RTS :: Severna Makedonija – ko će profitirati od neuspeha na evropskom putu\nRegion Severna Makedonija – ko će profitirati od neuspeha na evropskom putu\nponedeljak, 04. nov 2019, 22:00 -> 22:33\nSeverna Makedonija – ko će profitirati od neuspeha na evropskom putu\nPromenili smo čak i ime, zašto Evropska unija odlaže pristupne pregovore, rekao je nedavno predsednik Severne Makedonije. Uzalud su svi govorili nepravda – francusko "ne" u Luksemburgu bilo je jače od svih "da" zajedno. Tako je Severna Makedonija ostala samo sa novim imenom, ali ne i sa datumom za početak pregovora. U međuvremenu, dobila je datum za nove izbore i obećanje o skorom ulasku u NATO. Ko će politički profitirati od ovog razočaranja?\nDatum za početak pregovora Zoran Zaev proslavio je selfijem sa najbližim saradnicima u junu prošle godine. Da je za slavlje bilo prerano shvatio je, međutim, tek u oktobru ove kada je građane države sa novim imenom dočekao hladan tuš. Francuska nije dozvolila da Severna Makedonija i Albanija dobiju dugo očekivani datum za početak pregovora sa EU.\nIako Makedoniji ništa nije zamereno ovaj put, navodno, Emanuel Makron nije želeo da razdvaja dve zemlje. Tako je izdvojio Francusku od ostalih članica Unije, ali pošto se odluke moraju donositi konsenzusom jedno "ne" vredelo je više od svih "da" zajedno.\n"Zato što su počeli, počevši sa Makronom, i evropski političari da se ponašaju kao balkanski političari. Kada nemaju drugu priču kreću o nacionalizmu, zaštiti nacionalnih interesa", kaže Albert Musliju, politički analitičar.\n"Koliko god da ova vlada nije napravila reforme, koliko god da je problem korupcija, skandal sa javnim tužiocem, ipak je problem u ponašanju Francuske i Makrona, samoj EU", kaže Židas Daskalovski, profesor političkih nauka.\n"Prespanski sporazum deo mozaika"\nSa statusom kandidata Makedonija je od 2005. godine, stekla ga je sedam godina pre Srbije. Ali i pre i posle te godine teret na evroatlantskom putu toj zemlji je bilo ime koje je Prespanskim sporazumom promenila.\n"To nije bilo dovoljno, jasno je rečeno još prošle godine, to je bilo u izveštaju Evropske komisije, da su potrebne reforme u oblasti korupcije, kriminala, pravosuđa. Ono što su rekli zvaničnici EU i pre sastanka lidera članica je da mi nismo napredovali", ističe Hristijan Mickoski, predsednik VMRO-DPMNE.\nDodaje da ne samo što Prespanski sporazum nije bio osnovni uslov, nego deo mozaika.\n"Druge delove nismo složili, jer imate korupciju, kriminal na najvišem nivou vlasti, imate 'Reket', gledate kako tužioci i sudije sa milionskim sumama šetaju i ucenjuju biznismene i političare", navodi Mickoski.\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev poručuje da su svoje obaveze ispunili u potpunosti.\n"To su svi i potvrdili. Rezultate u reformama, sporove sa susedima i drugo. Ono što je EU učinila je njihova istorijska greška. Napravili smo sve što smo mogli i što je bilo do nas", naglašava Zaev.\nU međuvremenu je počelo da se govori o alternativama za članstvo zemalja regiona. Tako je makedonskoj delegaciji na jednom od sastanaka u Briselu nezvanično rečeno da se razmišlja o opciji koja se zova Evropska ekonomska zona.\n"Kriza evropske perspektive će napraviti političku krizu bez obzira da li će to završiti na izborima, to destabilizuje Makedoniju, Albaniju ali i region, oduzima se način da se zemlje drže zajedno. Iznad 80 odsto stanovništva podržava EU i NATO, to će dovesti do krize političkog narativa, onda je moguće očekivati političke promene", smatra Petar Arsovski, politički analitičar.\nA Makedonija decenijama mora da živi sa odlukama ili nepravdama međunarodne zajednice bez koje ova zemlja gotovo nijedno pitanje sama nije mogla da reši. Ujedinjene nacija su prvu preventivnu misiju u istoriji poslale 1992. baš u Makedoniju kako bi nadgledala stanje na granicama prema Albaniji i SRJ.\nTe 1992. godine pod svojim ustavnim ustavnim imenom nije mogla da postane ni član međunarodnih organizacija, već je to učinila kao Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija.\nSmirivanje stanja posle dogovora sa Albancima u Ohridu takođe nije moglo bez kontrole, 2003. u Makedoniju je stigla Konkordija, prva misija evropskih vojnih snaga. A 2008. u NATO nije mogla zbog grčkog protivljenja.\nNATO – glavna ili utešna nagrada\nOvaj put Skoplje je bilo žrtva za Makrona neophodnih reformi u EU i promene metodologije pristupanja evropskoj porodici. Ali je makar NATO na vidiku. Zaev očekuje članstvo u februaru.\n"NATO je dobra utešna nagrada. Ali, ako dobijete NATO, a ne priključite se EU, ostaćete prazna čaša – zemlja kojoj su granice obezbeđene, a nema suštinu, nema refome, nema ljudi, jer ljudi i sada odlaze", objašnjava Arsovski.\nZa predsednika Severne Makedonije NATO je glavna, ne utešna nagrada. Ipak na izostanak nagrade u vidu datuma ima odgovor – novo ime primenjivaće se postepeno.\n"Amerika i EU bili su na neki način sponzori Prespanskog dogovora, sada je on u opasnosti, jer u njemu ima odredbi za primenu novog imena za unutrašnju upotrebu. Tako će se novo ime implementirati otvaranjem novih poglavlja. Dok ne otvorimo zdravstvo, nećemo upotrebljavati ime u zvaničnim dokumentima koji se na odnose na zdravstvo, tako i u svim drugim sektorima. Pošto nemamo datum, to znači da se dogovor neće implementirati... Grčka i Vlada Micotakisa su lobirale da se otvore pregovori ne samo da bi se implementirao dogovor, nego da bi imali stabilne odnose sa susedom", tvrdi Aleksandar Vidinovski, novinar TV kanala 5.\nNa test će sporazum biti stavljen još jednom. Na proleće.\nI afera "Reket" naštetila vlasti\nOktobar je Severna Makedonija dočekala ipak sa jednim datumom – za vanredne izbore. Zoran Zaev je zbog neuspeha na evropskom putu najavio da će u januaru podneti ostavku kako bi se glasalo 12. aprila. Međutim, zbog jedne afere delovalo je da će izbori biti mnogo ranije.\n"Svakako neću dozvoliti da nekoliko kriminalaca, sujetan novinar i, da mi oprosti LGBT populacija, jedan peder smene ovu vladu", rekao je Zaev.\nReč je o aferi u kojoj su jedan pevač, biznismen i tužilac ucenjivali poznatog makedonskog biznismena za novac u zamenu za oslobađajuću presudu.\n"Mislim da su obe stvari naštetile vlasti, ali kod različitih delova biračkog tela. Prespanski sporazum kod građana sa izražajnijim nacionalnim osećanjem, a afera 'Reket' im je naštetila takođe, ali da tako kažem kod intelektuanog krila glasača koji su se nadali da će se promenom vlasti konačno raščistiti kriminal", navodi Aleksandar Vidinovski.\n"Ali, nažalost, videlo se da je specijalna javna tužiteljka Katica Janeva osumnjičena da je ona učestvovala u kriminalu umesto da se bori protiv njega", dodaje Vidinovski.\nProfesor Židas Daskalovski smatra da je Vlada sve karte stavila na evroatlantske integracije, pa je poraz na samitu EU, poraz i Vlade u Skoplju.\n"Ako na to dodamo i veliku korupciju i slab oporavak ekonomije, onda je jasno da je favorit za pobedu na izborima opozicija", kaže Daskalovski.\nPolitički analitičar Petar Arsovski kaže da i Micotakis i VMRO kažu da nikad ne bi potpisali ovakav Prespanski dogovor, ali šta je tu je.\n"To je politički narativ, ali imajte obzira da kada imate oba lidera i u Grčkoj i u Makedoniji koja ne žele u principu Prespanski ugovor, mogućnost da se taj ugovor stavi pod rizik je eksponencijalno veća, u najmanjem slučaju mislim da će implementacija ugovora biti zamrznuta", dodaje Arsovski.\nU svoju šansu za povratak na vlast, na kojoj je bio deset godina, veruje VMRO, a kojoj ankete rađene nekoliko dana uoči loših vesti iz Luksemburga, a posle afere "Reket", daju blagu prednost.\n"Rezultat vanrednih izbora će odrediti odnos naše vlade. Ako imamo dve trećine poslanika i ako je ispunjen uslov Badinterov, da imamo većinu kod poslanika manjina, tada postoji mogućnost za vraćanje korak unazad svih ustavnih izmena koje su rezultat Prespanskog dogovora. Dok ovi matematički uslovi ne budu ispunjeni, Makedonija na brzoj traci, reforme, da ispravimo greške koje su napravljene", kaže Hristijan Mickoski, predsednik VMRO-DPMNE.\n"Nijedan dogovor ne može da ospori moje pravo da se zovem Makedonac, da govorim makedonski jezik i da sam iz Makedonije", naglašava Mickoski.\nPosle izbora nešto važniji će, čini se, biti koalicioni potencijal od redosleda. VMRO-DPMNE je i na prošlim izborima, sa Gruevskimb na čelu, imala dva poslanika više od SDSM-a Zorana Zaeva. Ali pošto nije uspela da se dogovori sa albanskim partijama, sa kojima je ranije bila u koaliciji, Vladu je formirao Zoran Zaev.\nPrepreka za formiranje je bila tzv. albanska platforma, koju su predsednik i VMRO videli kao opasnost za suverenitet države. Zaev je, sa druge strane, narod ubeđivao da se to neće desiti, ali je na kraju pristao na ono što je taj dokument tri albanske partije podrazumevao – uvođenje albanskog kao drugog zvaničnog jezika.\n"Sa svima ćemo pregovarati, svim političkim partijama, bez obzira na to da li je DUI, Alijansa za Albance, Besa, mi ćemo sa svima, dok imamo zajedničku tačku u programu, nemamo frustraciju ni kompleks da napravimo koaliciju", poručuje Mickoski.\nPolitički analitičar Petar Arsovski smatra da će to zavisiti od izbornih rezultata.\n"Ako izborni rezultati SDSM i VMRO-DPMNE budu blizu, DUI će ipak imati pritisak da zadrži sadašnju koaliciju imajući u vidu da su SDSM i DUI brendirane kao proevropske i pro-NATO partije. Ako razlika između SDSM i VMRO-DPMNE bude velika, onda DUI neće imati izbora i izabraće da ostane na vlasti i onda će i sa VMRO-DPMNE", objašnjava Arsovski.\nPolitički analitičar Albert Musliju smatra da je bitka tu tesna.\n"VMRO treba da uradi reforme u svom narativu u odnosu na saradnju sa albanskim partijama u odnosu na Prespanski sporazum, dogovor sa Bugarskom. Ne znam da li imaju vremena do aprila da to urade, da bi postali koaliciono konkurentniji, SDSM ima glasove koji nisu makedonski, ima albanske glasove i mislim da bi to mogla da valorizuje", dodaje Musliju.\nZoran Zaev sada ostavlja mogućnost da se zbog pristupanja NATO-u izbori pomere. Ako bude po starom, 3. januara 2020, odnosno sto dana uoči izbora, premijer daje ostavku i formira se tehnička vlada u kojoj će biti i ministri iz opozicionog VMRO-DPMNE. To bi, prema ranijem dogovoru vlasti i opozicije, trebalo da garantuje da će izbori biti sprovedeni fer i pošteno.\n(utorak, 05. nov 2019, 05:33) - anonymous [neregistrovani]\nNorveška, Island i Švajcarska ne plaču i ne ponižavaju se a i ne ulazi im se u EU. Ugledajmo se na njih i prije svega iskorijenimo korupciju.\n(ponedeljak, 04. nov 2019, 23:09) - anonymous [neregistrovani]\nZar je tesko zakljuciti da je i EU u velikim problemima,da je Amerika i Britanija ruse preko Bregzita,da interesi Njemacke i Francuske nisu vise identicni,da juzne clanice EU,Portugal,Spanija,Italija i Grcka grcaju u dugovima i da ne znaju kako izici iz krize.Kurs evra ne odgovara jednako svim clanicama,pa se Italija stalno buni jer Njemacka postavlja nizu vrijednost evra kako odgovara njenom izvozu.Najjaca njemacka i EU banka Deutsche Banka je u silnim dugovima koje ne moze da vrati americkim potraziocima jer je nesmotreno kupila akcije Osiguravajucih drustava SAD kojim se osiguravaju bankarski dugovi iz ek. krize 2008 god. i grdno se prevarila.I pored svih tih problema samo im jos treba S.Makedonija i Albanija,sasvim "uredjene i bogate drzave".\nPredsjednik Macron je dao najbolji prijedlog balkanskim drzavama a to je da potpisu sa EU privilegovano partnerstvo koje im omogucava saradnju na ekonomskom planu kao i u svim drugim oblastima sa clanicama EU kakvo ima i Svajcarska.Zato ne vidim zasto se kuka za clanstvom EU?Mozda za koju godinu EU prestane postojati,ko zna?


