raziđe.\n"Loša ekonomska situacija dovodi do nezadovoljstva jednog od supružnika. Kada imate nezadovoljstvo u porodici, neko od supružnika traži nove momente, prilike ili situacije gde će biti zadovoljan", objašnjava direktorka Centra za socijalni rad u Pirotu Marija Vasić.\nStručnjaci tvrde da su, u vreme krize, stranci poseban izazov za naše žene. Od Niša do granice sa Bugarskom najviše je radnika iz Grčke. Vlasnik preduzeća za angažovanje srpskih radnika u Pirotu Veroljub Đurić ne smatra da su stranci lepši od Srba, "ali da imaju više para, to svakako".\nDuž Koridora, vlasnici restorana su, kažu, zadovoljni poslom, jer novih parova je dosta, pa je i zarada veća. "Šta se čuje u kafani, iz kafane ne izlazi dalje", rekao je vlasnik kafane u Dimitrovgradu Dragiša Todorov. U Beloj Palanci kažu da je izgleda "vrag odneo šalu" i da ne znaju kako da zaustave odlazak svojih žena u Grčku. To pitanje nedavno je postavljeno i na zasedanju lokalnog parlamenta.\n"Rekoh na kraju, aman ljudi šta ovo bi, ali počeše i žene da nam vode! Ajde za devojke je u redu. Neka se udaju, vide Grčku i neka idu tamo. Ali, one koje su u braku, ne bi trebalo da nam ih vode", kaže odbornik SPS-a SO Bela Palanka Dušan Jovanović.\nOdbornici iz Skupštine Bele Palanke, mesta koje je do sada dalo tri lepotice nekadašnje Jugoslavije, predložili su formiranje komisije za rešavanje svih problema koje je doneo Koridor, uključujući i ovaj najnoviji.\n12-15-2013, 09:10 PM #2\nRe: Strani građevinci odvedoše i udato i neudato s juga Srbije\nКакав је то профил жене која ће да појури за масним и црним Грком, по свему судећи физичким радником\nТа боље и да иде.\nНису сви Грци "масни и црни", многи од њих сасвим личе на нас. Уосталом, боље је да се наше девојке удају за православне и нама културно и психолошки блиске Грке, него за западњаке или, не дај Боже, за смеће од Хрвата, балија и Шиптара.\n12-29-2013, 02:01 PM #4\nНајбоље би било да се удају за наше мушкарце, уместо да се угледају на разне Шкрндељуше, Цеце, Секе и Меке и да жуде за неморалом (част изузецима).\nVojislav Šešelj građanima Srbije – Srbiji je dosta ponižavanja! Zmajar Општа дискусија 28 03-06-2011 09:54 AM\nStari dokumenti i dosijei BIA još nedostupni za građane Srbije Zero Tolerance Вести 0 11-21-2007 09:29 AM\nPage generated in 0.63615 seconds with 11 queries


Dumić stekao pravo nastupa za Bosnu i Hercegovinu - SportSport.ba\nDumić stekao pravo nastupa za Bosnu i Hercegovinu\nPotvrđeno iz Fudbalskog saveza BiH\nFudbaler NEC Nijemegena, Dario Dumić, mogao bi pojačati konkurenciju u fudbalskoj reprezentaciji Bosne i Hercegovine.\nO. Lekić 02.08.16. 11:02\nNaime, u Fudbalski savez Bosne i Hercegovine danas je stigla zvanična potvrda da Dario Dumić može nastupiti za reprezentaciju Bosne i Hercegovine.\nFIFA Komitet za status igrača je prihvatio zahtjev Dumića i NS/FS BiH za promjenu sportskog državljanstva tako da odbrambeni igrač holandskog NEC Nijemegena sata ima pravo nastupa za naš nacionalni tim, navodi se na službenoj stranici FSBiH.\nDumić je rođen 30. januara 1992. godine u Sarajevu, a osim NEC Nijemegena bio je član engleskog Norwich Citya i danskog Brondbya.


Planinari "Železničara" osvojili Materhorn - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Planinari „Železničara“ osvojili Materhorn\nNeko drugi 17. avgust 2011. Sport Postavite komentar\nEkspedicija Planinarskog društva „Železničar“ iz Novog Beograda uspela je prošlog vikenda da osvoji vrh Materhorn (4.478 m), san svakog planinara alpiniste.\nU ekipi koja je na vrhu razvila zastavu „Železničara“ bili su Radmilo Marić, Nikola Radojević i Bojan Dulejan. Time su potvrdili prošlogodišnji uspeh kada su se popeli i na Mon Blan. Radmilo Marić i Nikola Radojević su iskusni planinari i predavači u školi visokogorstva koju već deset godina, svake zime organizuje PSD „Železničar“ tako da se u njoj obučilo više od sto planinara, visokogoraca.\nMaterhorn je planina koja traži maksimum fizičke i mentalne snage. Uspon na vrh je izuzetno zahtevan, a naročito je opasan silazak jer tada već sustiže umor, a euforično raspoloženje posle osvojenog vrha dovodi do pada koncentracije.\nIako mnogi to ne znaju, vrh Materhorn svima je dobro poznat. To je šiljasti vrh sa logoa „Toblerona“ čokolada i jedan od simbola Alpa, po mnogima i planine uopšte, san svakog alpiniste i inspiracija mnogih umetnika. Geografski pripada masivu Peninskih Alpa, prostire se duž granice Italije i Francuske, sa vrhom na visini od 4.478 metara.\nZa Materhorn je vezana i crna statistika jer je najsmrtonosniji vrhu u Alpima, na kome je od prvog pokušaja uspona 1861. do danas poginulo više od 500 alpinista. (NBg info)\nPrethodni Predlozi za ime novog mosta\nSledeći Pratite opštinu Novi Beograd i na Facebook stranici


BRAVO MALI, BIĆE SPORTISTA OD TEBE: Napadač Partizana pokazao fer-plej za dubok naklon! - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News\nBRAVO MALI, BIĆE SPORTISTA OD TEBE: Napadač Partizana pokazao fer-plej za dubok naklon!\nStefan Smuđa 16.03.2015., 23:35 1 komentar\nMarko Platiša je omladinski fudbaler Partizana koji je u nedelju na najvećem srpskom stadionu demonstrirao svim ljubiteljima fudbala šta znači fer-plej. I to ni manje ni više nego protiv večitog rivala, Crvene zvezde.\n‘Večiti’ derbi između omladinaca Partizana i Crvene zvezde završen je bez golova, a da je umesto Marka Platiše na terenu bio bilo koja druga svetska zvezda krajnji rezultat ne bi bio 0:0. I to, ne zato što bi on bolje rešio neku situaciju na terenu, nego zato što ne bi ispoštovao osnovna pravila fer-pleja.\nNaime, u jednom od mnogobrojnih napada Partizana došlo je do sudara igrača crno-belih Rudana i golmana Zvezde Vizića koji je od udarca ostao da leži na zemlji. Lopta se odbila do Marka Platiše, koji je umesto da je smesti u praznu mrežu i donese pobedu svom timu, odustao od te namere i izbacio loptu u aut, kako bu se ukazala pomoć golmanu večitog rivala.\nŠta reći posle ovakvog poteza, osim ‘kapa dole majstore’! Ovakve stvari svakako vraćaju veru u naš fudbal.\nCrvena ZvezdaMarko PlatišaomladinciPartizan\nPrethodna vest SERIJA A: Miha šokirao Olimpiko i nokautirao Romu, ‘Viola’ preokretom rastužila Inzagija! (VIDEO)\nSledeća vest DILEMA: Da li na slici vidite kapitena srpske reprezentacije ili Harisona Forda? (FOTO)\n18.03.2015. at 08:20\nLepo je to i sportski, samo mi nije jasno da to ne pomenu trenercic po nadimku Lalatovic, vec govori o dominaciji ekipe koja je ustvari trebalo da izgubi mec ali iz razloga fer pleja na sta ja kao navijac zvezde skidam kapu cestitam, mislim da je nazovi trenercic trebao taj detalj u prvom komentaru da spomene, a ne da sam sebe i ostale ljude oko struke i sebe laze\nHotSport 19.09.2021., 21:55\nHotSport 19.09.2021., 21:27\nSTANKOVIĆ PONOSAN NA MLADE IGRAČE: Treba više karaktera za ovaj meč, kontrolisali smo igru do Partizanovog gola! (FOTO) (VIDEO)\nIvan Dobrić 19.09.2021., 20:36\nSTANOJEVIĆ ŽALI ZA PROPUŠTENIM PRILIKAMA: Mislim da smo zaslužili pobedu, počeli smo bojažljivo, ali smo se probudili! (FOTO) (VIDEO)\nIvan Dobrić 19.09.2021., 20:25\nIvan Dobrić 19.09.2021., 19:57\nHotSport 19.09.2021., 19:25\nSERIJA A: Miha šokirao Olimpiko i nokautirao Romu, ‘Viola’ preokretom rastužila Inzagija! (VIDEO)\nDILEMA: Da li na slici vidite kapitena srpske reprezentacije ili Harisona Forda? (FOTO)


Kako izgleda pandemija iz vizure mladih | Original\n25/06/2021 25/06/2021 Radar nove generacije by editor\nKako izgleda pandemija iz vizure mladih\nEXIT festival predstavlja kratki film o tome kako izgleda pandemija iz vizure mladih, koji pokazuje ključan segment života, na koji su proteklih 15 meseci veoma uticali.\nTagovi: exit iz ugla mladih pandemija\nBudi kulturanOtvoren 58. Oktobarski salon: "Sanjari" ceo Beograd