Reprodukcije slavnih slikara na tašnama Louis Vuitton - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2016...\nReprodukcije slavnih slikara na tašnama Louis Vuitton\nSlavni modni brend Louis Vuitton, udružen sa umetnikom Džefom Kunsom koji je savremena verzija Endija Vorhola, lansirao je specijalnu kolekciju tašni, pod nazivom The Masters LV x Koons.\nTašne na kojima su reprodukcije slavnih slikara, petorice majstora - Ticijana, Leonarda da Vinčija, Rubensa, Van Goga, Žan Onor Fragonara, sigurno će biti pravi modni hit.\nKolekciju čine novčanici, nekoliko modela tašni, rančevi, svilene ešarpe, tako da je praktično podeljena u pet segmenata. Svaki segment ima reprodukciju jednog gore pomenuth slavnih umetnika. Glavni motivi na predmetima ovih kolekcija su, čuvena “Mona Liza” – Leonarda da Vinčija, Ticijanovi - Mars, Venera i Kupidon…\nZanimljivost je svakako i to da su u pitanju ručno rađene reprodukcije koje je Kuns nazvao „Gazing Ball“.\nKunsova kreacija, kožni privezak u obliku zeca, takođe krasi svaki od modela iz kolekcije, prepoznatljivi LV logo simbol i ime umetnika čiji se motiv nalazi trasponovan na platno torbe. Imena slavnih slikara kreirana su od sjajnog metala, tako da su veoma upadljiva kao detalj.\nKuriozitet je i taj što unutrašnjost tašne ili torbe krije dodatne informacije o umetniku čija slika krasi vaš modni detalj, pa tako dobijate i info u kojem muzeju možete pogledati baš to originalno umetnikovo delo. Priznajte, bilo bi glupo nositi ovakvu jednu tašnu misleći da nosite modni detalj koji ima veze sa crtanim filmom “Nindža kornjače.” Verujemo da će mnoge buduće vlasnice ovih aksesoara upravo pomisliti tako nešto.\nThe Masters LV x Koons kolekcija se već nalazi u prodaji u Louis Vuitton online prodavnici, dok će se na policama u radnjama brenda pojaviti 28. aprila ove godine.\nMasters LV x Koons.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nova "IT" torba godine\nJELENA STEFANOVIĆ CENA 325 €\nJELENA STEFANOVIĆ CENA 165 €\n22. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova kampanja Jason Wu naočara za jesen-zimu 2017\nNaočare su aksesoar bez kog ne možemo zamisliti nijedno godišnje doba.\n20. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nFendi i Rimowa kofer za putovanja u velikom stilu\nRimowa, jedan od vodećih svetskih proizvođača premijum putnog prtljaga, nedavno se udružio sa italijanskom luksuznom modnom kućom Fendi...\n17. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nStigla je nova Louis Vuitton Manhattan torba\nLouis Vuitton Manhattan torba prvobitno je predstavljena 2005.godine, a Uma Turman je bila njen ambasador u prvoj kampanji…\n16. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nPraznična kampanja obuće Steve Madden\nU jeku prazničnih kampanja, slavni brend obuće Steve Madden donosi nam novu kampanju u kojoj je glavna zvezda brazilski model Džonatan Belini.\n15. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nRihanna x Stance praznična kolekcija\nPevačica Rijana definitivno je jedna od najzauzetijih dama u industriji mode i šoubiznisa.\n13. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nLoubitag - novo remek delo Kristijana Lubutina\nKristijan Lubutin ide dalje od crvenog đona, kada se radi o kreiranju upečatljive modne kolekcije sa njegovim potpisom…\n10. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nBulgari u manga svetu\nSvetski poznati po svojim dramatičnim aksesoarima i nakitu koji su inspirisani zmijama, Bulgari brend sada pravi svoje prve korake u svetu avanture i zabave…\n09. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nTorba od 35.000 dolara u obliku psa\nSvima u svetu mode poznato je koliko modni dizajner Tom Braun voli svog četvoronožnog prijatelja Hektora…\n08. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nRay Ban Clubmaster kolekcija je inspirisana stilom 80-tih\nStil, tradicija i sloboda izražavanja su ključne vrednosti koje podstiču filozofiju Ray-Ban kompanije...\n06. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\n10 umetnika je redizajniralo slavnu Lady Dior tašnu\nNazvana po princezi Lejdi Dajani koja je svojevremeno ovakav model tašne nosila u Parizu, Lady Dior tašna je favorit među modnim aksesoarima već godinama.\n02. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova Gucci kampanja naočara za zimu 2017\nGucci nas odvodi u bioskop povodom lansiranja svoje nove kampanje za jesen-zimu 2017. godine.\n01. novembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nGlamurozna Selena Gomez u novoj Coach kampanji\nNakon ostvarene saradnje ranije ove godine, Selena Gomez ponovo sarađuje sa brendom Coach povodom njihove praznične kampanje za 2017.\n30. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNajskuplje cipele sveta stižu u Dubai\nKreirala ih je Debi Vingam koja je poznata po svojim ekstravagantnim kreacijama, a one koštaju skoro 15 miliona dolara...\n27. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNa prodaju najskuplja torba sveta\nImamo novo ime u borbi za najskuplju torbu na svetu…\n26. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nDruga po redu Džef Kun kolekcija za Louis Vuitton\nUkoliko vas je oduševila prva kolekcija Jeff Koons’ Masters za Louis Vitton onda ćete verovatno biti fascinirani i drugom kolekcijom.\n23. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova šik kolekcija Celine naočara za sunce\nFrancuski brend Céline nedavno je lansirao svoju jesenju kolekciju naočara za sunce.\n19. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nDžered Leto je zaštitno lice Carrera kolekcije naočara za 2017\nCarrera, svetski poznati brend sportske opreme, ali i naočara za sunce i vid predstavio je liniju naočara za inspirisanu glumcem Džered Letom.\n18. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nDebitantska kolekcija Louboutin cipelica za bebe\nChristian Louboutin lansirao je kolekciju cipelica za bebe, na radost mnogih mama širom sveta kojima su cipele sa prepoznatljivim crvenim đonom postale zaštitni znak.\n16. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nPatike nikada nisu bile lepše\nKo kaže da su patike samo obična sportska obuća? Jedan pogled na novi Louis Vuitton asortiman će vas ubediti u suprotno…\n12. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nIndijska avantura Kristijana Lubutina\nFrancuski proizvođač obuće i aksesoara, čuveni Christian Louboutin, sarađivao je sa indijskim modnim dizajnerom Sabjasači Mukherdžijem...\n11. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nBalenciaga lansirala Crocks papuče na platformu\nZaista bismo voleli da kreativni direktor slavne modne kuće Balenciaga, Demna Gvasalja nije ovo uradio.\n06. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nOve naočare su sledeći modni hit\nIzgleda kao da se moda 90-tih godina prošlog vreka vraća na scenu bukvalno po pitanju svih trendova.\n04. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova kolekcija Louis Vuitton kofera\nLouis Vuitton brend koji je u svetu luksuznih modnih aksesoara prepoznatljiv po neprolaznom dizajnu putnih torbi i kofera, proširuje svoj portfolio.\n03. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nMoschino My Little Pony torbica – trendi ili kič?\nDžeremi Skot koji predvodi modni brend Moschino definitivno ni sebe ni modu ne shvata previše ozbiljno, što dokazuje nova kolekcija ovog brenda…\n02. oktobar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nGvinet Paltrou je dizajnirala cipele za kuću Christian Louboutin\nKada pomenete brend Christian Louboutin i holivudsku glumicu Gvinet Paltrou, onda znate da se iz tih imena sigurno krije neka fantastična saradnja...\n29. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova kampanja naočara Dolce&Gabbana za jesen-zimu 2017\nItalijanska modna kuća Dolce&Gabbana ostaje verna svojim korenima, pa je s tim ciljem na umu fotografisala i kampanju naočara za jesen-zimu 2017. upravo u Palermu.\n27. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nDuboke cipele koje svaki muškarac mora imati\nKada je u pitanju jesenja obuća za muškarce, nema dileme-jedina obuća koju morate imati su duboke cipele, ili kako ih zovu u inostranstvu, chukka čizme.\n26. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nNova dekadentna Gucci torba\nGucci modna kuća upravo nam je predstavila izuzetno luksuzno izdanje svoje Bamboo torbe, inspirisano Džejn Ostin…\n22. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nMust have tašne sa Nedelje mode u Njujorku\nSeptembar je mesec kada nam sve svetske modne kuće najavljuju trendove koji će biti popularni za proleće-leto 2018.\n21. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nSmela, ženstvena i elegantna - Bentley x Celine Dion kolekcija\nNakon što nas je svojom muzikom šarmirala duže od deset godina, Selin Dion je na fantastičan način zakoračila u svet mode…\n19. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nSrpkinja sa kolekcijom torbi vrednom 115.000 €\nTamara Kalinić je srpska modna blogerka koja živi u Velikoj Britaniji i koja gaji jedinstvenu ljubav prema torbama, a posebnom onim skupocenim…\n15. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nBentley Iconic Classic kolekcija\nBentley predstavlja svoju Iconic Classics kolekciju prefinjenih modnih komada i aksesoara, koji su otelotvorenje njihove filozofije dizajna…\n13. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nSaradnja Bulgari brenda i Nikolasa Kirkvuda\nLuksuzni juvelirski brend Bulgari udružio se sa britanskim dizajnerom Nikolasom Kirkvudom…\n08. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nJesen 2017: must have naočare za sunce\nKoje god godišnje doba da je u toku, naočare za sunce su uvek must have aksesoar…\n06. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nMust have za jesen – Louis Vuitton Pernelle Tote\nDa li ste primetili da dame uglavnom koriste tote torbe kada putuju?\n01. septembar 2017. Fashion - Modni aksesoari\nUske čizme preko kolena - veliki jesenji hit\nKako se jesen približava, svetski modni magazini i urednici vam preporučuju koji će stil obuće biti najpopularnji.


FC Internazionale Milano ~ Nerazzurri | Page 54 | SerbianForum\nFirst Prethodna 54 of 56\nMorati:''Eto bolji od Ibre''\nPredsednik Intera, Masimo Morati, stavio je napadača Samjuela Etoa, ispred Zlatana Ibrahimovića.\nPre dve sezone, Kamerunac je stigao na ''Meacu'' kao zamena za Šveđanina.\nMorati smatra da je Afrikanac bolji.\n'Eto je fantastičan. Ne želim da oduzimam zasluge Ibrahimoviću, ali svi vide da je mnogo bolji posao bio dovođenje Etoa'', rekao je temperamentni vlasnik kluba iz Milana.\nnaravno da je bolji!!! Sad u žrebu nemamo teškog protivnika!!\nInter bez odbrane protiv Milana?\nInter bi u derbiju italijanskog šampionata (2. april) protiv Milana mogao da zaigra silno oslabljen.\nTrener „neroazura“ Leonardo ima velikih problema u odbrani, a najnoviji igrač na listi povređenih je Kristijan Kivu, koji je ove sezone već imao dugu pauzu\nRumun se žali na povredu mišića desne butine, a koliko je situacija ozbiljna znaće se za nekoliko dana.\nInter u duelu sa Milanom sigurno neće moći da računa na suspendovanog Brazilca Lusija, a pod znakom pitanja je i učešće reprezentativca Ranokije, koji je preskočio duel Slovenije i Italije u kvalifikacijama za EP\n"Rosonerima" navijači prazne kasu\nMilan je kažnjen 20.000 evra jer su njegovi navijači tokom utakmice sa Interom laserima ometali trenera protivničkog tima Leonarda i igrača Veslija Snejdera.\nTakođe, "rosoneri" su kažnjeni i zbog uvredljivih parola koje su navijači postavili na tribine San Sira, a meta je bio Leonardo, koji je u decembru preuzeo Inter, nakon što je prošle sezone predvodio upravo gradskog rivala.\nMilan je u subotu pobedio Inter 3:0 i zadržao prvo mesto na tabeli Serije A. Aktuelni šampion nalazi se na trećem mestu sa pet bodova manje od lidera, odnosno dva manje od drugoplasiranog Napolija.\nStanković: Raule, hoćeš da mijenjamo dresove?\nRaul: Naravno, taj broj 5 sa tvog dresa mi je baš lijepa i simbolična uspomena\nKao Đokaj što je svojevremeno dao evrogol u Kupu UEFA protiv Strazbura, pa posle tuga na kraju... tako sad i Stanković...Neko je prokleo Zvezdine igrače :vorred:\nInter vraća Murinja ili dovodi Gvardiolu?\nLeonardo do leta ostaje u Interu, a onda verovatno sledi rastanak. Mogući naslednici Brazilca Murinjo i Gvardiola, prenose italijanski mediji.\nInter je za samo četiri dana u dve vrlo važne, možda u najbitnije utakmice u sezoni doživeo dva poraza i primio čak osam golova. U derbiju "Dela Madonina" poražen je od Milana 0:3 i šanse za obranu titule sveo na minimum, dok je u prvoj utakmici četvrtfinala Lige šampiona protiv Šalkea doživeo katastrofu na "Đuzepe Meaci" - 2:5.\nVlasnik "nerazura" Masimo Morati uveliko razmišlja o nasledniku Leonarda, jer eksperiment sa Barzilcem očigledno nije uspeo.\nZa sada, prema italijasnkim medijima, postoje dve opcije.\nJedna je povratak Žozea Murinja na klupu Intera. Portugalac se nije proslavio na klupi Reala, mada još uvek ima šansu da "kraljesvki klub" dovede do trona u Ligi šampiona, ali na tom putu, po svemu sudeći, ponovo će na megdan Barseloni, koja za Madriđane poslednjih godina predstavlja noćnu moru.\nUpravo je trener Barse Pep Gvardiola, takođe, na listi želja milanskog kluba.\nLeonardo će gotovo sigurno ostati trener do kraja sezone. Brazilac je u jednom trenutku bio na dobrom putu da postane heroj Intera. Uspeo je da klub vrati u ravnopravnu borbu za titulu, a u Ligi šampiona da preko Bajerna stigne do četvrtfinala. Međutim, za samo nekoliko dana sve se okrenulo za 180 stepeni.\nZa navijače Intera postao je glavni krivac. Od njih je dobio i jasnu poruku "da se vrati u svoj Milan".\nLeonardo je na klupu Intera došao 25. decembra 2010. umesto Rafaela Beniteza, koji je ipak najveći krivac što "nerazuri" gube bitku skoro na svim forntovima.\nInter izgubio i “Skudeto“?\nŠampion Italije Inter polako se oprašta i od titule u Seriji A jer je u 33. kolu poražen u Parmi 2:0 i sada za Milanom zaostaje osam bodova.\nTih osam bodova “rosoneri“ su obezbedili sigurnom pobedom nad Sampdorijom od 3:0, pa im je sada glavni konkurent Napoli koji u nedelju dočekuje Udineze.\nPre pobede Parme izgledalo je kao da će pobeda Palerma biti najveće iznenađenje kola, jer su Sicilijanci sa 3:2 slavili u Rimu protiv Rome koja je povela 1:0.\nEliminacija od Šalkea u četvrtfinalu Lige šampiona delovala je pogubno za Inter koji se polako oprašta od dominacije u Seriji A. "Neroazuri" su poraženi od Parme u 33. kolu i sada imaju osam bodova manje od gradskog rivala Milana. Leonardovom timu presudio je nekadašnji tandem Juventusa, Sebastijan Đovinko koji je pogodio u 35, i Amauri koji je rešio meč četiri minute pre kraja.\nPoraz gradskog rivala došao je kao poručen sjajnom Milano koji bez Zlatana Ibrahimovića igra znatno ubedljivije. Sa 3:0 poražena je Samprdorija, a pored veterana Klarensa Sedorfa koji je otvorio goleadu u 20. minutu, istakla su se pojačanja iz poslednja dva prelazna roka, Antonio Kasano koji je u 54. minutu realizovao penal i Brazilac Robinjo koji je dovršio posao u 62. minutu.\nRoma je povela protiv Palerma u 20. minutu kada je Toti pogodio sa bele tačke, ali je dva minuta pre kraja poluvremena na "Olimpiku" istom merom uzvratio Pinilja. Nerešeno je bilo do poslednjih pet minuta, kada je usledila furiozna završnica. U 84. minutu Ernandes je savladao Donija i šokirao Rimljane da bi onda još jednom pogodio i doneo trijumf Sicilijancima i pored gola Mirka Vučinića u istom minutu.\nSerija A, 33. kolo:\nRoma – Palermo 2:3 (1:1)\nToti 20p, Vučinić 90 – Pinilja 43p, Ernandes 84, 90\nMilan – Sampdorija 3:0 (1:0)\nSedorf 20, Kasano 54p, Robinjo 62\nParma – Inter 2:0 (1:0)\nĐovinko 35, Amauri 86\n15.00h Đenoa – Breša\n15.00h Čezena – Bari\n15.00h Fiorentina – Juventus\n15.00h Kjevo – Bolonja\n15.00h Katanija – Lacio\n15.00h Leće – Kaljari\n20.45h Napoli – Udinese\nMorati: Novi Inter bez Murinja i Teveza!\nPredsednik Intera Masimo Morati najavio je podmlađivanje ekipe narednog leta, demantovao odlaske najvećih zvezda, kao i to da će vratiti Žozea Murinja na mesto trenera, a pojačati napad Karlosom Tevezom.\nNi Žoze Murinjo. Ni Karlos Tevez.\nNijedan od ove dvojice zvučnih imena fudbalske današnjice neće biti u projektu "Novi Inter", koji će narednog leta početi da sprovodi vlasnik i predsednik tog kluba Masimo Morati.\nHarizmatični Italijan najavio je u intervjuu koji je dao italijanskim medijima da neće vratiti u klub nekadašnjeg trenera Murinja, bez obzira na to da li će Portugalac ovog leta dobiti otkaz u Realu iz Madrida ili ne. Takođe, demantovao je i učestala pisanja medija u Engleskoj i Italiji da će Inter kupiti Teveza, napadača i kapitena Mančester sitija.\n"Čujem priče o tome da ćemo prodavati naše velike igrače ovog leta, ali Inter ima jaku bazu i bila bi velika tuga za mene kada bismo razbili ovu sjajnu grupu igrača koju imamo" , ujedno je Morati demantovao i to da će iz kluba otići Vesli Snajder (povezivan sa Mančester junajtedom), kao i ostale zvezde Samjuel Eto, Daglas Maikon, Dijego Milito, itd.\n"Razmotrićemo koje su naše mogućnosti i prilike na tržištu igrača. Voleli bismo da podmladimo tim, ali ovaj aktuelni Inter nije na kraju svoje ere" , tvrdi Morati, koji se prošle sezone sa Murinjom na klupi radovao "Tripleti", odnosno titulama prvaka Evrope, Italije i Kupa.\nOve sezone, Inter je već izgubio titule u Ligi šampiona (eliminisan u četvrtfinalu od Šalkea) i Seriji A (zaostaje osam bodova za Milanom, tri kola pre kraja). Utehu, kakvu-takvu, nerazuri sa Leonardom na klupi, mogli bi da pronađu u završnici Kupa Italije, gde će u revanšu polufinala na svom terenu braniti pobedu od 1:0 u Rimu, protiv Rome.\nA, potom u finalu igrati verovatno protiv Palerma ili Milana (2:2 prvi meč u Milanu).\n"Nisam se čuo sa Murinjom dugo već, a on je uz to i aktuelni trener Reala iz Madrida" , kratko je prokomentarisao naftni magnat Morati i potom se nadovezao na priču o Tevezu.\n"Tevez? Video sam na televiziji da je nedavno bio u Milanu, ali nemam pojma šta je ovde radio, to nema nikakve veze sa nama" , rekao je Morati i tako možda otvorio prostor za spekulacije oko toga da li se Interov najveći rival Milan sprema da uzme Argentinca.\nMorati, za razliku od čelnika većine srpskih klubova, nije ni pokušao da ulazi u to da li je Milan zasluženo ili ne osvojio titulu prvaka Italije, prvu od 2004. godine.\n"Ko god osvoji titulu - zaslužio je" , mrzovoljno je rekao Morati.\nMateraci napustio Inter\nIskusni štoper odlučio da posle deset godina raskine ugovor sa Interom .\nMarko Materaci više nije igrač Intera.\nBivši italijanski reprezentativac raskinuo je ugovor sa "nerazurima" posle deset godina provedenih u klubu. Materaci je sa Interom imao ugovor na još godinu dana.\nNjegov menadžer Klaudio Vigoreli potvrdio je italijanskoj agenciji ANSA da je 37-godišnji defanzivac odlučio da ode sa "Meaca" i da će najverovatnije igrati još godinu dana u inostranstvu.\nOn navodno planira da se potom vrati u Inter i školuje za trenera.\nMateraci je u Inter došao 2001. godine, a prethodno je igrao za Peruđu, Everton i nekoliko niželigaških italijanskih klubova. Sa "nerazurima" osvojio je Ligu šampiona 2010. godine, pet "skudeta", četiri Kupa, isto toliko Superkupova Italije i titulu klupskog prvaka sveta 2010.\nSa reprezentacijom Italije bio je šampion sveta 2006.


Boljom komunikacijom nadležnih institucija o maloljetničkoj delikvenciji doprinosi se prevenciji i reintegraciji – Centar za građansko obrazovanje\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) je danas organizovao jednodnevnu obuku za predstavnike sudstva, tužilaštva, Uprave policije i Ministarstva pravde u cilju unaprijeđenja njihovih komunikacionih znanja i vještina, kao i javnih nastupa, u slučajevima gdje su učinioci krivičnih djela ili žrtve maloljetnici.\nDragana Maljević, komunikološkinja i predavačica na obuci, smatra da su „ovakve obuke posebno korisne za predstavnike institucija zbog osvješćivanja značaja adekvatne komunikacije, ali i činjenice da su njihovi javni nastupi najčešće opterećeni stručnom terminologijom koju građani i građanke u velikoj mjeri i ne razumiju“. Ona ocjenjuje da se na tokom obuka takve situacije prevazilaze, i ukazuje da ih treba kontinuirano organizovati. „Posebna vrijednost ove obuke jeste što se odnosi na osjetljivu tematiku kakvo je saopštavanje u slučajevima u kojima su maloljetnici učinioci krivičnog djela ili oštećeni“, naglasila je Maljević.\nTamara Lekić, savjetnica u Osnovnom sudu na Cetinju, navodi da je obuka je ispunila svoju svrhu u potpunosti. „Tema je izuzetno senzitivna i zavrjeđuje posebnu pažnju. Maloljetnici u krivičnom postupku, kako prema domaćim tako prema međunarodnim standardima, imaju poseban tretman te je u tom smislu obuka bila posebno važna i korisna“, kazala je Lekić. „Vjerujem da će obuka svim učesnicima pomoći da imaju još kvalitetniji javni nastup, a samim tim i da se dođe do željenog cilja – prevencije, specijalne i generalne, kao i reintegracije maloljetnih počinilaca nakon učinjenog krivičnog djela“, zaključila je Lekić.\nObuka je dio projekta Položaj maloljetnika u krivičnom postupku – od prevencije do reintegracije! koji CGO sprovodi uz podršku Ministarstva pravde. Cilj projekta je jačanje kapaciteta nadležnih organa radi poboljšanja kvaliteta poštovanja temeljnih prava lica lišenih slobode u Crnoj Gori, kroz efikasniju primjenu savremenih zakonskih rješenja sa fokusom na maloljetna lica, ali i uspostavljanje okvira za efikasniju prevenciju maloljetničke delikvencije.\nProgresivne snage u regionu ne treba da se povlače pred retrogradnom i glasnom manjinom


Kosovska TV: Nedovoljno dokaza trgovine organima | Mondo Portal\nKosovska TV Nedovoljno dokaza trgovine organima.html\n15. novembar, 00:48\nKosovska TV: Nedovoljno dokaza trgovine organima 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbija 20.06.2014. / 16:43 16:45\nKosovska TV: Nedovoljno dokaza trgovine organima\nIzvor Tanjug 20.06.2014. / 16:43 16:45\nPrištinska televizija Klan Kosova izveštava da je utvrđeno da nema dovoljno dokaza da je tokom rata na Kosovu bilo trgovine organima, kako je tvrđeno u izveštaju švajcarskog senatora Dika Martija.\nKlan Kosova saznaje da je to deo zaključaka istrage američkog tužioca Klinta Vilijamsona koji predvodi operativnu grupu za specijalne istrage EU u vezi trgovine organima.\nInače, objavljivanje njegovog izveštaja, planirano za drugi deo juna, odloženo je za kraj avgusta, a Vilijamson nakon toga planira da napusti sadašnju dužnost.\nVilijamson je ranije radio kao šef pravosudnih organa u vreme UNMIK-a , a strani izvori su za Klan Kosova rekli da će ga zameniti drugi američki tužilac koji će istražiti 12 pojedinačnih slučajeva ratnih zločina za koje je Vilijamsonova operativna istražna grupa, uglavnom posle 12 juna, pronašla dokaze da su počinjeni.\nKako su svi ti slučajevi pojedinačni oni ne predstavljaju bilo kakvu organizovanu akciju, oprtužnice za njih će najverovatnije biti podignute krajem godine.\nOve informacije potvrđene su na neki način i današnjim pregledom vesti UNMIK-a, gde se, između ostalog, pominje da izveštaj o istrazi po svoj prilici neće biti sastavljen već će umesto njega biti izdato saopštenje u kojem se konstatuje da istraga nije obezbedila dovoljno dokaza, tačnije da su tvrdnje koje se iznose neosnovane, zbog čega će biti podneto tek nekoliko pojedinačnih optužnica.\nKad je rec o nedostatku dokaza, Klan Kosova precizira da su praktično ključni dokazi ponuđeni tek nakon 12. juna ove godine, pa će istraga po tim navodima tek uslediti.\ntrgovina organima Kosovo ovk klint vilijamson