Kodifikacija – koncept, klasifikacija i historija – Legalist.ba - Pravni Internet Magazin\n12. October 2019. Legalist tim Stručni tekstovi 0\nKodifikacija - Hamurabijev zakonik\nNaziv kodifikacija (lat. codificatio; eng. codification; njem. kodifizierung, kodifikation, franc. codification) dolazi od lat. caudex, codex – deblo, panj, knjiga i facere – činiti.1\n1. Koncept kodifikacije\n1.1. Definicija i pojam kodifikacije\nKodifikacija u širem smislu predstavlja donošenje zakona i drugih pisanih izvora prava kojima se prije svega zamjenjuje do tada važeće običajno pravo, odnosno sudska praksa, kojim je dotada to područje bilo uređeno ili se stvara posve novo pravo, koje prije nije postojalo ni u obliku običaja ni u praksi sudova.2\nKodifikacija u užem smislu je donošenje velikih zakona (kodeksa), kojima se obuhvataju u cjelini velike oblasti ili grane prava i tako se pravo sistematizira u malom broju velikih zakona.3 Time se stvara jedinstvena pravna cjelina utemeljena na jedinstvenim načelima, radi objedinjavanja normi razasutih u malim zakonima.\nKodifikacija se može definirati i kao „proces u kome najviši politički autoritet u jednoj političkoj jedinici unosi u pravni sistem te jedinice jedinstven, novoosmišljen i pravnoobavezujući zakonik“.4 Rezultat kodifikacije je zakonik ili kodeks koji se može definisati kao cjelina pravnih normi koje obuhvataju sve ili većinu aspekata određene pravne oblasti ili grane.\n1.2. Koncept kodifikacije\nPutem kodifikacije se iznova uređuje određena grana prava. Tako da zakonik zamijenjuje ranije izvore prava, koji svakako mogu poslužiti kao građa za izradu novog zakonika. Time se kodifikacija razlikuje od tzv. inkorporacije, koja se sastoji od prostog sjedinjavanja postojećih manjih zakona i drugih izvora prava u jedan veliki zakonik, bez prerađivanja njihovog sadržaja.\nKodifikacija je manje-više nužna etapa u razvoju prava jedne države. Kada jedan određeni pravni poredak postoji relativno dugo, kada se ustali i stekne dovoljnu unutrašnju razvijenost i usklađenost, kad se pravni odnosi dovoljno učvrste i kad se prestanu brzo i naglo mijenjati, onda dolazi do kodifikacije.\nZakonici, tj. kodeksi su sistematska djela, čiji tvorci nastoje da daju unutrašnju usklađenost cjelini pravnih normi, tako da bi zakonik mogao da traje duže od političke okolnosti u kojima nastaje. Međutim, da bi se postigla unutrašnja usklađenost pravnih normi potreban je i odgovarajući razvoj pravne nauke i tehnike. Kodeksi, naime, posjeduju naslov, kolekciju teksta, tabelu sadržaja i indekse.5\nNaslov kodifikacije, kao što je na primjer Austrijski opći građanski zakonik, nam govori koja je pravna oblast kodifikovana u zakoniku. Tako je u navedenom zakoniku kodifikovano građansko pravo, dok je npr. u Francuskom krivičnom zakoniku riječ o kodifikaciji krivičnog prava. Kolekcija teksta su pravne norme koje uređuju određenu granu prava (npr. građansko pravo, krivično pravo) na teritoriju jedne zemlje. U tabeli sadržaja se nalazi sadržaj zakonika, dok indeks služi da bi se olakšalo pronalaženje odgovarajuće pravne norme u zakoniku.\n1.3. Ciljevi kodifikacije\nGlavni ciljevi kodifikacije su ujednačenje odnosno unifikacija prava, pojednostavljivanje pronalaženja pravnih normi i eventualna promjena u pravu. Međutim, treba imati na umu da svaka kodifikacija ne mora biti vođena svim navedenim ciljevima.\nUjednačavanje tj. unifikacija prava je jedan od glavnih ciljeva kodifikacije. Naime, u historiji je vrlo česta pojava pravnog partiklurizma na određenoj teritorijii. Što znači da na jednoj teritoriji različiti pravni propisi važe za istu granu prava. Tada je kodifikacija efikasan način da se ukine partikularizam prava.\nUslijed velikog broja i raznovrsnoti izvora pravnom subjektu je otežano snalaženje u pravnom sistemu i pronalaženje potrebnih pravnih normi. Upravo iz tog razloga kodifikacija je također vrlo efikasno sredstvo za omogućavanje lakšeg pronalaženja potrebnih pravnih normi za konkretan slučaj.\nKao što je već spomenuto cilj kodifikacije može biti i promjena u pozitivnom pravu. Ovakve kodifikacije se nazivaju reformne kodifikacije, jer umjesto starih zastarijelih pravnih normi uvode nove koncepte i nove pravne norme.\n1.4. Uslovi kodifikacije\nKodifikacija je uvijet modernizacije prava i da bi se mogla izvršiti kodifikacija određene grane jednog pravnog sistema, potrebno je da se prije toga ostvare tri uslova. Kao prvo, potrebno je da u pravnom sistemu postoji visoko uvažavanje pisanog prava.\nKao drugi uslov javlja se potreba da zakonodavna vlast u određenom pravnom sistemu ne smije biti podijeljena između dva ili više suprotnih faktora koji utiču na vlast, jer je najčešće u takvim slučajevima važnija borba za prevlast, nego kodifikacija. Iz toga slijedi zaključak da je potrebna visoka koncentracija vlasti da bi došlo do uspješne kodifikacije određene oblasti u pravu.\nAko postoji visoka kocentracija vlasti u rukama jednog zakonodavnog tijela, onda je potrebno da taj politički autoritet ima volju da nametne zakonik ili kodeks. Bez volje političkog autoriteta za kodifikaciju nema ni same kodifikacije prava. Dakle volja političkog autoriteta je treći uslov za kodifikaciju.\n1.5. Faktori koji pomažu proces kodifikacije\nAko su ispunjena tri uslova potrebna za kodifikaciju, onda postoji i nekoliko faktora koji mogu da potpomognu tj. ubrzaju kodifikaciju. To su:\na) haotičnost postoječeg prava;\nb) pravo nije u skladu sa postoječom situacijom u društvo zbog radiklanih promjena koje su se desile u društvu;\nc) postojeće pravno je zastarjelo;\nd) postoji ranija kodifikacija koja može da ubrza kodifikaciju služeći kao model;\ne) postoje pravnici koji su spremni da igraju ulogu u izradi kodeksa.6\n2. Klasifikacija kodifikacija\n2.1. Konzervativne i reformističke kodifikacije\nKodifikacije možemo podijeliti na konzervativne i reformističke kodifikacije. Ova podjela kodifikacija je izvršena prema kriteriju da li su kodifikacije rađene sa ciljem inovacije, tj. unošenjem novog koncepta i novih pravnih normi u pravni poredak ili ne.\nProces kodifikacije može biti sistematizacija prava, utemeljena na jedinstvenim logičkim načelima već postojećih pravnih pravila. U ovom slučaju se radi o ujedninjavanju normi razasutih u raličitim zakonima, unifikaciji tj. ujednačenju prava i uklanjanju proturječja samih pravnih normi. Ove kodifikacije se nazivaju konzervativne kodifikacije jer ne sadrže element inovacije.\nKodifikacija sa druge strane može biti donošenje novih pravnih normi kojima se zamjenjuje zastarijelo pravo. Ove kodifikacije se nazivaju reformističke kodifikacije, jer se pored postojećeg prava u zakonik unose novi koncepti i nove pravne norme. Drugačije rečeno ove kodifikacije sadrže element inovacije.\n2.2. Ostale klasifikacije kodifikacija\nKodifikacije možemo razlikovati i prema sadržaju koji kodifikacija reguliše. Tako da razlikujemo kodifikacije cjelokupnog prava, te kodifikacije pojedninih grana prava kao što su građansko, krivinčno, procesno pravo…\nKodifikacije također možemo podijeliti i prema periodu kada su nastale. Prema ovom kriteriju kodifikacije dijelimo na kodifikacije predmodernog doba i kodifikacije modernog doba.\n3. Historija kodifikacije\nKodifikacija je manje-više nužna etapa u razvoju svakog pravnog poredka. Ako se kodifikacija posmatra historijski, može se lako utvrditi da se javlja kao posljedica dovoljne zrelosti odgovarajućih pravnih poredaka.7\nZa vrijeme starog i srednjeg vijeka kodifikacijom se obuhvaćalo nekoliko pravnih grana, a često se kodifikovalo i cijelokupno pravo jedne države.\nRazvoj pojma kodifikacije u antičkom svijetu je osnovni korak u pokušaju da se osnuje vlast zakona, a ne vlast ljudi. Rana faza ovog razvoja je obično zahtjev za tačno pisanim zakonom, prema kojem svaki čovjek zna što smije, a što ne smije. Zakonik garantuje da sudac mora postupati u skladu sa unaprijed uspostavljenim pravilima.\n3.1. Prve kodifikacije\nPojam kodifikacije je mnogo stariji nego što se nekada mislilo. Godine 1901. otkriven je Hamurabijev zakonik, za kojeg se u tom periodu smatralo da je najstariji zakonik u povijesti čovječanstva. Najstarija značajna kodifikacija izvršena je za vrijeme vladavine babilonskog imperatora Hamurabija. Hamurabijev zakonik je urađen oko 1750. g.p.n.e., sadrži oko 282 člana koji regulišu porodično, obligaciono i krivično pravo, te organizuju sudove.