Pesma: Hari Mata Hari - Ostavi Suze Za Kraj\n18-04-2019 | 10:23 | Autor/Izvor: beograd.rs\nFoto: Bigstock- Nik_Sorokin\nZainteresovani posetioci moći će da posete Rimski bunar, Veliki barutni magacin, Sahat-kulu, Kulu Nebojša i Vojni bunker od 11 do 19 časova.\nU Rimskom bunaru biće postavljena izložba „Stare mape – putokaz ka prošlosti Beograda”, u okviru koje će posetioci moći da zavire u prošlost kroz prizmu starih mapa, remek-dela geografske istorije. Mape Beograda, Evrope i sveta biće izložene u formatu mapa u listu, uramljenih minijatura i velikih oslikanih mapa u unikatnim ručno rađenim ramovima. U Rimskom bunaru biće izložene i makete jedrenjaka iz tog perioda.\nRimski bunar izgrađen je u periodu od 1717. do 1739. godine, za vreme barokne austrijske rekonstrukcije Beogradske tvrđave. Bunar je dubok šezdeset metara i skoro tri i po metra širok, navodi se u saopštenju.\nSahat-kula, kula sa satom koja građena sredinom 18. veka, visoka 27,5 metara, posetiocu pruža jedinstven pogled na Beogradsku tvrđavu i park Kalemegdan, ali i na druge delove grada.\nKula Nebojša, izgrađena u 15. veku kao odbrambena kula, u vreme osmanske vlasti postaje najpoznatija tamnica i mračni simbol Beograda. Od 2011. godine predstavlja moderan izložbeni prostor u kom se, uz pomoć audio-vizuelnih efekata, posetioci mogu upoznati sa delom srpske i grčke istorije.\nVojni bunker na Gornjem gradu građen je pedesetih godina 20. veka, a osim unutrašnjosti objekta, posetioci će moći da vide i izložbu „Umetnost u bunkeru”, posvećenu cenzuri u umetnosti šezdesetih i sedamdesetih godina 20. veka.\nU Velikom barutnom magacinu, koji je građen u vreme velike austrijske rekonstrukcije tvrđave, danas se nalazi postavka rimskih kamenih spomenika, stela, sarkofaga i žrtvenika koji su tokom niza godina prikupljani sa različitih nalazišta.\nSpomenici pripadaju antičkom periodu, od druge polovine 1. veka do 4. veka, navodi se u saopštenju.\nTagovi: desavanja u beogradu Kalemegdan beogradska tvrđava dani beograda


Sanja Dimitrijević: Uroš i ja više nismo zajedno : Crveni tepih\nSanja Dimitrijević: Uroš i ja više nismo zajedno\nBudući da je pre svega nekoliko nedelja sa svojom devojkom, Sanjom Dimitrijević, finalistkinjom šoua “Prvi glas Srbije”, davao intervjue za mnoge domaće medije, u kojima su pričali koliko su srećni, zaljubljeni i kako su jedno u drugom našli srodne duše, mnoge je iznenadilo kada je kaskader Uroš Ćertić, odmah nakon sinoćnjeg ulaska u kuću “Velikog Brata” – završio u krevetu sa starletom Avom Karabatić.\nNovinari su, očekivano, “opsedali” pozivima njegovu lepšu polovinu, jer ih je interesovalo kako ona reaguje na ovu javnu prevaru. Povodom svega ovoga, Sanja se oglasila na svom nalogu na Tviteru:\n“Ajoj istrošiše mi bateriju svi ovi pozivi od novinara danas! Mislim da je bilo dosta pitanja za danas, bacam se na pametnije stvari! Poz”, ali nije izdržala, već je uskoro ponovo napisala: “Za sve one koji su mi pisali i pitali, evo jednog kratkog i konačnog odgovora: Istina je da ja i Uroš nismo više zajedno, našu vezu okončali smo početkom marta i svako je krenuo svojim putem. Ja sam sada slobodna i srećna. Toliko o tome. Pozdrav svima! Peace out”.\nIako ona to poriče, sasvim sigurno Sanji nije bilo prijatno da vidi svoju doskorašnju “srodnu dušu” kako iste večeri po upoznavanju i ulasku u rijaliti ima seks sa drugom devojkom. A sa druge strane, Uroš verovatno očekuje da će mu ovo doneti dodatne poene kod publike. A sigurno i Ava računa na to – zna dobro kako je u prošlom Velikom bratu prošla Marijana Čvrljak.


Veliko pojačanje pred potpisom: Goudelock će se priključiti Gordiću i društvu – Sport Centar Veliko pojačanje pred potpisom: Goudelock će se priključiti Gordiću i društvu – Sport Centar\nBivši bek šuter Lakersa, Unicsa, Fenerbahcea, Maccabija i Armanija Andrew Goudelock na korak je od potpisa ugovora sa Partizanom.\nBio je velika želja Andree Trinchijerija, sarađivali su u Unicsu. Košarkaš je pomenute godine bio i MVP tog takmičenja, a naredne sezone je bio i član druge najbolje petorke Eurolige.\nDugo su pregovarali, Amerikanac je na početku bio preskup, a sada su navodno otklonjene sve prepreke na putu ka potpisivanju ugovora.\nPrema svemu sudeći, Goudelock će biti poslednje veliko pojačanje crno-bijelih za predstojeću sezonu, a ukupno osma pridošlica, poslije Gordića, Peinersa, Mosleya, Thomasa, Waldena, Parahovskog i Birčevića.\nProteklu sezonu on je proveo u kineskim Shandong Golden Starsima, a sada je veoma blizu povratka u evropsku košarku.\nIskusni bek će u decembru ove godine napuniti 31 godinu, visok je 191 centimetar i svakako će biti izuzetno značajan kotač u igri tima italijanskog trenera, ukoliko pregovori do kraja budu prošli po planu.\nandrew goudelockkkpartizannemanja gordic\nNema mjesta u najjačoj ligi svijeta: Bivši košarkaš Partizana se vraća u Evropu i igra protiv crno-bijelih\nPavićević o dolasku Gordića: Postigli smo dogovor, još ostaje samo da sačekamo vremenski rok


Velike vojne vežbe Severne flote: Brodovi, podmornice, avioni - Sputnjik Srbija\n17:06 18 Jun 2021\nVelike vojne vežbe Severne flote: Brodovi, podmornice, avioni\n08:57 23.07.2016 (osveženo 09:42 23.07.2016) Preuzmite kraći link\nViše od 100 vojnih brodova, atomskih i dizel podmornica, i brodova za pružanje podrške isplovilo je u Barencovo i Belo more u okviru komandno-štabnih vojnih vežbi, saopštio je vršilac dužnosti načelnika pres-službe Severne flote kapetan Andrej Luzik.\nU Rusiji se održavaju vojne vežbe strateških raketnih snaga\n„Iznenada su podignite jedinice kopnene i obalske vojske. Jedinice morske pešadije i posebne motorizovane brigade izvele su marš u području gde se nalazi vojna tehnika. U vežbama učestvuje više od 1.000 jedinica vojne tehnike“, rekao je pres-sekretar Severne flote Andrej Luzik.\nOn je naveo da u vežbama učestvuju vojnici 45. Armije Ratnog vazduhoplovstva i PVO Severne flote. Sa aerodroma je podignuto 30 letelica različitih tipova radi izvršavanja zadataka u vazduhu i prelaska na alternativna mesta.\nOsim toga, protivvazdušne raketne divizije Koljske jedinice PVO nalaze se u ovom području radi zaštite flote od udara uslovnog protivnika iz vazduha.\nPrema rečima Luzika, vežbe Severne flote se održavaju čitav dan, do večeras će se većina brodova, podmornica, jedinica kopnenih i obalskih snaga i divizija PVO vratiti u svoje baze. Navedeno je da je komandant Severne flote viceadmiral Nikolaj Jevmenov lično iz vazduha proverio organizaciju raspoređivanja snaga flote u Barencovom i Belom moru.


Dijaspora u Nišu | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Aktuelno>>>Dijaspora u Nišu\nDijaspora u Nišu\n19. maj 2015.\tAktuelno, Matica, Vesti 231 Views\nOkrugli sto „Očuvanje jezika, kulture i identiteta i jačanje položaja Srba u dijaspori“ održan je u subotu 16. maja u Nišu u organizaciji Media i reform centra Niš, Kancelarije za saradnju sa dijasporom Grada Niša i Filozofskog fakulteta u Nišu, pod pokroviteljstvom Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije.\nU četiri panela diskutovalo je 30 učesnika iz dijaspore (Rumunija, Austrija, Švajcarska, Francuska, Mađarska, Nemačka, Makedonija, Bosna i Hercegovina) i iz matice koji se aktivno bave pitanjima dijaspore.\nUčesnicima okruglog stola na početku rada obratili su se Vukman Krivokuća iz Uprave za saradnju sa dijasporom Ministarstva spoljnih poslova Srbije, prof. dr Goran Maksimović, dekan Filozofskog fakulteta u Nišu, Bojana Pejčić iz Kancelarije za saradnju sa dijasporom Grada Niša i direktor Media i reform centra Niš Mladen Velojić.\nIzneti su brojni konkretni predlozi za unapređenje položaja Srba u dijaspori i saradnje dijaspore i matice. Predloženo je da se razmene kontakti i kreira baza udruženja u inostranstvu. Za bolju komunikaciju, ali i bolju obaveštenost građana u dijaspori predložena je izrada internet platforme za postavljanje informativnih sadržaja. Jedan od predloga bio je i da se, u saradnji sa Filozofskim fakultetom u Nišu, organizuju Skajp časovi istorije po ugledu na časove srpskog jezika, kao i da se održi konferencija mladih iz dijaspore i matice.\nZaključci sa okruglog stola i pojedinačnih panel diskusija biće publikovani i predstavljeni javnosti, kako u matici tako i u dijaspori i zemljama u regionu. Fotografije sa događaja možete pogledati OVDE.\nGosti u Gradskoj kući Grada Niša\nKancelarija za saradnju sa dijasporom Službe za poslove Gradonačelnika Grada Niša organizovala je skup u Gradskoj kući na temu „Niš i dijaspora“, tom prilikom su prisustvovali predstavnici srpskih udruženja u dijaspori i gradskih institucija. Gostima su se obratili gradski većnik Srđan Aleksić, predstavnik Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva spoljnih poslova, Vukman Krivokuća, a ispred Kancelarije za saradnju sa dijasporom Grada Niša Bojana Pejčić.\nTom prilikom gosti iz Rumunije, Austrije, Švajcarske, Francuske, Mađarske, Makedonije, Bosne i Hercegovine su ukratko predstavili svoja udruženja, dali pedloge za buduće projekte i izneli probleme sa kojima se susreću naši ljudi u dijaspori. Predstavnici gradskih institucija su prezentovali svoj rad i aktivnosti, te uspostavili potencijalne partnerske odnose sa gostima.\nPrevious Srpsko evrovizijsko veče u Beču\nNext Ministar Stefanović sa Srbima u Albaniji


Zvezdu èeka policija na putu ka KiM, utakmica i dalje neizvesna - B92.net\nZvezdu èeka policija na putu ka KiM, utakmica i dalje neizvesna\nSportski direktor FK Trepèa Bojan Jakšiæ izjavio je da je i dalje neizvesno da li æe biti odigrana utakmica izmeðu tog kluba i Crvene zvezde.\nLN Izvor: B92 sreda, 9.10.2019. | 09:29\nRekao je predsjednik da æe biti na Kosovu- prije izbora..., a sad..., neka krene sa igraèima Zvezde..\n(bh, 9. oktobar 2019 11:02)\nPa sto ne bi moglo kad je Kosovo Srbija?\nZa sve one kojima jos nije jasno, videce sad da li je Kosovo Srbija...\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (sasha, 9. oktobar 2019 10:02)\nTim rezonom Ukrajini fali pola teritorije, jer nijedan, bukvalno nijedan ukrajinski fudbalski klub ili bilo sta drugo ukrajinsko ne moze nos da promoli u istocni deo zemlje...\nA u Evropi se kunu da je Donjeck Ukrajina.\n(One night in May, 9. oktobar 2019 10:55)\nTreba pustiti da Trepèa osvoji kup...\n(brlogudan, 9. oktobar 2019 10:54)\n(sasha, 09. oktobar 2019 10:02)\nОкупација, мој злонамерни друже.\n(Јабучило, 9. oktobar 2019 10:52)\nDzaba ce otici tamo,vratice ih,i posle cemo gledati na tv Djurica kako izjavljuje da je to sramotno.Hvala,dovidjenja.\n(Rajko, 09. oktobar 2019 09:43)\nАко не оду, губе службено 0:3.\n(Јабучило, 9. oktobar 2019 10:51)\nKosovo jeste Srbija. Samo trenutno okupirana teritorija. A to je bitna razlika.\n(Simic, 9. oktobar 2019 10:51)\nDelije ne smeju ni reè reæi protiv Šefa. Dobili poslove i foliraju sve.\nA ovo im je realnost.\n(KiM, 9. oktobar 2019 10:37)\nZasto Delije nisu bile prethodnica sa tenkom ? Mada, radni dan je, mozda asfaltiraju negde\n(Gradjevinci, 9. oktobar 2019 10:36)\nZvezdini junaci se ne plase nikakve policije!\nMirnim putem, idemo na Kosmet, jasno je da okupacione snage diktiraju da li moze ili ne da se udje na teritoriju pod njihovom kontrolom - ali je vazno da Zvezdini junaci, koji predtstavljaju naciju hrabro idu na naoruzane bez straha!\n(One night in May, 9. oktobar 2019 10:35)\nAko se gost ne pojavi da se registruje 3-0 za domacina :)\n(Steve G, 9. oktobar 2019 10:35)\nMuka mi od ovoga, kad je oformljena njihova reprezentacija koja najnormalnije igra takmicenja argument je bio "manimo se politike, igrajmo fudbal", kad nasi treba samo da udju dole i odigraju isti taj "igrajmo fudbal" mec e onda se ista ta politika ispreci i ljudi ne mogu ni da kroce dole. Vladaju najgora vremena licemerja\n(Cuborg, 9. oktobar 2019 10:31)\nJos jedna jeftino rezirana predstava koju cemo izgubiti.\n(Sah mat, 9. oktobar 2019 10:27)\nPa vi vise volite ovakav spektakal propagande nego da se igra ta utakmica ... ko vas ne pozna skupo bi vas platio\n(Reprezentativac, 9. oktobar 2019 10:27)\nKada smo mi njih zapinjali i vraæali godinama na granicama, i oni i naši dežurni intelekt mirotvorci su trubili kako ne treba mešati sport i politiku, pustite ljude aman, gde æe vam duša. I sve je to divno i danas oni igraju gde hoæe a mi danas ne možemo malo Kupa u Zveèanu.\nSvi æute i okreæu glave. Dostojno. Principijelno. I uvek preko leða sopstvenog naroda, za desetku.\n(jako i do samog kraja, 9. oktobar 2019 10:19)\nA kad su aplicirali za priznanje u UEFA, vikali su kako fudbal ne smije da ima ogranicenja.. Da sport ne poznaje granice.. da svako ima pravi da se takmièi ...\n(djuro, 9. oktobar 2019 10:15)\nBojan Jaksic - Cojo, veliki patriota sa severa, u kartoteci ima clanske karte od Titove do trenutno vladajuce. Vodio kosarku 30god dok mu se nije ukazala finansijska prilika u fudbalu. Kada neko predje iz Partizana u CZ nekako se proguta a iz jednog sporta u drugi e to treba lekari da objasne.\n(top gear, 9. oktobar 2019 10:10)\nDžaba truckate momke u busu...\n(kfd, 9. oktobar 2019 10:07)\n(sasha, 9. oktobar 2019 10:02)\nAko su Albanci rekli da neæe dozvoliti ništa to nije neizvesno nego se neæe igrati. Možemo samo da ih mrzimo.\n(no, 9. oktobar 2019 10:02)\nGde su cuvene Delije sad?\n(Nikola, 9. oktobar 2019 09:51)\nAj u sto marke da ako zabrane navijaèi Partizana ce se nasladjivati ovde po komentarima.\n(poznavalac ©®, 9. oktobar 2019 09:46)\nSrpska rijaliti komedija!\n(Jumko, 9. oktobar 2019 09:45)\n(Rajko, 9. oktobar 2019 09:43)\nAko imaju npr.Švedske pasoše možda proðe fora....\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 9. oktobar 2019 09:42)\nAko bude problema na granici neka vièu:”Aco Srbine”!\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 9. oktobar 2019 09:41)


Apsurdne pretnje iz Ankare | Politika | DW | 02.08.2016\nApsurdne pretnje iz Ankare\nVizne olakšice u zamenu za prihvatanje izbeglica? Ne ide to tako jednostavno, kako to Turci misle. A pogotovu se ništa neće postići ucenom i ultimatumom smatra Bernd Rigert.\nGranica Turske i Bugarske\nPartneri ne mogu da koriste ucenu kao političko sredstvo. A EU i Turska se i dalje smatraju partnerima bez obzira na potrese na unutrašnjopolitičkoj sceni Turske. Zato je konsekventna odluka Evropske komisije da odbije pokušaje turske vlade da iznudi vizne olakšice za svoje građane u zamenu za prihvatanje izbeglica i migranata. EU je u sporazumu iz marta prihvatila da se za građane Turske uvedu vizne olakšice, kada ta zemlja ispuni odgovarajuće uslove. No, konkretan datum se na samitu u martu nije pominjao.\nTurska se sama stavlja pod pritisak\nBesmiselna je ideja turske vlade da postavi ultimatum i oktobar označi kao početak vizne liberalizacije. Jer, time Turska pre svega samu sebe stavlja pod pritisak i morala da do oktobra da ispuni preostalih 7 od 72 uslova. Ali, s obzirom da je Turska stavila do znanja da neće ispuniti najmanje jedan uslov - ublažavanje antiterorističkog zakona - sama je viznu liberalizaciju u oktobru učinila nedostižnom.\nPretnje iz Ankare su zato više apsurdni teatar, koji cilja na unutrašnjopolitički uspeh, ali ne rešava problem. A ni pretnje da će jednostrano ukinuti sporazum o izbeglicama nisu ništa novo. Turski predstavnici su već u maju počeli da se igraju tom tezom kada su viznu liberalizaciju pokušali da proguraju još 1. jula. Ali, ništa se nije desilo. Turskoj vladi bi pak moralo da bude konačno jasno da ukidanje viza za EU nije samo tehnički korak, već da je to uvek i politička odluka u određenom političkom okruženju. Jer, malo je verovatno da se EU na takav jedan korak odluči sa zemljom koja je u vanrednom stanju, čiji se predsednik odbranio od pokušaja vojnog puča i koji sada, prema merilima EU, sprovodi nesrazmerno oštre mere.\nU ovom trenutku su vizne olakšice za Tursku pre svega politički trofej koji predsednik Erdogan želi da iznudi od EU. No, slobodna putovanja za Turke nisu od životne važnosti. Istina je da je mučno i skupo podnošenje zahteva za dobijanje vize, ali 90 odsto zahteva se odobrava bez problema. Onaj ko želi ili ko mora, taj može i da putuje.\nProterivanje u Tursku je do sada bilo izuzetak\nSporazumom o izbeglicama, Evropska unija se pod vođstvom Angele Merkel, stavila na neki način u zavistan položaj u odnosu na Tursku. Zatvorene granice između Makedonije i Grčke, kao i to što se izbeglice sa grčkih ostrva vraćaju u Tursku, do te mere je uplašilo izbeglice i migrante, da se ne odlučuju više na put preko Egeja.\nNo, činjenica je da je samo nekoliko stotina ljudi vraćeno u Tursku. Među njima skoro da nema Sirijaca, jer obrada njihovih zaheva za azil traje mnogo duže nego što je to predviđeno sporazumom iz marta ove godine. Ono što Turska treba da uradi nije masovno prihvatanje vraćenih izbeglica već zbrinjavanje migranata i izbeglica u svojoj zemlji. Humanitarne organizacije su u međuvremenu dobile prva novčana sredstva EU, iako to predsednik Erdogan demantuje.\nSporazum o izbeglicama bi Turska mogla da raskine preko noći, to nije obavezujući dokument. EU takođe. Ali, šta bi se onda dogodilo? Da li bi broj izbeglica koji dolaze preko Egejskog mora u tom slučaju porastao? To niko ne zna. Pojedini eksperti smatraju da efekat odvraćanja izbeglica od tog puta sve dok je Balkanska ruta zatvorena i putovanje sa grčkih ostrva ka severnoj Evropi nemoguće.\nNema solidarnosti s Grčkom\nSituacija je pre svega opasna u Grčkoj. Tamo bi moglo da se nakupi još više ljudi, a već ih ima mnogo. A ostale zemlje EU su do sada malo toga uradile kako bi olakšale toj zemlji. Iza toga se možda krije cinična kalkulacija. Što je situacija u Grčkoj gora to je veće i zastrašivanje eventualnih novih migranata.\nAli, ako iz Turske u Grčku ipak bude dolazio veći broj izbeglica, EU bi se u najmanju ruku morala ponovo pozabaviti spornim pitanjem raspodele izbeglica. EU je doduše od aprila i sporazuma s Turskom od toga uspela nekako da se iskobelja.\nSituacija bi se pak drastično zaoštrila ako bi turski predsednik zaista uradio ono čime je već prošle godine jednom pretio: da izbeglice autobusima prebacuje preko grčke ili bugarske granice. Je li to sad već ide predaleko? Ako čovek pred očima ima trenutnu situaciju u Turskoj, u stvari više ništa nije isključeno.\nKljučne reči EU, Turska, vize, Erdogan, komentar, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1JZzh


***Amy Limenas, Tasos 2021, Letovanje 2021 Tasos, leto 2021, Limenas - vila Amy *** Letovanje 2021 Tasos - Ferior tours - Letovanje 2021 u Grckoj - na ostrvu Tasos\nLeto 2021 > Grčka 2021 > Tasos 2021 > Limenas\nVila Amy Tasos, Limenas - Grčka leto 2021\nVILA Amy Limenas, Tasos leto 2021\nOpis i lokacija: Jednospratna kuća sa visokim prizemljem skromnog izgleda i kvaliteta. Nalazi u širem centru Limenasa.\nUdaljenost od mora i plaže: Kuća je udaljena oko 500m od mora i na oko 850m od najbliže plaže.\nSmeštaj: Kuća poseduje studija za 2 osobe, opremljene TWC-om, TV-om, klima uređajem (uz doplatu na licu mesta), mini čajnom kuhinjom, sef (uz doplatu na licu mesta), balkonom ili terasom. U sklopu kuće nema wifi.\nParking: Sopstveni parking nema. Prostor u funkciji javnog parkinga udaljen je na oko 950m (uz mogućnost uvođenja doplate u toku letnje sezone od strane nadležnih, lokalnih organa).\nVAŽNA NAPOMENA: Spratnost studija ( prizemlje ili sprat) određuje se na licu mesta u zavisnosti od raspoloživih kapaciteta.\n* minimalan broj putnika za realizaciju polazaka iz Subotice i Novog Sada je 20\nOSIGURANJE: međunarodno putno osiguranje - placanje u agenciji\nDete od 0 do 5.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća 59€, ima mesto u autobusu i smeštaj u zajedničkom ležaju. Dete uzrasta od 0 do 11.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća iznos naveden u tabeli programa putovanja sa cenovnikom, ima mesto u pomoćnom ležaju, uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba i mesto u autobusu, osim u kućama LA LUNA, GRAND VILLAS i KATHRIN gde dete uzrasta od 0 do 1.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća 59€ ima mesto u autobusu, smeštaj u zajedničkom ležaju i uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba. U smeštajnoj jedinici samo jedno dete od 0 do 5.99 godina, može da koristi zajednički ležaj. Dete bilo kog uzrasta koje koristi osnovni ležaj plaća punu cenu aranžmana. Odrasla osoba koja koristi pomoćni ležajplaća iznos naveden u tabeli programa putovanja sa cenovnikom, ima uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba i mesto u autobusu.\n09.07. - 18.07.


pink.rs | KAZNE ZA RODITELJE: Ko ne upiše dete u školu platiće 100.000 dinara\nKAZNE ZA RODITELJE: Ko ne upiše dete u školu platiće 100.000 dinara\nZa roditelje koji ne upišu decu u prvi razred osnovne škole predviđena je kazna od 100.000 dinara, rekao je danas ministar prosvete Mladen Ssarčević i dodao da upis prvaka počinje od sledeće nedelje i da će trajati do kraja leta.\nOsnovna škola je obavezna po zakonu, navodi ministar, a roditelji koji ne upišu dete u predviđenom roku biće kažnjeni.\n- Kažnjavaće ih sudija, a mi ćemo ih tužiti - rekao je Šarčević i dodao da se u saradnji sa Unicefom radi i na tome da srednja škola bude obavezna.\nMinistar je kazao da je elektronski dnevnik, čije je uvođenje počelo prošle godine, zaživeo i čak prevazišao očekivanja. Kako je naveo, planirano je da elektronski dnevnik bude u 200 škola, ali se vec stiglo do 556 škola, digitalizacija će biti još masovnija, a s Ministarstvom telekomunikacija radi se na jačoj internet mreži.\nTrenutno je, naveo je ministar, 90.000 kompleta udžbenika besplatno, a od ekonomske moći države zavisiće kada će i da li će oni biti potpuno besplatni.\nDodao je da je u skupštini trenutno Predlog zakona o udžbenicima koji će, između ostalog, omogućiti da nastavnici biraju udžbenike, ali njihov izbor mora biti usaglašsen na nivou škole i prihvaćen na veću.\nUpitan za smenu kragujevačkog rektora, Ssarčević je rekao da on nema izvršnu moć, te da je autonomija Univerziteta neprikosnovena.\n- Ja neću tu crtu autnomije ni malim prstom preći, ona nema veze sa određenim nivoom ponašanja i bahatosti. Ja ne mogu da radim ono što radi komisija univerziteta, mi imamo svoj alat koji se zove prosvetna inspekcija koja je do sada našla teže i lakše nepravilnosti - rekao je Šarčević.\nOn je dodao da će do 2. aprila biti formirana komisija koja će ukazati na protivzakonite radnje u tom slučaju na osnovu čega će ministarstvo reagovati.\nPOČEO UPIS ĐAKA PRVAKA U OSNOVNE ŠKOLE! Trajaće tri naredna meseca!\nRIGOROZNE KAZNE: Ako dete baci petardu roditelj plaća i do 100.000 dinara\nDanas počinje upis đaka prvaka\nŠarčević: Danas počinje upis prvaka, roditelji ne prikupljaju sva dokumenta