\nMeđutim, skorija otkrića su proširila povijest kodifikacije. Tako se danas smatra da je prva kodifikacija koja je nastala Zakonik Ur-Nammu, zakonik urskog kralja koji je nastao negdje oko 2050. g.p.n.e. Otkrivena je i kopija zakonika napisana nekad za vrijeme Hamurabija.8 Pored ove dvije kodifikacije značajan je i zakonik Lipit-ištara iz 1850. g.p.n.e.\nOsim ovih pisanih zakonika sa Bliskog istoka, na tlu Grčke su nastali zakonici koje su napisali Drakon (oko 621. p.n.e.), Solon (594. p.n.e) i Likurg (9 st.p.n.e.). Međutim jedini sačuvani izvor ranog grčkog prava je Gortinski zakonik iz 5. st.p.n.e.\nHistorija Rima, odnosno rimskog prava počinje i završava sa kodifikacijama prava. Tako rimsko pravo počinje sa Zakonikom dvanaest ploča (Lex Duodecim Tabularum) iz 451. p.n.e., a završava sa Justinijanovom kodifikacijom (Corpus iuris civilis) koja je nastala u periodu od 528. do 533. g.n.e. Ova kodifikacija će imati veliki historijski značaj za sve buduće kodifikacije.\n3.2. Kodifikacija u srednjem vijeku\nNakon pada Rimskog carstva, odnosno tokom feudalizma izvršeni su veći ili manji pokušaji kodifikacije, ali su se oni obavljali uglavnom u malom obimu i obuhvatali samo pojedine grupe prava. To je i razumljivo ako se ima u vidu feudalna rasparčanost, koja je onemogućavala stvaranje stabilnih pravnih poredaka na većem teritoriju.\nOve su kodifikacije vođene istim ciljem kao i Zakonik dvanaest ploča, svodeći na taj način običajno pravo na pisanu formu. Najpoznatiji barbarski zakonici su bili Salijski zakon (Lex salica) iz 6. stoljeća i Ripuarski zakon (Lex ribuaria) iz 6. stoljeća.\nU 12. stoljeću na univerzitetima u Italiji dolazi do recepcije rimskog prava. U isto vrijeme lokalno pravo je u Evropi došlo do tačke kada je kodifikacija bila potrebna što zbog kompleksnosti, što zbog neujednačenosti prava. Također je jačanje centralne vlasti u evropskim srednjovijekovnim državama je podpomoglo kodifikacije prava. Najznačajnija kodifikacija iz ovog perioda Los Siete Partidas (Zakonik u sedam dijelova) izdat 1265. godine. Pored ove kodifikacije značajne je još i Saksonsko ogledalo iz 1255., Švapsko ogledalo iz 1275., te Austrijsko zemaljsko pravo iz 1290.\n3.3. Kodifikacija u novom vijeku\nPolovinom petnaestog stoljeća u Francuskoj se kodifikuje običajno pravo, a u sedamnaestom stoljeću se taj proces kodifikacije običajnog prava širi i na prostore drugih evropskih država. Tako se 1683. godine u Danskoj proglašava Danse Lov, kodifikacija privatnog, krivičnog i procesnog prava.\nTokom osamnaestog stoljeća u Evropi se kodifikacije rade pod utjecajem prosvjetiteljstva, koje teži preispitivanju cjelokupne tradicije. Tako da je 1751. godine proglašen Codex iuris Bavarici criminalis (Bavarski krivični zakonik), 1794. Allgemeines Landrecht fur die preussischen Staaten (Opšte zemaljsko pravo za pruske države), a u Austriji je došlo do proglašenja Krivičnog zakonika Marije Terezije (Constitutio criminalis Theresiana).\n3.3.1. Kodifikacija u muslimanskim zemljama\nU muslimanskim zemljama je također došlo do pojave kodifikacije, ali u nešto drugačijem vidu. Proces kodifikacije se u arapskom jeziku označavao kao taknin što znači načiniti zakon. Rezultat tog procesa je bio kanun, tj. zakon koji je izdala muslimanska politička vlast. Kanunina su regulisana samo pitanja o kojima se ništa ne spominje u šerijatskom pravu, a to su najčešće bila pitanja iz oblasti regulisanja države organizacije. Kanuni su sakupljani u zbirke nazvane kanunname, od kojih je najpoznatija Kanunnama o organizaciji države iz vremena sultana Mehmeda Fatiha (15. stoljeće). Osmanska praksa izdavanja kanuna otvoriće vrata prihvatanju modernih zakona u Osmanskoj državi tokom devetnaestog stoljeća.9\n3.3.2. Buržoaske kodifikacije\nPobjedom kapitalizma i buržoaskih revolucija, kojima se stvaraju velike nacionalne države i uvodi jednakost ljudi umjesto feudalnih privilegija, stvoreni su uslovi potpune kodifikacije, koje obezbjeđuju jednakost svih građana zemlje, što odgovara potrebama kapitalističkog režima.10\nPrva velika buržoaska kodifikacija izvršena je po dolasku Napolena Bonaparte na vlast, nakon francuske revolucije. Kao rezultat 1804. proglašen je Code Civil des Francais (Francuski građanski zakonik), koji se u vrijeme Napolenove zvao Napoleonov zakonik. Nekoliko godina kasnije (1811. godine) Austrija je kao ‘kontrakodifikaciju’ Francuskom građanskom zakoniku donijela svoj građanski zakonik nazvan Allgemeines Burgerliches Gesetzbuch fur die deutschen Erblander (Austrijski građanski zakonik).\nIz ovog perioda također treba spomenuti još neke kodifikacije. Tako se 1900. u Njemačkoj počeo primjenjivati Burgerliches Gesetbuch (Njemački građanski zakonik). U švajcarskoj je 1907. godine švajcarski parlament usvojio Schweizerisches Zivilgesetbuch (Švajcarski građanski zakonik). Dok je u Osmanskom carstvu došlo do primjene Medželle (Osmanski građanski zakonik), a u Crnoj Gori je 1888. godine došlo do proglašenja Opštog imovinskog zakonika za Crnu Goru.\n3.3.3. Kodifikacija tokom dugog devetnaestog vijeka\nKodifikacije nastale u periodu od 1789. do početka Prvog svjetskog rata 1914., periodu poznatom pod imenom ‘dugi devetnaesti vijek’, karakteriše nekoliko crta. Kao prvo sve one su nastale kao rezultat epohe prosvjetiteljstva. Tako da su vrijednosti koje ove kodifikacije ističu bile: jednakost građana, sloboda privatno-pravnih odnosa i sloboda ekonomske aktivnosti. Većinu kodifikacija iz ovog perioda karakteriše to da su nastalale pod uticajem škole prirodnog prava, koja je isticala postojanje transcedentog sistema vrijednosti. Treća karakteristika kodifikacija je pozitivistički pristup pravu. Također, treba spomenuti da su kodifikacije iz ovog vremena korištene u svrhu kreiranja pravnih sistema na osnovu principa nacionalnog jedinstva. Konačno kao petu karakteristika kodifikacija ‘dugog devetnaestog vijeka’ treba spomenuti težnju kodifikatora da se što više pojednostavi pristup pravu a i samo pravo.\nKodifikacije nastale u ovom periodu također karakteriše i to da li su one nastale kao rezultat revolucionarnog preobražaja društva, kao što je slučaj sa Francuskim građanskim zakonikom, ili su kodifikacije nastale sa ciljem da se sačuva postojeće stanje u društvu, kao što je slučaj sa Njemačkim građanskim zakonikom.\nKodifikacije iz ovog perioda su bile kodifikacije samo određene grane prava, za razliku od kodifikacija iz predmodernog prava koje su nastojale da kodifikuju cijelokupno pravo na određenom teritoriju. Jedina kodifikacija iz modernog doba kojom se obuhvatilo čitavo pravo u jednom zakoniku je bio ruski carski Zbornik zakona iz 1835. godine. Međutim, ovaj pokušaj je ostao usamljen u modernom pravu.11\nDok u anglosaksonskim zemljama s obzirom na niz specifičnih uslova, nije uopšte došlo do procesa kodifikacije. Naprotiv, tamo je glavni izvor prava ostalo običajno pravo, odnosno sudska praksa (precedentno pravo).\nMožemo zaključiti da se kodifikacija javlja samo onda kada jedan pravni sistem postoji relativno dugo, kada se ustali i stekne dovoljna unutrašnja razvijenost i usklađenost. Prvobitni cilj kodifikacije u antičkom svijetu je bio pokušaj da se osnuje vlast zakona, a ne vlast ljudi. Međutim razvojem prava, osnovni ciljevi moderne pravne kodifikacije se mijenjaju te oni postaju unifikacija prava, pojednostavljivanje pronalaženja pravnih normi i eventualna promjena u pravu.\nUpravo na osnovu kriterija da li je kodifikacija vođena ciljem promjene prava u određenompravnom sistemu ili ne, možemo izvršiti osnovu podjelu klasifikacija na reformne i konstantne.\nTakođer možemo zaključiti da se većina značajnih kodifikacija javila upravo na području Mediterana. Upravo zbog toga i ne čudi da je francuski pravnik Jacques Bouineau izveo zaključak da je kodifikacija „mediteranski fenomen“.\nEnciklopedija leksikografskog zavoda, Vol. 4, (Zagreb, MCMLXVII), op.cit., str. 262.\nPravna enciklopedija, Vol. 1, (Beograd 1985.), op.cit., str. 617.\nFikret Karčić, Moderne pravne kodifikacije: predavanja i zakonski tekstovi, (Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu, Sarajevo, 2006.), str. 9.\nFikret Karčić, Moderne pravne kodifikacije: predavanja i zakonski tekstovi, (Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu, Sarajevo, 2006.), str. 11.\nEncyclopedia Americana, Vol. 7, (Connecticut, USA 2006.), op.cit., str. 174\nFikret Karčić, Moderne pravne kodifikacije: predavanja i zakonski tekstovi, (Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu, Sarajevo, 2006.), str. 22.\nEnciklopedia leksikografskog zavoda, Vol. 4, (Zagreb MCMLXVII), op.cit., str. 262.\nSlužbene novine FBiH broj 54/19


Zemljotres jačine 6,3 Rihtera pogodio Meksiko - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sedmica u slikama: 18. - 25. maj 2013. Sećanje na Jevreje sa Kosova ubijene u Holokaustu Kosovo Polje: Imam i sveštenik šalju poruku mira Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Zemljotres jačine 6,3 Rihtera pogodio Meksiko Printajte Veličina slova - + 02.04.2012 Zemljotres jačine 6,3 stepeni Rihterove skale pogodio je u ponedeljak Meksiko, saopštilo je američki Geološki institut.\nEpicentar zemljotresa bio je 29 kilometara jugoistočno od Ometepeka, u jugozapadnoj državi Gerero, na dubini od 10 kilometara.\nPotres se osetio i u Meksiko Sitiju, rekli su očevici.\nZa sada nema informacija o eventualnoj šteti ili žrtvama.\nGradonačelnik Meksika Sitija Marselo Ebrard rekao je da nema naznaka o šteti.\nIzbor urednika Stenogrami & kamenogrami Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... Srbija Prvi predsednikov "rođendan" Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda NajčitanijeOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1398) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (1368) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (987) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (870)Reakcije u Beogradu: Nema kompromisa o sporazumu, ispunjen uslov za datum (818)Nemiri u Švedskoj otkrivaju lošu stranu "skandinavskog modela" (706) Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacije (692)Kult pite i bureka u Crnoj Gori (543)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (487)Tekst plana primene sporazuma Beograda i Prištine u koji je RSE imao uvid (485)Najčešće poslanoSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraSkupština Vojvodine usvojila deklaraciju (31)Sveti Njegoš po Amfilohiju (26)Kurspahić: Evropa u susjedstvu (19)Tužilaštvo najavilo žalbu zbog puštanja iz pritvora Živka Budimira (14)Sabor SPC neće razmatrati Amfilohijevu inicijativu o kanonizaciji Njegoša (14)Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacije (14)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (14)Nemiri u Švedskoj otkrivaju lošu stranu "skandinavskog modela" (12)Fijasko još jedne rezolucije o osudi genocida u Srebrenici (11)Reakcije u Beogradu: Nema kompromisa o sporazumu, ispunjen uslov za datum (11)Najgledanije Brutalno ubojstvo u Londonu Kosovo Polje: Imam i sveštenik šalju poruku mira Sedmica u slikama: 18. - 25. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Minerali iz Trepče Sećanje na Jevreje sa Kosova ubijene u Holokaustu Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Živko Budimir pušten na slobodu 200 godina od rođenja Richarda Wagnera Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Miloš Biković Tirke Biković o Mundijalu u Rusiji | Sport | Fudbal\n"Tirke" za MONDO: Da napadnemo Brazilce! 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 03.05.2018. / 15:50\nSrpski glumac Miloš Biković za MONDO prognozira domet "orlova" na predstojećem Mundijalu u Rusiji.\nOd filma (a potom i serije) "Montevideo, Bog te video", Miloš Bikovic je snimio nekoliko filmova, poceo je da gradi karijeru u Rusiji, a to mu je donelo i saradnju sa Antoniom Banderasom u novom ostvarenju "Izvan granica realnosti".\nIpak, uloga jednog od najboljih drpskih i jugoslovenskih fudbalera, Aleksandra Tirnanica-Tirketa, nekako ce mu ostati pecat u karijeri. Ne smao zato što mu je to bila prva velika uloga, kojom se, zapravo, i probio u ovoj industriji.\nZato nas Miloš cesto asocira na "Tirketa", momka sa beogradske Cubure, koji je bio madionicar sa loptom, i sa Blagojem "Mošom" Marjanovicem, cinio, po mngima, najbolji tandem srpskog fudbala.\nU romansiranom filmu "Montevideo, Bog te video", gledali smo kako se tadašnja jugoslovenska reprezentacija bori na prvom Mundijalu, 1930. godine u Urugvaju.\nU epizodi kada se "Tirke", "Moša", "Balerina", "Milutinac" i ostali pripremaju za mec protiv velikog favorita Brazila, videli smo kako im selektor Boško Simonovic zvani "Boža dunster", govori da zaigraju "kolo", da opletu srpsko kolo, savetuje Tirketa da provuce nekom Brazilcu loptu kroz noge, Ivici Beku da... pa da im da gol!\nJugoslavija je tada potpuno iznenadila Brazilce ofanzivnom, lepršavom igrom koja je donela pobedu - 2:1.\nBikovic, naravno, nije fudbaler, ali pitali smo ga da li bi on na predstojecem Mundijalu u Rusiji, savetovao srpske fudbalere da napadnu Brazilce (sa kojima smo u grupi) i šta ocekuje od Srbije.\nOdgovori ce vas iznenaditi!\nmundijal mundijal 2018 svetsko prvenstvo orlovi Miloš Biković glumci\n03.05.2018. / 17:17\nZadovoljan bi bio da dodjemo do polovinefinala, mislim da budem realan, ali to je optimisticno realno !?\n03.05.2018. / 16:47\nLjudi ,koliko se ovaj eksponira, ovo je bolesno.Secam se kada je na Prvoj bio u emisiji o onom bezveznom filmu ,covek je govorio kao da je strucnjak za kosarku .Sada se vasa redakcija setila njega da pita za SP ,kaze covek polufinale .Mozda on i ima nekog znanja o necemu i nije los covek i mozda je i pametan ,ali on sam sebe degradira kada se stalno pojavljuje i prica o svemu i potvrdjuje da skoro da nema pojma o tome sto prica .\n04.05.2018. / 07:04\n@cccc Nije tebi dobro


PLARK - TEME IZ MENADŽMENTA - TEMA001 - Sekretarica je važan administrator\nSekretarica je važan administrator\nKoliko ste zadovoljni svojom sekretaricom ili koliko je ona zadovoljna vama?\nSredinom 60-ih godina, malo ko je mogao predvideti da će se uloga sekretarice toliko promeniti, i da će ona obavljati poslove koje obavlja danas. Savremeni koncept žene u poslovnom svetu u mnogome se razlikuje od preovladavajućeg mišljenja šezdesetih godina dvadesetog veka.\nOvaj tekst namenjen je prvenstveno sekretaricama, ali se takođe odnosi na sve poslovne žene bez obzira na posao kojim se bave.\n1. Većina žena radi van kuće\nKo je mogao zamisliti u 60-im godinama, da će do 90-ih u Americi (ovo svakako važi i kod nas), većina žena biti zaposlena i donositi dodatni prihod. Najnovije cifre pokazuju da je 51% žena zaposleno, a najveći deo čine zaposlene majke. Za mnoga radna mesta žene danas ravnopravno konkurišu sa muškarcima. Poslove lekara, advokata, policajaca, pa čak i pilota preuzimaju žene. Ovo predstavlja šok za one od nas čije su majke bile domaćice, i čijim muževima nije bilo pravo kada bi njihove žene morale da odlaze od kuće na posao. U današnje vreme činioci koji zajedno utiču na sve veće zapošljavanje žena su dostupnost boljeg obrazovanja, nove potrebe koje se javljaju kod žena, promenjen stav prema ulozi žene, kao i neprestana potreba za povećanjem porodičnog budžeta.\n2. Žene žele da se nadmeću za poslove sa muškarcima\nSa toliko puno obrazovanih i sposobnih žena, šansa da se one ravnopravno nadmeću sa muškarcima za bolje poslove je na dohvat ruke. Uobičajeno da ova nova ˝manjinska˝ grupa naiđe na predrasude koje uvek idu uz manjinu, ali žene se dokazuju i polako zadobijaju pravo i zasluženo mesto među muškarcima. Ipak, i danas neki muškarci doživljavaju žene kao nešto što ih može ugroziti, pa mnogi od njih stvaraju odbrambene mehanizme.