NAJAVA: Koncert u čast kompozitora Berislava Popovića\n01:35: PM četvrtak 26 maja, 2022\nPosted on 18. marta 2022. at 21. marta 2022. by Ist Media\nPovodom 90 godina od rođenja i 20 godina od smrti kompozitora rođenog u Zaječaru Berislava Popovića (1931 – 2002), u suboru, 19. marta u Narodnom pozorištu u tom gradu, biće održan koncert u saradnji sa Muzičkom školom „Mokranjac“ i Narodnim pozorištem.\nDr Milan Milojković, muzikolog, održaće predavanje o muzičkom životu u ovom gradu nakon Drugog svetskog rata, a o svom ocu i široj porodici govoriće dr Tijana Popović Mlađenović, muzikolog.\nMuzikološko društvo Srbije i Fakultet muzičke umetnosti organizovali su prošle godine naučni skup, priredili koncert sa kamernim delima kompozitora i snimili dokumentarni film „Berislav Popović – Životni kontrapunkt“ u režiji Vladimira Milisavljevića.\nOve godine, projekat se nastavlja koncertima u Zaječaru, Beogradu i Novom Sadu.\nPlanirano je objavljivanje monografije posvećene Berislavu Popoviću i dva kompakt diska sa njegovim delima.\nBerislav Popović, kompozitor, teoretičar, pedagog, društveno angažovano stvaralac koji je obeležio srpski i jugoslovenski muzički život drudge polovine prošlog veka rođen je u Zaječaru u uglednoj porodici.


SASE – Ostvaren promet od 40.013.334,52 KM – Biznis.ba\nNaslovnaBerzaSASE – Ostvaren promet od 40.013.334,52 KM\nSASE – Ostvaren promet od 40.013.334,52 KM\nobjavljeno 08. sep 2020. u 14:28\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 40.013.334,52 KM. U sklopu 11 transakcija ukupno je prometovan 41.201 vrijednosni papir.\nOdržana je 30. aukcija obveznica Federacije BiH (privremeni simbol: FBH5O220).\nMetodom višestrukih cijena upisano je ukupno 40.000 obveznica, po ponderisanoj prosječnoj prihvaćenoj cijeni 99,9967 uz kamatnu stopu 0,8507 posto, čime je za emitenta prikupljeno ukupno 39.998.683,50 KM.\nVrijednost BIFX-a nije se mijenjala i iznosi 955,10 poena.\nVrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 0,22 indeksna poena na 794,31 poen, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,03 posto.\nVrijednost indeksa SASX-30 je porasla za 0,79 indeksnih poena na 1.418,25 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,06 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je pala za 18,18 indeksnih poena na 10.218,00 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,18 posto.\nVrijednost indeksa SASX-Fundamentals, SASX-FN je pala za 4,66 indeksnih poena na 14.865,15 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,03 posto.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je promet od 14.283,52 KM; u sklopu dvije transakcije prometovane su 1.054 dionice.\nNajveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta Sarajevo osiguranje d d Sarajevo (simbol SOSOR ) u iznosu od 12.999,52 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 14,38 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST3 ostvaren je promet od 367,50 KM dionicama emitenta Šipad-komerc d d Sarajevo (simbol SPKMR ); u sklopu jedne transakcije prometovano je 147 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 2,50 KM.\nDnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice emitenta Sarajevo osiguranje d. d. Sarajevo (simbol SOSOR) od 2,93 posto i dostigle cijenu 14,38 KM, dok je najveći dnevni pad registrirao Šipad-komerc d. d. Sarajevo (simbol SPKMR) od 3,85 posto sa cijenom 2,50 KM, saopćeno je iz Sarajevske berze.


Prešao je stotinu kilometara kako bi udovoljio svom stadu: Na 1.200 metara Dejan gaji oko 40 ovaca, tri krave i par koza (FOTO)\nZbog oštre zime, koja i dalje traje, bio je prinuđen da pređe 500 kilometara kako bi nabavio kvalitetnu hranu\nProšlogodišnja suša i surovi zimski uslovi, po kojima je ceo novovaroški kraj poznat, Dejana Romandića, iz sela Draževići kod Nove Varoši, naterali su da se ovih dana spakuje i krenu put Kragujevca, kako bi na brdo Tikva dovezao dovoljnu količinu hrane za svoju stoku do prolećne ispaše, jer se ova zima znatno odužila, a snežni nanosi još uvek se nisu otopili. Prešao je stotinu kilometara kako bi svojoj stoci obezbedio ono što joj je u ovo doba godine preko potrebno.\n- Suša je učinila svoje, a zatim i snegovi, tako da sam morao da dokupim još 200 bala kvalitenog sena, što će mi biti dovoljna zaliha do prolećne ispaše. Lucerku koju sam našao u okolini Kragujevca je dobra i stado je slatko jede. Prešao sam skoro petsto kilometara kako bih dobru hranu dopremio do njih. To je jako bitno da bi se pripremile za ispašu tokom leta. Dnevno jedu i do četiri obroka da bi imale dovoljnu količinu mleka kako bi mogle da zadoje jagnjiće - kaza je za RINU Dejan Romandić.\nNa 1.200 metara nadmorske visine ovaj vredan novovaroški poljoprivrednik gaji oko 40 ovaca, tri krave i par koza, a kako zbog vremenskih uslova proleće kasnije stiže, Dejan kaže da ih moraju hraniti sve do Đurđevdana.\n- Leti se čovek navikne, iako su visoke temperature, dok je zimi znatno teže obezbediti dovoljno hrane da prezime, jer je put u selima osnovna prepreka. Kada bismo imali prohodne puteve mnogo lakše bismo funkcionisali, jer zimi, kada sneg napada preko pola metra, moramo dva puta da ga čistimo u toku dana, tako da za druge obaveze imamo manje vremena - priča Dejan.\nČačanin objavio oglas i šokirao sugrađane: Izdaje grobno mesto, a zbog ovog problema će možda morati još jedno (FOTO)\nOve tri dame uleću u vatru bez problema i pomažu u nevolji: Formirano Dobrovoljno vatrogasno društvo u selu Pranjani (FOTO)\nMajka heroj oborila rekord: Svetlana iz sela kod Svilajnca rodila deset sinova i pet ćerki - stvorila milionsko bogatstvo (FOTO)\nZa razliku od njegove generacije, iako ima stalno zaposlenje u Novoj Varoši, ostao je na selu da kroz poljoprivredu dopuni svoj kućni budžet i održi svoje imanje i dedovinu.\n- U gradu možeš da prosepriraš samo ako imaš svoj biznis i svoj stan, u suprotnom, sve je mučenje. Jesam ostao na selu i nekako se osećam kao svoj na svome, ne moram da polažem račune drugima, jedina je razlika je u tome što na selu mora da se radi, ali mene to ispunjava - zaključio je Romandić.\nNova Varoš Stoka kragujevac Dejan Romandić


Halo oglasi - TehnoLand\nSvi Oglasi - TehnoLand\nMasažer za vrat i ramena sa infracrvenim zračenjem MNV Tehničke karakteristike Napon napajanja: : 220 V ili baterije (4 x 1,5 V tip AA LR 6) Električna potrošnja: 3 W Preporučeno vreme rada: 15 min 2 intenziteta masaže Sa i bez infracrvenog svetla Dimenzije: 34 x 24 x 13,5 cm Težina: oko 550 g (bez...\nMasazer vrata, ramena, leđa, struka i nogu MNT je moderni, kompaktni i prenosivi električni masažer. Jednostavan i pogodan za kućnu primenu. Ova efikasna masaža pomaže Vam da se oslobodite stresa pružajući stimulativnu masažu na stolici, u Vašoj omiljenoj fotelji kod kuće ili na stolici na radnom...\nNapon napajanja: mehanički metod, bez baterija Raspon merenja: max 150 kg Podeoci za težinu: 500 g Prikaz podataka: analogni displej Dimenzije: 285 x 425 x 85 mm Tezina: 3,6 kg Sertifikat: CE 0473\nMedisana kućna vaga ECOMED PS-72E\nNapon napajanja: 1 x 3 V litijumska baterija tip CR2032 Raspon merenja: 5-150 kg Podeoci za težinu: 100 g Prikaz podataka: LCD displej Automatsko iskljucenje posle 10 sek Dimenzije: 300 x 300 x 2 cm Tezina: 1,5 kg Sertifikat: CE 0473\nOblast primene Bolovi u vratu Bolovi u leđima Napetost mišića Reumatski bolovi Menstrualni bolovi Funkcije 100% pamuk 3-stepeno podešavanje temperature Automatsko isključenje nakon 90 min Napon napajanja: 220 V Izlazna toplina: 100 W Nameštanje temperature u 3 stepena Automatsko isključenje nakon...\nOblast primene: bolovi u nogama Funkcije: - Automatsko isključenje nakon 90 min - Napon napajanja: 220 V - Izlazna toplina: 100 W - Nameštanje temperature u 3 stepena Dimenzije: 30 x 30 x 23 cm Težina: 580 g Dužina kabla: 2,0 m Uslovi za rad: Koristiti samo u suvim prostorijama kao što je opisano u...\nOblast primene Bolovi u vratu Bolovi u leđima Išijas Lumbago Reuma Menstrualni bolovi Napon napajanja: 220 V Izlazna toplina: 60 W Nameštanje temperature u 3 stepena Zagrevanje ili kontinuirani rad Dimenzije: 80 x 150 cm Težina: oko 1,3 kg Dužina kabla: 2,10 m Sertifikat: CE 0473 Garantni rok: 3...\nOblast primene Bolovi u leđima Napetost mišića Reumatski bolovi Menstrualni bolovi Funkcije 100% pamuk 3-stepeno podešavanje temperature Automatsko isključivanje: nakon približno 90 minuta Napon napajanja: 220 V Izlazna toplina: 100 W Nameštanje temperature u 3 stepena Automatsko isključivanje:...\nAparat Biolight therapy HX-S11 ima širok spektar primene u medicini i kozmetologiji. Neke od osnovnih indikacija su: Akne, opekotine, posetotine, ogrebotine, ekcemi, herpes, bradavice, bore, strije, celulit Čirevi, masnice, postoperativne inficirane rane Hematomi, uganuća iščašenja, povrede leđa i...\nRezervna glava za HX-S9\nHarox elektro mišićni stimulator HX-K7\nAparat electro muscle stimulator HX-K7 je 12-kanalni mikroprocesorski kontrolisan aparat za elektro-mišićnu stimulaciju sa mogućnošću podepavanja frekvencije, kontrakcije, relaksacije i vremena trajanja stimulacije. Namenjen je za profesionalnu upotrebu u medicinskim ustanovama (fizikalna medicina...\nAparat electro muscle stimulator HX-K9 je 8-kanalni mikroprocesorski kontrolisan aparat za elektro-mišićnu stimulaciju sa mogućnošću podepavanja frekvencije, kontrakcije, relaksacije i vremena trajanja stimulacije. Namenjen je za profesionalnu upotrebu u medicinskim ustanovama (fizikalna medicina i...\nAparat electro muscle stimulator HX-K7p je 12-kanalni mikroprocesorski kontrolisan aparat za elektro-mišićnu stimulaciju sa mogućnošću podepavanja frekvencije, kontrakcije, relaksacije i vremena trajanja stimulacije. Namenjen je za profesionalnu upotrebu u medicinskim ustanovama (fizikalna medicina...\nAparat electro muscle stimulator hx-k11 je 4-kanalni mikroprocesorski kontrolisan aparat za elektro-mišićnu stimulaciju sa mogušnošću podešavanja frekvencije, kontrakcije, relaksacije i vremena trajanja stimulacije. Namenjen je za kućnu i profesionalnu upotrebu. Kvalitet HX-K11 aparata potvrđen je...\nBraće Kovač 29, Beograd


Dva gola Nejmara u ubedljivoj pobedi PSŽ: “Sveci” blistaju - Smedia\nDva gola Nejmara u ubedljivoj pobedi PSŽ: “Sveci” blistaju\n30.09.2017 | 19:28\n30.09.2017 | 20:28\nKavani, Nejmar i Mbape Foto: Tanjug/AP Photo/Michel Euler\nKAD su moćnom Bajernu u Ligi šampiona lagano dali tri gola, zašto ne bi onda Bordou duplo više. Fudbaleri PSŽ su ponovo ove sezone demonstrirali silu, i u osmom kolu francuskog prvenstva su prikazali još jednu partiju za divljenje - 6:2 (5:1).\nVeć na početku je bilo rešeno pitanje pobednika, pošto su Nejmar u 5, Kavani u 12. i Munije u 21. minutu, doneli pogocima “svecima” nedostižnu prednost. Do kraja susreta, brazilski čarobnjak koji je došao iz Barselone za 222 miliona evra opet je bio strelac (40, penal), a upisali su se i Dreksler (45) i Mbape (58).\nVREME JE - NIJE VIŠE SAN: Zvezda spremna za spektakl sa Napolijem na debiju u Ligi šampiona\nFudbaleri Crvene zvezde i njeni navijači večeras (21.00) nastupaju u najvećem fudbalskom spektaklu o kome su čežnjivo maštali godinama, decenijam ...