\n3. Žene traže jednake mogućnosti za usavršavanje\nDanas je lako uočiti brže uključivanje žena u kurseve i seminare koji su nekada bili isključiva privilegija muškaraca. Žene danas imaju jednako pravo na obuku kao i muškarci, pa one sada mogu da zahtevaju ono što im je nekada bilo onemogućeno. Izveštaji pokazuju da se žene ne odriču svojih prava. Može se čak reći da na ovakvim sastancima žene često zauzimaju bolji stav u okviru grupe.\n4. Javljaju se nove dužnosti i nove titule\nU današnje vreme naći ćemo više izvršnih sekretara, izvršnih asistenata ili administrativnih pomoćnika među ženama. Ponekad je osoba već preuzela dužnost i obavlja poslove koje određena titula podrazumeva, ali bez titule. U drugim slučajevima direktor je pomogao ˝tradicionalnoj˝ sekretarici da proširi svoje nadležnosti i ona je dobila odgovarajuću titulu, platu i pogodnosti.\nReklame su odraz i ogledalo vremena. Na jednoj američkoj reklami natpis je glasio: ˝Prošla si dug put, dušo˝, upućujući na jedan proizvod za koji se nekada verovalo da je namenjen isključivo muškarcima. U ˝Wall Street Journal˝ pojavila se reklama na kojoj se jutaršnji izveštaji dostavljaju na sto predsednika kompanije – mlade žene.\nU 1960. godini žene zaposlene u raznim službama nisu mogle ni da sanjaju o kompjuterima i elektronskim računarima, elektronskim kasama, i o svim drugim mašinama koje posao sekretarica čini lakšim, bržim – jednom rečju savršenim. Sekretarica danas raspolaže mnogim tehničkim sredstvima koja olakšavaju obavljanje posla, zbog čega joj ostaje više vremena na raspolaganju da proširi posao i učini ga produktivnijim. Da li će do toga zaista doći, zavisi od šefa i prirode samog podređenog.\nPOSTOJE SVE MOGUĆE VRSTE SEKRETARICA\n- neka su blagoslovene!\nMeđu ženama koje se javljaju na oglase za sekretarske poslove ima svih mogućih tipova – prema izgledu, prema karakteru, obrazovanju i interesima. Navešćemo nekoliko tipova koji nam padaju na pamet:\n1. Neke žene nemaju težnju, potrebu niti veštinu da pređu granicu svojih najosnovnijih dužnosti sekretarskog posla:\n- neke traže posao za period pre udaje – kako bi obezbedile sredstva za novi, ˝bračni˝ život.\n- neke se zapošljavaju da bi donele dodatni prihod u porodicu, imajući na umu određene finansijske ciljeve:\n- otplatu kredita\n- omogućavanje školovanja deci u školama sa visokom školarinom\n- nužni dodatni prihodi za svakodnevne porodične troškove\n- žena kojoj je potrebno da radi da bi prevazišla kriznu fazu u svom životu\n2. Neke žene dolaze na posao sa željom da budu sekretarice od 8 do 3, i ništa više.\nOne nemaju nikakve posebne ambicije, i nemaju želju da preuzmu nove odgovornosti. Nije im stalo do posebnih zadataka koje otvaraju put ka napredovanju.\n3. Neke žene se nadaju da će na sekretarskom poslu moći da napreduju i da se popnu na višu stepenicu u organizaciji:\n- osoba koja je nedavno diplomirala na univerzitetu i gleda na ovaj posao kao na početnu stepenicu na buduće napredovanje,\n- zrela žena koja se vraća na posao pošto je podigla decu, i koja će svoje prethodno radno iskustvo i obučenost iskoristiti kao prednost za novu karijeru,\n- osoba koja je spremna da se dodatno, samostalno obučava – u večernjoj školi, univerzitetu i sl.\n- sekretarica kojoj direktor omogućava da se dodatno obučava ili doškoluje, sa smanjenim obavezama na poslu.\nNijedan od ovih tipova nije nepromenljiv. Uz dobrog rukovodioca, osoba koja je došla na posao bez ikakvih posebnih interesa za napredovanje, može postati motivisana da radi na ličnom napredovanju, u svoju korist i u korist firme. Poslovanje je puno ovakvih primera.\nI POSTOJE SVE MOGUĆE VRSTE ŠEFOVA\nZaposlene žene govore o vrstama rukovodioca u sredinama gde rade:\n1. NESIGURAN TIP\nTeško je reći da li je ovaj rukovodilac sam po sebi nesiguran ili je takav postao na poslu- ali nesigurnost je očita. Ovakva osoba može da prenese nesigurnost kao bacile, i zarazi sve oko sebe koji nisu samopouzdani. Ovaj tip menadžera svoju nesigurnost ispoljava grubim ponašanjem, prevelikim zahtevima i nefer odnosom prema drugima. Često su upravo žene žrtve ovakvog ponašanja.\n2. NEORGANIZOVAN TIP\nŠef može biti izvrstan u organizovanju prodajnih aktivnosti, ili u generalnom vođenju kampanje, ali mu je slaba tačka nemarnost prema detaljima svakodnevnog kancelarijskog posla. To je tip koji čeka do 16 h da bi počeo da diktira važna pisma ili da bi dao važna zaduženja svojoj ˝lojalnoj˝ sekretarici, od koje očekuje da ostane u kancelariji dok ne završi posao. Propušteni sastanci i slična neorganizovanost donose probleme sekretarici, koji mogu postati preveliki teret. Često ova sekretarica napušta kompaniju zbog stresa koji trpi usled ovakvog ponašanja. S druge strane, ona često uspeva da poveže sve ˝izgubljene konce˝ u njegovom poslovanju i da očuva njegov ˝imidž˝. To je nezamenljiva ˝sekretarica – dadilja˝.\nBrojne su priče u kojima šefovi ispoljavaju svoj šovinizam – zbog navodne inferiornosti žena. Neki otvoreno omalovažavaju žene. Drugi ima daju zadatke koji su ponižavajući, i daleko izvan onih dužnosti sekretarice koje su joj prezentirane prilikom zapošljavanja. Serviranje kafe, kupovanje sendviča, izravnavanje šefovih privatnih računa, sređivanje njegovih ličnih dokumenata i izgovori negovoj ženi – su retko uslovi koji se navode u ugovoru o zapošljavanju. (Uzgred, mnoge sekretarice rade ovakve stvari, ali svojevoljno. Postoji razlika između srozavanja sekretarice na status ˝služavke˝ i obavljanja sličnih poslova u sklopu dobrog funkcionisanja kooperativnog tima).\n4. ˝ZAHTEVNI˝ TIP\nSlušamo o šefovima koji nisu fer – od toga da očekuju previše pa do raznih vrsta pravog maltretiranja. Ovaj šef ima svoju predstavu o tome gde je ženama mesto i nastoji da one na tom mestu i ostanu. Verovatno da ovakva osoba ima isti stav i prema muškarcima koji su mu podređeni, ali se to više ispoljava u odnosu prema sekretaricama. To prosto znači da on ne poseduje potrebne veštine u komuniciranju sa ljudima.\n5. OBJEKTIVAN, ZRELI MENADŽER\nKada sekretarice govore o dobrom odnosu na svojim šefom, obično ih opisuju kao rukovodioce koji razumeju njihov položaj. Ovakav čovek je svestan da on treba da inspiriše dobre odnose – jer odgovornost leži na njemu. Kao dobar direktor, on zna da je njegova dužnost da jasno predoči sekretarici opšte ciljeve kompanije, kao i konkretne zadatke kancelarijskog posla. Na taj način se izbegavaju ˝zamke˝ u koje se upada, kada između ljudi koji rade zajedno postoji jaz koji mora da se premošćuje pretpostavkama, nagađanjima, ˝probama˝ i greškama.\nNije dobro kad podređena osoba radi u okolnostima loše isplaniranosti kancelarijskog posla, i kada mora da pokreće i rešava pitanja koja su u suštini odgovornost direktora.\nDobar menadžer jasno precizira svoje odgovornosti i ciljeve, bez čega sekretarica nije u stanju da efikasno obavlja svakodnevni posao, a kamoli da dobije šansu da napreduje na poslu.Uz ovakvo razumevanje je moguće zajedničko planiranje uobičajenih poslova, a delegiranje zadataka može biti uspešno.\nSve ovo omogućava da se stvori atmosfera otvorenog komuniciranja. Znati šta se očekuje, kako će to iz kontakta sa sekretaricama znamo da ljubazni pozdravi, cveće za rođendan i lepe reči, ne mogu nadoknaditi nedostatak razumevanja i dogovora oko toga šta treba uraditi. Jednom uspostavljeno poverenje i otvorena komuniciranja, omogućuje rešavanje svih problema koji se neminovno javljaju i u najboljim međuljudskim odnosima.\nEfikasan menadžer prihvata odgovornosti da, kao učitelj, omogući razvoj na poslu onim sekretaricama koje žele takvu šansu. To ne znači pretrpati je dodatnim poslom samo da bi je sve vreme držao zaposlenom, već podstaći je da u okviru posla sama pronađe područja u kojima može da se razvija. Ovo je prvi korak ka napredovanju.\nSa ovako dobro utemeljenim odnosima, periodično vrednovanje dolazi kao prirodan rezultat. Do vrednovanja dolazi na inicijativu direktora koji podstiče razgovor o jakim i slabim stranama – kako sekretarice, tako i samog direktora, kao i o njihovom uticaju na ostvareni rezultat. Ovo postaje osnova za donošenje odluka o proširenju nadležnosti i unapređivanju.