Luksuzna laguna sa barom i vrhunskim pogledom na Islandu - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nNije teško doneti sud o tome da je 2020. godina bila zaista nezahvalna što se putovanja tiče.\nZaljubljenici u egzotične destinacije i neistražene delove sveta, bili su osuđeni kao i većina “smrtnika” na sedenje kod kuće, i sećanje na ranije avanture. Ali od 2021. godine, imamo svi velika očekivanja. Ono što prvenstveno očekujemo je veća sloboda, u pogledu putovanja s kraja na kraj sveta.\nAko ste i sami optimistični po pitanju mogućnosti putovanja, i ako već u mislima ređate destinacije koje biste želeli da posetite, imamo za vas nešto fantastično. U pitanju je Sky Lagoon na Islandu, luksuzna laguna koja ima bar na vodi. Ova laguna smeštena je u blizini glavnog grada Rejkjavika i planirana je za otvaranje na proleće 2021. godine.\nGeotermalno zaleđe uz more sa kog se pruža neverovatan pogled, kao stvoreno je za hednositičke trenutke uživanja i relaksacije. Svojim gostima ova jedinstvena laguna će omogućiti da se povežu sa svojim unutrašnjim bićem i da iskoriste blagodeti geotermalnih voda. Da bi užitak bio potpun, osim zadivljujućeg pogleda, sve one koji posete ovo jedinstveno mesto očekuje i bar na vodi uz mogućnost ručavanja na licu mesta.\nLaguna se nalazi u zaleđu Atlantskog okeana i proteže se duž 70 metara, što je sasvim dovoljno za nezaboravno iskustvo. A ako vam jednostavan pogled na okean nije dovoljan, impresivni izlasci i zalasci sunca, kao i polarna svetlost i zvezdano nebo stvoriće čarobno iskustvo. Ne propustite priliku da uvrstite u svoj kalendar Island kao svoju buduću destinaciju za putovanje.\nluksuzna laguna na islandu


Stvari se menjaju - Vladimir Gligorov - Peščanik\nNajpre su Grci glasali za kontinuitet, a potom je Evropski savet doneo niz odluka, najvećim delom očekivanih. I jedno i drugo je delovalo ohrabrujuće. Zašto?\nU Grčkoj je uglavnom prevladalo uverenje da bi glasanje za nove partije moglo da vodi izlasku iz Evropske monetarne unije, uz neizvesnost ostanka u Evropskoj uniji. To bi imalo značajne posledice po stabilnost, pa čak i bezbednost, uz nepredvidive privredne posledice. Ma koliko da Brisel nije popularan, jer zahteva strogu štednju, nepoverenje u domaće političare je veće. Uz to, sećanje na drahmu ne budi neku naročitu nostalgiju. Sa evrom, Grčka ima svetski novac, dok nije izvesno ni da bi drahma, bar za neko vreme, uopšte bila konvertibilna, jer bi verovatno bilo potrebno uvesti niz svakojakih kontrola i restrikcija na novčane i kapitalne transakcije sa svetom. Valja uostalom uzeti u obzir činjenicu da su grčka domaćinstva imala veoma ograničenu mogućnost zaduživanja pre nego što je uveden evro. U ovom bi času svakako bilo bolje ako bi im se ti dugovi oprostili, ali to ne znači da bi bilo bolje da se vrate u stanje kada nije imalo smisla ulaziti u banke osim da bi se podigla gotovina i platili računi. Problem u Grčkoj je u tome što se nije smanjila sklonost zaduživanja države sa porastom mogućnosti domaćinstava i korporacija da dođu do relativno jeftinih kredita. To, recimo, nije bio slučaj u Irskoj, Španiji i u najvećem broju zemalja u tranziciji. To je specifično Grčki problem, uz asistenciju Mađarske.\nTako da su izbori u Grčkoj shvaćeni kao glas poverenja u evro i u Evropsku uniju, što je svakako bilo dočekano sa zadovoljstvom i olakšanjem ne samo u Briselu, već i u drugim glavnim gradovima Evrope. Ma koliko da je čitav taj grčki problem jedna glavobolja, eventualno razdruživanje bi moglo da preraste u noćnu moru. Što, međutim, ne znači da je rešenje krize evra i EU samim tim postalo lakše ili na dohvat ruke. Ipak, Evropski savet je mogao da se posveti tim rešenjima i da za časak zaboravi na Grčku.\nPoslednji sastanak Evropskog saveta je bio očekivan sa nadom da će usaglasiti mere koje bi trebalo da podstaknu privredni rast. Ovo i zato što su očekivanja za ovu i verovatno sledeću godinu dosta tmurna. Čak je i u Nemačkoj značajno pogoršana poslovna klima i neki prethodni indikatori očekivanja privrednih ljudi su značajno pogoršani. Uz sve pohvale nemačkoj privredi i politici prilagođavanja na krizu, Međunarodni monetarni fond svejedno ne očekuje rast iznad 1 posto ove godine, a ne mnogo brži ni sledeće godine. Prognoze za celu Evropsku uniju i za zonu evra su značajno gore. Tako da je svakome jasno da produžena recesija ili stagnacija nisu stanja u kojima je moguće rešavati nagomilane privredne i socijalne probleme. Tako da postoji saglasnost da je potrebno ubrzati rast i da je to prioritet ne samo u zemljama članicama, već u Evropskoj uniji u celini.\nEvropski savet je doneo neke mere koje bi trebalo da podstaknu ulaganja, pre svega u zemljama gde je recesija najdublja i gde su socijalni problemi zaoštreni. No, kao što se znalo i pre sastanka Evropskog saveta, novac sa kojim raspolaže Evropska unija ili čije trošenje može da podstakne, nije veliki. Nešto manje od 150 milijardi evra, što iz nepotrošenih sredstava strukturnih fondova, što iz povećane kreditne aktivnosti Evropske investicione banke. Čak i kada bi se on sav odmah potrošio, to ne bi imalo veći trajan efekat; jasno je da su potrebne godine da se realizuju svi projekti koji će se tim novcem finansirati.\nSavet se u stvari mnogo više bavio bankarskom krizom, što je bez sumnje ono čime bi i trebalo da se bavi, zapravo time je trebalo da se bavi najpre, dakle pre svega onoga čime se zapravo bavio od izbijanja finansijske krize. Problem je u tome što banke, kako je to rekao Charles Goodhart, „žive međunarodno, a umiru nacionalno“. Budući da ima dosta bolesnih banaka, jer je ipak reč pre svega o finansijskoj krizi, problem je ko je nadležan da ih leči? Budući da su zemlje, a ne EU, nadležne za njih, a kako su, opet, budžeti pod pritiskom, često stoga što su preuzete značajne obaveze koje su proistekle iz finansijske krize, ne izgleda kao dobra ideja da se novac pozajmi državama kako bi one uložile novac u banke, kojima se, opet, države obraćaju sa zahtevima za kreditiranje kako bi mogle da finansiraju budžetske deficite. To se pokazalo kao posebno rđavo u najnovijem slučaju saniranja španskih banaka. Pre toga je taj pristup stvorio veoma velike probleme irskim vlastima, a slična je sudbina čekala i druge zemlje koje se spremaju da traže pomoć kako bi dokapitalizovale ili sanirale svoje banke.\nStvari bi stajale drukčije ukoliko bi se novac EU koristio neposredno kod saniranja banaka. Umesto da španska država dokapitalizuje ili sprovede potrebni postupak ozdravljenja ili čak nacionalizacije svoje banke ili banaka, to bi mogla da čini EU ili neko u ime evro zone. To bi onda olašalo budžetske probleme zemalja u kojima su te bankrotirane banke, a neposredno bi se rešavao ključni problem, a to je finansijska kriza. Sjedinjene države su prvo sanirale banke, a posle krenule u druge mere ozdravljenja privrede. Ovaj drugi korak nije najbolje izveden, ali prvi po svemu sudeći jeste. Evropska unija, ili konkretnije zemlje članice evro zone, zbog tog dualnog karaktera bankarskog sistema nisu mogle, ili bar nisu mogle dovoljno dobro, da se suoče sa sopstvenim bankama kako bi sanirale finansijsku krizu. Tako da je to sada došlo na red, zajedno sa fiskalnim problemima i svim drugim, posebno socijalnim.\nMeđutim, ako se novac ulaže u banke, potrebno je i nadzirati njihovo poslovanje. Jer bi inače problemi mogli da se ponove. Tako da je doneta dodatna odluka da se nadzor nad bankarskim sistemom prenese na nivo EU ili evro zone. Budući da ova poslednja nema potrebne institucije, ili ih tek stvara, prirodno je da praktično sve te poslove obavlja Evropska centralna banka. Tako da ona dobija značajno veća ovlašćenja posle ovog najnovijeg sastanka Evropskog saveta. No, kako to biva u EU, sve su to za sada samo namere, ostaje da se sve to konkretizuje i pretoči u nove propise. Kako će to sve na kraju da izgleda, ostaje da se vidi. Nema sumnje, međutim, da je konačno počelo da se raspravlja ključno pitanje, sam uzrok krize, a to je finansijski, pre svega bankarski sektor.\nOvde će problem biti u tome što se ipak indirektno vrši neka vrsta fiskalne federalizacije, koja nije popularna ne samo u Nemačkoj, nego i u drugim zemljama. Zapravo, moglo bi se reći da Nemačka nije za federalizaciju obaveza, a da uz to ne ide i federalizacija nadležnosti, dok je Francuskoj ovo drugo uglavnom neprihvatljivo. Probleme sa čitavom tom idejom veće integracije imaju i neke druge zemlje, i to ne samo Velika Britanija koja se i inače drži po strani koliko god više može. Neke zemlje, pominju se Finska i Holandija, nisu spremne da odobre da Evropski stabilizacioni fond kupuje državne obveznice zemalja koje se suočavaju sa visokom kamatnom stopom, što je takođe jedna od preporuka Evropskog saveta. One bi htele da cene svaku kupovinu zasebno, što bi i inače radile kada ne bi bile u političkoj i monetarnoj uniji. Jer, naravno, ako bi neka od tih ulaganja postala nenaplativa, to bi bio budžetski trošak, a to je ono što se želi izbeći – zajednička odgovornost za fiskalne obaveze zemalja članica.\nNaravno, odluka da se zajednički novac ulaže u ugrožene ili bankrotirane banke ima smisla samo zbog toga što taj novac košta manje ako ga pozajmljuje Nemačka nego ako to čini, recimo, Španija. Veza između banke sa finansijskim problemima i države sa finansijskim problemima je posredovana visokom kamatom, usled čega bi moglo da dođe do bankrotstva obe strane. No, veza između rđave banke u Španiji i dobrog evropskog stabilizacionog fonda ili Evropske centralne banke se može obezbediti i po veoma povoljnim kamatnim uslovima, jer je, na primer, nemački kreditni rejting veoma visok. Zapravo, pošto svi žele da ulože novac u nemačke obveznice, njihova je cena veoma visoka i prinos veoma mali. Usled čega Nemačka može da uzima zajam po rekordno niskim kamatnim stopama. No, rizik koji se time finansira nije nemački već, recimo, španski, usled čega postoji bojazan da će to sve ipak koštati nemačkog poreskog obveznika, koji zapravo nikako nije spreman da plaća troškove koje smatra tuđim.\nOva poslednja reč je ključna. Ukoliko bi to bili zajednički troškovi, to bi bilo prihvatljivo, kao u svim federacijama. A to podrazumeva da se na zajedničkom nivou donose i odluke o finansijskim i fiskalnim pitanjima, kako bi to bila zajednička obaveza. Iz čega proističe i ključni problem Evropske unije ili bar Evropske monetarne unije – kako usaglasiti suverenitet država sa federalnim obavezama?\nDo sada je pristup Evropske unije bio da se to rešava pravilima ili, kada je reč o konkretizaciji, regulacijom. Ono što evroskeptici zameraju najviše EU i njenoj monetarnoj uniji jeste ta sklonost da donosi pravila i reguliše preterano. No, to proističe iz karaktera ove političke tvorevine. Ukoliko bi to trebalo da se promeni, onda će biti potrebno mnogo veći deo zakonodavne i izvršne vlasti preneti na EU, što takođe podrazumeva i drukčiji, a svakako demokratski, sistem legitimizacije Unije. Bankarska unija, ili bar tih par elemenata o kojima je postignut dogovor, jeste prvi korak u tom pravcu. No, ključno pitanje je vezano za javne finansije, jer obično nije prihvatljivo oporezivanje, ako ne ide zajedno sa političkim predstavništvom. Zemlje koje se suočavaju sa finansijskim problemima bi da im se pozajmi novac, a da uz to ne ide i nadzor, pa i podela vlasti, što traže zemlje poverioci. Prihvatanje pravila nije dovoljno, jer se naravno uvek nađu razlozi zašto se ona ne bi trebalo poštovati.\nKoje su izgledi da do dalje federalizacije dođe? Obično se navodi primer Amerike, gde je federalna vlast iskoristila bankrotsvo država da centralizuje vlast. No, to nije baš išlo naročito glatko, kao što je poznato. U Evropskoj uniji bi bilo veoma teško videti da bi neke zemlje htele da se pridruže takvoj federalnijoj zajednici. Tako da sve i dalje ostaje otvoreno, nezavisno od toga što su neke prave odluke konačno donete ili bar je namera da se one sprovedu tu.\nJutarnji list, 07.07.2012.