Najveći pojedinačni akcionar\nKompanija "MG Mind" iz Mrkonjić Grada, u vlasništvu biznismena Mladena Milanovića Kaje, kupila je akcije Nove banke za 2,9 miliona maraka, potvrdio je za ATV Mladen Milanović Kaja.\nKako ATV saznaje u narednim danima će kroz još nekoliko transakcija postati najveći pojedinačni akcionar Nove banke sa 15 do 20 odsto kapitala banke što će ga koštati od 15 do 20 miliona KM..\nDragan Stanivuković, vlasnik banjalučke kompanije "Financ" i otac narodnog poslanika Draška Stanivukovića, prodao je juče svoje akcije u Novoj banci Mladenu Mlanoviću Kaji po cijeni od 2,9 miliona KM, pokazuju podaci Banjalučke berze.\nU blok poslu na Banjalučkoj berzi, tri odsto akcija "Financ" prodano je Milanoviću, koji, sudeći po podacima sa berze, nastavlja sa preuzimanjem udjela Nove banke od najvećih pojedinačnih akcionara.\nPrema ranijim medijskim napisima, ova kompanije je u vlasništvu Stanivukovićevog oca, a firma se bavi poslovima vezanim za telekomunikacije. Sa tri odsto udjela, Stanivuković je, po podacima sa berze, do juče bio jedan od četiri najveća pojedinačna akcionara Nove banke. Više akcija su imali samo donedavni direktor banke Milan Radović, vlasnik novogradskog Interprometa Dragan Pilipović i Goran Avlijaš.\nOva firma dospjela je u središte javnosti nakon jučerašnje, burne sjednice Narodne skupštine, na kojoj je poslanik SNSD-a Srđan Mazalica optužio Stanivukovića da "morališe o previskim troškovima skupštine, a da zaboravlja da cijelo njegovo bogastvo potiče od povlaštenih poslova u telekomunikacijama".\nPrema podacima iz finanansijkih bilansa, Stanivukovićev "Financ" prošlu poslovnu godinu završio je sa dobiti od 1,25 miliona KM. Ukupna dobit Stanivukovićevog preduzeća u posljednje tri godine, ne računajući 2018. godinu, iznosi četiri miliona KM.\nPromjene u Novoj banci počele su početkom novembra smjenom Milana Radovića sa mjesta predsjednika Uprave Nove banke. Za novog direktora imenovan je Goran Avlijaš, dotadašnji Radovićev zamjenik.\nUnapređenje mreže poslovnica


Dizajn & Stil - NasDom.rs\nPočetna EnterijerEksterijerInspiracijaDizajn & StilBonus Domus Begovaya // Geometrix Design\nKategorija: Dizajn & Stil Autor: markolazic\nPOGLEDAJTE pomalo neobičan dizajn enterijera izvedenog od strane Geometrix Design studija. Projekat pod imenom Begovaya je smešten u Moskvi, Rusija. Enterijer je uglađen i stilizovan dok dramatičan efekat postiže kontrast belih i crnih materijala. ...Detaljnije >>\nPil-low sofa // Redesign\nHrvatski dizajnerski studio Redesign prezentovao je svoje najnovije delo. U pitanju je multifunkcionalna sofa pod nazivom Pil - Low. Sofa kombinuje tri najvažnija aspekta komfora: udobnost jastuka, prednosti ergonomskog dizajna i relaksaciju na krevetu. Ovakav dizajn ne zahteva dodatne elemente dekoracije jer se mislilo na svaki element sofe. Pil - Low je veoma prilagodljiv. U trenu može da se iz kauča pretvori u krevet za spavanje. . U sebi sadrži i skrivenu policu za odlaganje stvari. Crvena konstrukcija i sivo sedište čini ovaj komad nameštaja uklopivim u skoro svaki ambijent. ...Detaljnije >>\nRo fotelja // Jaime Hayon\nŠpanski dizajner Jaime Hayon je za Dansku kompaniju Republic of Fritz osmislio RO STOLICU koja je premijerno prikazana na Milanskoj nedelji dizajna. Stolicu Ro, na Danskom mir, spokoj, odlikuje zaobljeno sedište koje počinje od odmorišta za ruke i uvija se sve do oslinca za glavu. Ovo inace minimalističko sedenje prekida samo jedan par dugmadi koji se nalazi na naslonu. ...Detaljnije >>\nSvakodnevno posmatrate vrhunske radove arhitekata, dizajnera i urbanista, ali da li ste se ikada zapitali kako izgleda stan od profesionalaca koji uređuju prostore? Predstavljamo vam kuću dizajnerke Susan Drover iz SAM Design studija. Stan se nalazi u mestu St. John u Kanadi. Enterijerom dominira bela boja istačkana ljubičastim detaljima. Dnevna zona čini jedan volumen sastavljen od dnevne sobe, kuhinje i trpezarije. Za osećaj topline u ovako velikom prostoru zadužen je kamin i drvene površine koje unose prijatnost i udobnost u prostor. Kako vam se čini? ...Detaljnije >>\nStewie // Luca Nichetto\nVenecijanski dizajner Luca Nichetto je na Milanskoj nedelji dizajna predstavio podnu lampu koja po gabaritima i intenzitetu svetla podseća na televizor. Prema rečima dizajnera, lampa predstavlja novu tipologiju osvetljenja koje neposredno emituje svetlost. Svetlo se reflektuje po stranama čime se dobija jasna žižna tačka lampe. ...Detaljnije >>\nStan i studio fotografa "Lo Spazio" 2013-04-18 11:54:16\n"Lo Spazio" je studio čuvenog fotografa Davida Lovatija (Davide Lovatti) i nalazi se u Milanu, Italija. Prostor odaje utisak stana ali enterijer više podseća na umetničku galeriju. Detalji i nameštaj stvaraju mirnu i opuštajuću atmosferu a da pri tom opet ispunjavaju profesionalni utisak fotografskog studija. ...Detaljnije >>\nPokret i balans u nameštaju\nMarkus Johansson Design Studio došao je na ideju da dizajnira originalne stočiće koje karakterišu izvijene linije i površine. Projekat izgleda kao da se igra sa našom percepcijom. Formu odlikuje pokret i balans, stočići izgledaju kao da su uhvaćeni u pokretu igranja. Ovakav izvijeni oblik omogućava modularno spajanje više komada u niz. Oblik i veličina čine stočiće laganim za pokret i prenošenje iz sobe u sobu.\nKako vam se čini? ...Detaljnije >>\nIS Sofa // Inoda + Sveje Design Studio\nMilanski studio Inoda + Sveje Design razvio je elegantan projekat pod nazivom IS Sofa. Interesantan iz svakog ugla, dizajn obuhvata vašu pažnju neobičnim oblikom i bojom. Organski oblik sofe je sastavljen iz jednog poteza linije spojene rukohvatima od drveta izrezanog pomoću CNC mašine. Sofa kombinuje kontrast mekoće i tvrdoće materijala u jednom obliku. Njena originalna formastvoriće važnu žižnu tačku u svačijem dnevnom prostoru. ...Detaljnije >>\nZubarska ordinacija // Paulo Merlini\nOrganizacija ovog neobičnog enterijera definiše uska parcela, visina prostora i dve staklene fasade, ulična i dvorišna. Recepcija i čekaonica su definisane belim kubusom koji lebdi nad prostorom. stvoren je utisak ušuškanosti i topline koji posetiocima mnogo znači. Da bi se ova visina ispunila uvedeno je osvetljenje koji osim funkcionalnog dela ima ulogu i dekora. ...Detaljnije >>\nMaxiBread je pekara sa elementima kafića. Koncept stvara vezu između Ruske i Zapadno-evropske kulture. Ova fuzija najbolje opisuje stil ovog ruskog dizajna. Ideja je da se naglase kvalitet i toplina proizvoda, pa su arhitekte posegle za tradicionalnim ruskim elementima dekoracije. ...Detaljnije >>\nPrva strana<</span>12345...>Poslednja strana Linkovi


Različite ocene u MSUB-u o privođenju umetnika | SEEcult.org\nVest | MSUB | Sloboda | Performans | Vladan Jeremic | Uros Jovanovic | Kustosi\nV.d. direktor Muzeja savremene umetnosti u Beogradu (MSUB) Slobodan Nakarada i kustosi Dejan Sretenović i Zoran Erić različito su prokomentarisali privođenje umetnika Vladana Jeremića i Uroša Jovanovića tokom prve večeri otvaranja MSUB-a, nakon odvojenih performansa u kojima su korišćene fotografije predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nNakarada je rekao 27. oktobra na konferenciji za novinare da je reč o nemilim incidentima i da je obaveza MSUB-a kao institucije bila da zaštiti publiku i imovinu, dok su kustosi naveli da je reč o umetničkim performansima i da privođenje umetnika, kako je naglasio Sretenović, predstavlja atak na slobodu umetničkog izražavanja.\nNapominjući da niko od njih nije prisustvovao tim događajima, jer su bili na prijemu u Poslovnom centru Ušće povodom otvaranja MSUB-a, Nakarada je rekao da performans u parku kod MSUB-a, nakon kojeg je priveden umetnik Vladan Jeremić, ne može da komentariše, jer je bio van teritorije Muzeja.\n“Ne znamo ko i kako… Ne bih se mešao u rad MUP-a na teritoriji van Muzeja”, rekao je Nakarada.\nPovodom privođenja umetnika Uroša Jovanovića, koji je hteo da izvede performans unošenja uramljene fotografije predsednika Srbije, Nakarada je rekao da na ulazu u MSUB “jeste možda bio performans, ali je trebalo da bude najavljen” MSUB-u.\n“Imamo obavezu da intervenišemo i zaštitimo i publiku i imovinu. To je bilo pritom u vreme svečanog otvaranja i bila je velika navala… Dotični su hteli da unesu jednu sliku i nijedna institucija u svetu ne bi to dozvolila nenajavljeno. Mi jesmo rekli obezbeđenju da ta slika ne može da uđe, ali da osobe mogu, a da sliku moraju do ostave obezbeđenju”, rekao je Nakarada, dodajući da je umetnik to odbio i da je “došlo do koškanja sa privatnim obezbeđenjem”. Onda su došli inspektori u civilu i rekli da oni preuzimaju”, rekao je Nakarada, napominjući da prenosi ono što su njemu kolege ispričale.\nNakarada je rekao i da umetnici “nisu uhapšeni, već su prevedeni na informativni razgovor i pušteni”.\n“Mi, naravno, kao institucija, podržavamo svaki vid umetnosti, ali u okvirima nekih normi koje su civilizacijske, pogotovo za institucije kakav je MSUB”, rekao je Nakarada.\n“Sumnjam da bi u MoMA neko mogao da unese neki predmet, a da prethodno nije obavestiop rukovodstvo ili instituciju o tome”, dodao je v.d. direktor MSUB-a, navodeči i da se u međuvremenu nekoliko drugih umetnika javilo da izvodi performanse. Kao primer je naveo dolazak ekipe Vice, koja je tražila pre otvaranja MSUB-a da njena dva predstavnika spavaju 24 sata u muzejskoj zgradi i to je dozvoljeno.\n“Iako su me dame nazvale čikicom, bile su vrlo simpatične i drage i odlično su odradile svoj posao”, rekao je Nakarada.\n“Ako neko ima želju da izrazi svoje nezadovoljstvo i negodovanje, mora imati u vidu da smo mi ozbiljna republička institucija i da imamo odgovornost i prema Republici i prema delima koja se nalaze u Muzeju”, rekao je Nakarada, dodajući da se nada da se to “nemilo iskustvo” neće ponoviti.\nObezbeđenje je, inače, kako je dodao, pronašlo kod posetilaca sedmodnevnog otvaranja MSUB-a, kojih je bilo oko 40.000 - osam noževa, dva skalpela i jedan šrafciger.\nKustos Dejan Sretenović, autor izložbe “Sekvence”, kojom je otvoren MSUB, izneo je drugačije mišljenje, ocenjujući da je privođenje umetnika predstavljalo “atak na slobodu umetničkog izražavanja”.\nPrema njegovim rečima, u pitanju su bili gerilski umetnički performansi, koji se ne najavljuju, već svesno proizvode određenu vrstu političke provokacije.\n“Sve što se dogodilo baca ružnu sliku na otvaranje MSUB-a”, konstatovao je Sretenović, koji je, kao i Erić, naišao na policiju u trenutku kada je legitimisala Jeremića, a obojica su potvrdili da je reč o umetniku i rekli da ga treba pustiti.\nSretenović je rekao i da sue iz razgovora sa policijom shvatili da su maske sa likom predsednika bile razlog legitimisanja.\n“Iako smo pokušali da objasnimo da se radi o umetničkom izrazu, očigledno da govorimo različitim jezicima”, rekao je Sretenović.\nSretenović je naglasio da MSUB treba da bude garant umetničke slobode, a istakao je i da je na samoj izložbi veliki broj radova koji se kritički bave stvarnosću, bilo prošlošću, bilo sadaćnošću.\n“Nikada MSUB nije bio ikebana, već institucija koja je predstavljala platformu za različite teme kroz diskurs umetnosti, teorije, kritike”, rekao je Sretenović i dodao da, kao autor izložbe “Sekvence”, “ne bi imao ništa protiv da su umetnici uneli sliku”.\n“Oko Muzeja gravitiraju različite umetničke inicijative, čak i ako su usmerene protiv muzeja, to je nešto što pripada samom biću MSUB-a, jer ako se odreknemo toga, džabe smo krečili”, izjavio je Sretenović.\nZoran Erić je rekao da su u pitanju bile dve različite situacije, a podbrobnije se osvrnuo na performans u muzejskom parku, koji nije video, ali se nakon te umetničke akcije susreo sa Jeremićem dok ga je legitimisala policija i takođe potvrdio da je reč o umetniku i zauzeo se da ga puste.\n“I ja i drugi kustosi smo pokušali da iskomuniciramo da to nije ništa što treba da provocira legitimisanje, da su to umetnici koji rade performans, da mi kao kustosi Muzeja podržavamo umetnost u javnom prostoru”, rekao je Erić, dodajući da je sadržaj performansa, za koji je kasnije saznao, “nešto o čemu sami umetnici treba da kažu”.\nNapominjući da je sarađivao sa umetnicima koji su imali mnogo radikalnije performanse u okviru muzejskih programa i mnogo provokativnije teme, Erić je rekao da je uvek podržavao takve umetnicke prakse, ali da nije bilo moguće uticati na odluke policije.\n“Tada nije bilo ni govora o privođenju, to je samo bio razgovor, rekli su da nema nikakve bojazni – da neće ništa umetnicima… Mi možemo kao kustosi da govorimo hipotetički o slobodi izražavanja, ali ne možemo da utičemo na ponasanje policije”, rekao je Erić.\nPovodom performansa zbog kojeg je priveden Uroš Jovanović, Erić je rekao da “obezbeđenje ima svoje obaveze” u slučaju da se zateknu predmeti koji mogu da oštete umetnička dela koja se nalaze u Muzeju.\n“Nama je prevashodno uloga i da zaštitimo umetnička dela, a obezbeđenje reaguje ako smatra da je bilo koji veći predmet opasan i da je planiran da bude unesen”, rekao je Erić.\nErić je dodao da je politički aspekt tog performansa nešto o čemu treba pitati samog umetnika.\n“Ja sam od Jeremića čuo u medijima da nije imao nameru bilo koga da vređa, s tim što su deljene maske sa likom predsednika drzave”, rekao je Erić.\nJeremić je priveden nakon umetničke akcije izvedene 20. oktobra u parku kod MSUB-a, tokom koje su posetioci pozvani da stave masku od papira s likom predsednika i da dele sendviče-flajere prolaznicima. Jovanović je priveden nakon što je pokušao da izvede performans unošenja uramljene fotografije predsednika Srbije u MSUB. Oba umetnika puštena su posle nekoliko sati ispitivanja.


Nezavisni seljaci Hrvatske traže legalizaciju kanabisa. Kažu bilo bi to unosno za poljoprivredu, industriju i turizam\nNaslovna Hrvatska Nezavisni seljaci Hrvatske traže legalizaciju kanabisa. Kažu bilo bi to unosno za...\nNezavisni seljaci Hrvatske (NSH) založili su se u subotu u Zagrebu za legalizaciju kanabisa, i u medicinske i u rekreativne svrhe, jer to, kako smatraju, može imati pozitivan učinak na razvoj poljoprivrede i sela, ali i na industriju i turizam.\nPredsjednik NSH Mato Mlinarić ustvrdio je na konferenciju za novinare na zagrebačkoj tržnici Dolac, kako konzumacija kanabisa ne stvara ovisnost, a biljka ima ljekovita svojstva za razliku od duhana i alkohola koji su legalni, a koji dokazano uzrokuju ovisnost i štetni su po ljudsko zdravlje.\n“Od marihuane nitko nije umro, a od duhana i alkohola koji su uređeni zakonom ljudi svakodnevno umiru i oboljevaju”, izjavio je Mlinarić\nDrži da bi legalizacija kanabisa u Hrvatskoj utjecala na intenziviranje poljoprivredne proizvodnje jer je riječ o visoko dohodovnoj kulturi koja je isplativija za uzgoj od tradicionalnih poljoprivrednih kultura. Smatra kako bi to dovelo do povećanja poreznih prihoda države dok bi se najbrži utjecaj vidio u turizmu.\nKao primjer mogu poslužiti države koje imaju legaliziran kanabis od kojega prihoduju velika sredstva, rekao je.\nViše o ovoj ideji pročitajte OVDJE.\nPrijašnjiJESMO LI SE KONAČNO RIJEŠILI LAŽNIH LIJEKOVA? Od danas nova pravila provjere njihove autentičnosti\nSljedečiLopovi po bolnicama ukradu milijune eura\nU OPATIJI SU POČELI HRVATSKI DANI SIGURNOSTI: Domovinska sigurnost je glavna...\nRucner na otvaranju Hrvatskih dana sigurnosti 2021


Neznanje, malicioznost i jeftina propaganda neiskusne srpske premijerke | Aktuelno\nNaslovna Istaknuto Neznanje, malicioznost i jeftina propaganda neiskusne srpske premijerke\nNaširoko je poznato da je Brnabić veoma neiskusna u klerofašističkom i nacionalističkom propagandnom radu, jer sa doktrinom zilotskog pravoslavlja na kojoj počiva ideologija zvaničnog Beograda, nije baš najbolje upoznata\nRukovodeće kleronacionalističke političke strukture zvaničnog Beograda odlučile su proteklih dana da uvedu svježeg igrača sa klupe da bi održali visok intenzitet blaćenja, prljave medijske kampanje i neosnovanog kritikovanja usmjerenog prema Crnoj Gori.\nNeiskusna premijerka Brnabić “peče zanat” prljave propagande po ugledu na stare asove Vučića, Dačića i Vulina\nOrganizator medijske hajke protiv svega što je vezano za Crnu Goru, lider Srbije Aleksandar Vučić, po svemu sudeći je angažovao premijerku Anu Brnabić da malo odmijeni i omogući odmor prekaljenim asovima javnog pljuvanja i prljave propagande kao što su ministri Aleksandar Vulin i Ivica Dačić.\nNaširoko je poznato da je Brnabić veoma neiskusna u klerofašističkom i nacionalističkom propagandnom radu, jer sa doktrinama zilotskog pravoslavlja na kojima počiva ideologija zvaničnog Beograda, nije baš najbolje upoznata.\nStoga je premijerka u ulozi neiskusnog propagandiste morala da unese originalni momenat u svom javnom nastupu protiv crnogorskih vlasti, što nije bio nimalo lak zadatak s obzirom na da je u baražnoj vatri javnog blaćenja Crne Gore od strane zvaničnih i nezvaničnih propagandnih centara u Srbiji korišćen veoma širok dijapazon uvreda, laži i manipulacija.\nIpak, Brnabić je uspjela da unese makar malo sopostvenog šmeka u propagandnom ratu koji zvanični Beograd vodi već godinama protiv Crne Gore i njenog političkog rukovodstva. Nakon krajnje nebulozne izjave na kojoj bi joj pozavidio i stari as propagande Ivica Dačić, “da joj je savršeno jasna poruka Podgorice da su građani Srbije nepoželjni u Crnoj Gori”, Brnabić je anticrnogorskoj kampanji dala i malo holivudskog šmeka.\nBrnabić je prilikom gostovanja na jednom od glavnih kanala za prljavu kampanju zvaničnog Beograda – TV Hepi, očekivano iznijela niz fraza kao što su da je “hapšenje vladike Joanikija u Crnoj Gori bilo politički čin, koji nije smio da se dogodi”, uz ocjenu da prema vjerskim osjećanjima “morate da budete posebno oprezni kako ne bi izazivali sukobe”.\nNakon što je premijerka Srbije naglasila da “treba biti oprezan kada su u pitanu vjerska osjećanja”, u istom intervjuu je uspjela da kompromituje samu sebe time što je krajnje neodmjerenom izjavom svom silom udarila na vjerska osjećanja Crnogoraca.\n“Ne razumijem potrebu kreiranja nove crkvene zajednice u 21. vijeku. To u 21. vijeku niko ne želi, osim ako nije (glumac) Tom Kruz”, ocijenila je Brnabić čime je autokefalnu Crnogorsku pravoslavnu crkvu uporedila sa Sajentološkom crkvom – sektom koja je osnovana sredinom prošlog vijeka, čiji su članovi mnogi holivudski glumci uključujući i Toma Kruza.\nBrnabić iz mlađih dana dok se bavila proučavanjem žitija pravoslavnih svetaca\nOsim malicionznosti i bezosjećajnosti za vjerska osjećanja crnogorskog naroda, Brnabić je pokazala i elementarno neznanje iz istorije jer u Crnoj Gori niko ne “kreira” novu crkvu, već samo obnavlja crkvu koja je postojala vjekovima prije Srpske pravoslavne crkve.\nDa Brnabić nije bila toliko indolentna i poslušna u ispunjavanju svog naloga za sprovođenje negativne propagande, mogla je, kako je juče pisao portal Aktuelno, na internetu da nađe podatak da su 3. juna 1922. godine ‘Vlada Kraljevine SHS, Sveti Sinod Srpske pravoslavne crkve i Vaseljenska patrijaršija donijeli odluku o prisajedinjenju autokefalne Crnogorsko primorske pravoslavne crkve’, koja je tada nasilno ukinuta.\nMeđutim, treba razumijeti premijerku Srbije koja je neiskusna kada je u pitanju kleronacionalistička propaganda, jer je ipak imala afinitete prema neki drugim aspektima života koji su imali više veze sa noćnim provodom nego pravoslavljem i hrišćanstvom, što se da zaključiti iz mnoštva fotografija premijerke iz mlađih dana.\nStoga ostaje samo da budemo zaprapašćeni jačinom poriva za širenjem negativne propagande koji dolazi iz Srbije kada jedna premijerka veoma neiskusna u propagandi mora da se kompromituje bavljenjem temema o kojima nema nikakvo znanje. A uz to se stiče utisak da nije ni sklona da učini nešto za sopstveno elementarno znanje.\nZaista, razlog ne samo za političko već i neko dublje psihološko preispitivanje.\nOna je neopjevana ć…. koja u životu nije izustila ni jednu smislenu prosto proširenu rečenicu.Umjesto fakulteta završila je kratki kurs američkog SKP(B), u aranžmanu jedne agencije.američke agencije.\nE pa pocet cu redom,za SVE NAVEDENE-IMENOVANE Srbijanske “mozgove”u ovom tekstu i jos puno njih,posluzit cu se recenicom iz Gorskog Vijenca: Da se digne Rade Tomov,pa da vidi sto sve sudi,ova grupa NISTA LJUDI. Normalnome dovoljno receno.\nSvaka ti je ka’ u Njegoša.\nOdlična analiza, ali pitam zašto se ovo ne objavi na državnim medijima u CG\nJa ne zameram premijeri. Ona se informiše iz Beogradske štampe. Markovića neće(ne sme) da zove a nikada nisam video da se sastala sa Srpskim patrijarhom. Baš me čudi što se poglavar tako miroljubive i otvorene za sve organizacije nikada nije sastao sa njom. Ako neko zna ili naslućuje neka mi pomogne.


Zyel - yumetal.net forum\nMeddle je novosadski alternative metal / post-grunge bend. Oformljen je nakon prestanka rada benda Pry, čija su tri nekadašnja člana počela sa radom na novom materijalu zaokruživši postavu benda sa dva nova člana. Deo materijala iz tog perioda se nalazi na njihovom prvom mini-albumu Obol, koji sadrži četiri pesme i objavljen je nezavisno 2016. godine. Mini-album The Ropes sa pet novih pesama je takođe samostalno izdanje i objavljen je 1. oktobra 2019. godine. Prvi mini-album je snimljen u sledećoj postavi: Zoltan Šimon na bubnjevima, gitarista Arpad More, Goran Zečević na basu, gitarista St\nPry je novosadski alternative metal bend koji je aktivan od 2009. godine. Iza sebe imamo EP iz 2010. i dupli album samostalno izdat u aprilu 2012. Našu muziku je publika često poredila sa radom bendova kao što su Tool, Alice in Chains i Godsmack, a može se reći da su na naš zvuk dosta uticali i bendovi za koje se to na prvo slušanje ne bi reklo - Opeth, Meshuggah, Pink Floyd itd. Iz ličnih razloga, naš dosadašnji pevač i frontmen Filip je napustio bend i stoga mu tražimo adekvatnu zamenu. Svi zainteresovani nas mogu kontaktirati na [email protected] ili preko naše stranice, tj. profila na f