On je naveo da se ovaj rezultat desio u najboljem mogućem momentu i na najbolji način trasirao put Danki Kovinić ka Olimpijskim igrama u Tokiju.\n"Danka Kovinić može da služi za ponos svim dolazećim generacijama i bude uzor talentovanim sportistima", rekao je predsjednik Rašović.\nDimitrije Rasovicu , kupite joj neku opremu ucrvlja se u ovoj pink .....


Muškarci teže podnose prehladu od žena, saznajte i zašto je tako\nPočetna RGD Sehara Muškarci teže podnose prehladu od žena, saznajte i zašto je tako\nDoktorica Beatriks Grubek-Lebenstajn, imunološkinja na Univerzitetu u Insbruku, bavi se istraživanjem razlika u imunom sistemu među polovima. Rezultati njenih studija bez sumnje su melem za dušu muškaraca koje žene ne uzimaju ozbiljno kada je posrijedi patnja kroz koju prolaze tokom prehlade ili viroze.\nI ranija su istraživanja pokazala da estrogen ima snažna antiviralna svojstva protiv HIV-a, ebole i virusa hepatitisa. Dakle, estrogen stimuliše imunološki sistem, a testosteron ga suzbija i potiskuje, potvrđuje i dr Markus Altfeld, voditelj Odeljenja za imunološka istraživanja na hamburškom Institutu Hajinrih Pete, gdje istražuje biologiju humanih patogenih virusa.\nU kameno doba naši su preci živjeli u pećinama i bili izloženi raznim opasnostima.\nSvrha ženskog imunog sistema tada je, kao i danas bila jednaka – zaštititi nerođeno dijete ili novorođenče, zbog čega je ženin imuni sistem morao biti snažan, kaže doktor Altfeld.\nPrethodni članakMuslimani obilježavaju dan rođenja Muhammeda a.s.\nSljedeći članakDonatori će dati i 3,5 miliona KM za održivi povratak u BiH


Radnici migranti od četvrtka trebaju covid potvrde za ulazak u Sloveniju - tportal\nZadnja izmjena 14.07.2021 15:48\nObjavljeno 14.07.2021 u 15:39\nZbog brojnih prosvjeda slovenska je vlada u srijedu, među iznimke koje od večeras u ponoć neće trebati Covid potvrde pri ulasku u Sloveniju, uvrstila putnike u tranzitu te vozače u međunarodnom robnom prijevozu, no prijedlog da ta iznimka vrijedi i za radne migrante iz Hrvatske za sada nije dao rezultata.\nDa se radni migranti i lokalno stanovništvo uz slovensko-hrvatsku granicu, koji svakodnevno i dva puta moraju kroz granične prijelaze, izuzmu iz obveznog pokazivanja negativnog testa na koronavirus ili potvrde da su cijepljeni ili oboljeli Covid-19, još je u ponedjeljak vladi predložila zastupnica u slovenskom parlamentu iz Kopra Meira Hot iz stranke Socijalnih demokrata. U svojoj inicijativi je navela da je stalno mijenjanje propisa neživotno i stvara velike probleme pograničnom stanovništvu s obje strane granice, te da bi u ljetnoj sezoni za stanovništvo u granicu trebalo uvesti posebne trake na prijelazima zbog gužvi u turističkoj sezoni.\nKako doznaje Hina od glasnogovornice Socijalnih demokrata u parlamentu Janje Bregar, vlada Janeza Janše na taj prijedlog za sada nije reagirala. Po poslovniku na zastupnička pitanja i prijedloge vlada mora odgovoriti u roku 30 dana, a na tome ćemo i dalje inzistirati, kazala je Bregar u telefonskom razgovoru, priznavši da radni migranti od sutra imaju velik problem.\nSlovenija: O obveznom cijepljenju još nema ozbiljnjih rasprava\nAustrijance upozoravaju: Pazite kad prelazite iz Hrvatske u Sloveniju\nZa ulazak putnika u Sloveniju od sutra, 15. srpnja pa do zaključno 23. srpnja, vrijedi nova odluka slovenske vlade po kojoj će svi, bez obzira odakle dolaze, trebati negativni test na koronavirus, potvrdu o cijepljenju ili o preležanoj bolesti u zadnjih šest mjeseci. Od toga nisu, kao u ranijim slučajevima tijekom pandemije, izuzeti niti radni migranti, zbog čega se i u Sloveniji pojavljuju inicijative da se odluka promijeni, no za sada bez uspjeha.\nS druge strane, vlada je u srijedu popodne na dopisnoj sjednici, nekoliko sati pred početak primjene novih kriterija za ulazak putnika u zemlju, među izuzetke koji neće na granici trebati potvrde o cijepljenju ili testitranju uvrstila i putnike u tranzitu, te zaposlene u međunarodnom robnom prometu, nakon što su transportna poduzeća ukazala na velike zastoje koji se mogu očekivati na graničnim prijelazima, a neki špediteri navodno zaprijetili i blokadom na granici.


Otvoren 10. jubilarni maj mesec matematike - Moja učionica\nPromocija nauke ostaje prioritet“, istakao je Ružić. Programi popularizacije nauke, STEM obrazovanje u školama, ohrabrivanje mladih da se opredele za naučna zanimanja, predstavljanje inovativnih ideja i uspešnih domaćih naučnika, povezivanje novih tehnologija i obrazovnih metoda… sve su ovo zadaci koji nas i dalje čekaju i koji su ključni za budućnost i razvoj naše zemlje.“\nDr Marko Krstić, v.d. direktora CPN-a, napomenuo je da su misija Centra širenje naučne pismenosti i naučne kulture.\nM3 je dokaz da smo našli mnogo puteva da dostignemo ovaj zahtevan cilj, obraćajući se publici svih generacija i različitih obrazovnih profila, deci, ali i njihovim roditeljima, a često smo svedoci slike da naše aktivnosti ujedinjavaju čak tri generacije u jednoj porodici“, rekao je Krstić, ističući da CPN nastavlja da građanima približava nauku i tehnologiju, da im predstavlja najnovija saznanja o svetu koji nas okružuje i inspiriše i podstiče mlade da se opredele za naučnu karijeru.


ZBOGOM PEČATIMA U PASOŠIMA, U EU PREKO „PAMETNIH GRANICA“ – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\n15:36 , среда , 16 јануар 2019\nPočetna / SVIJET / ZBOGOM PEČATIMA U PASOŠIMA, U EU PREKO „PAMETNIH GRANICA“\nZBOGOM PEČATIMA U PASOŠIMA, U EU PREKO „PAMETNIH GRANICA“\n26. октобра 2017.\tSVIJET, VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar 259 Pregledi\n„Nove mere neće otežati život građana Zapadnog Balkana. Naprotiv, trebalo bi da olakšaju prolazak granica. Cilj je upravo bio da se što brže putuje. Istovremeno, i da doprinese borbi protiv terorizma. Ceo sistem zovemo ‘pametnim granicama'“, kaže za „Novosti“ poslanica EP i izvestilac iz senke za modernizovanje granica Tanja Fajon.\nNovi automatizovani sistem će na granici sakupljati biometrijske podatke i „prepoznavati“ građane prilikom sledećih putovanja. Evropski komesar za migracije, unutrašnje poslove i građanstvo Dimitris Avramopulos je istakao da je cilj ove mere i da se smanji mogućnost prevara, krađe dokumenata i identiteta.\nPrethodni TRI ZEMLJOTRESA U 12 MINUTA ZATRESLA BIH\nSljedeći BOAĆI NAJBOLJI STRANI GOLGETER U ISTORIJI ZVEZDE


Meč je trajao jedan minut više od dva časa, a srpski predstavnik je u prvom setu iskoristio prvu od dve brejk lopte koje su mu se ukazale u drugom gemu, te je do kraja deonice sačuvao prednost i prišao na korak od pobede.\nIako se, posle novog brejka u trećem gemu drugog seta, pomislilo da se Viktorov trijumf ne dovodi u pitanje, Zverev je napravio oduzeo servis Troickog i uspeo da uvede u taj-brejk gde je spasao dve meč lopte, obe na servis protivnika i poravna rezultat u setovima.\nIpak, izgubio je svu snagu u tom naletu, tako da je čekao trenutak kada će teniser iz Srbije prelomiti, što se desilo u četvrtom gemu (3:1), pa je Viktor zasluženo ušao u četvrtfinale gde ga čeka duel sa pobednikom okršaja Felisijana Lopeza i Sema Grota.


Zahtjev za prethodnu odluku koji je 2. listopada 2018. uputio Juzgado de Primera Instancia de Albacete (Španjolska) – Zajmoprimci protiv Globalcaja S. A.\nTuženik: Globalcaja S. A.\nIsključuje li pojam „nisu obvezujuće” iz članka 6. stavka 1. Direktive 93/131 mogućnost da prodavatelj robe ili pružatelj usluge i potrošač posebnim privatnopravnim ugovorom izmijene ugovornu odredbu koja ne udovoljava zahtjevu iz članka 4. stavka 2. te direktive da je jasno i razumljivo sastavljena, tako da smanje iznos iz te ugovorne odredbe ili da je zamijene drugom ugovornom odredbom, manje štetnom za potrošača?\nBi li odgovor na ovo pitanje bio drukčiji ako bi se ta prilagodba izvršila u okviru ugovora sklopljenog između potrošača i prodavatelja robe ili pružatelja usluge čija je svrha upravo to da se bez intervencije sudova razriješi spor o mogućoj netransparentnosti ugovorne odredbe o kojoj se nije pojedinačno pregovaralo, a koja je sadržana u njihovu prethodnom ugovoru?\nTreba li članak 4. stavak 2. Direktive 93/13 tumačiti na način da pojmovi „glavni predmet ugovora” i „primjerenost cijene i naknade na jednoj strani, i isporučene usluge i robe, na drugoj” obuhvaćaju dvije ugovorne odredbe u sporazumu o kojem se nije pojedinačno pregovaralo između prodavatelja robe ili pružatelja usluge i potrošača, a u kojima se, s jedne strane, prilagođava ugovorna odredba sadržana u njihovu prethodnom ugovoru – zamjenjujući je drugom odredbom koja je manje štetna za potrošača – i u kojima se, s druge strane, potrošač odriče prava da u sudskom ili izvansudskom postupku upozori na moguću netransparentnost te odredbe i posljedice s tim u vezi?\nAko je odgovor na prethodno pitanje potvrdan, treba li članak 4. Direktive 93/13 tumačiti na način da se pojmovi „priroda robe ili usluga na koje se ugovor odnosi” i „u vrijeme kada je ugovor sklopljen, sve popratne okolnosti sklapanja ugovora” mogu uzeti u obzir samo u svrhu ocjene nepoštenosti ugovornih odredaba koje se ne odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora? Ili se, suprotno tomu, spomenuti kriteriji mogu uzeti u obzir prilikom ocjene transparentnosti odredaba koje se odnose na glavni predmet [ugovora na koji upućuje] članak 4. stavak 2. navedene direktive?\nAko je odgovor na drugo pitanje potvrdan, je li usklađena s člankom 4. stavkom 2. navedene direktive – konkretno, sa zahtjevima jasno i razumljivo sastavljene odredbe i transparentnosti koji proizlaze iz tog članka – nacionalna sudska praksa koja – kada je riječ o ugovoru o kojem se nije pojedinačno pregovaralo između prodavatelja robe ili pružatelja usluge i potrošača, a kojim se mijenja primjena odredbe sadržane u njihovu prethodnom ugovoru – ne smatra potrebnim to da prodavatelj robe ili pružatelj usluge obavijesti potrošača o mogućoj netransparentnosti te ugovorne odredbe, uz objašnjenje da su kriteriji koji su doveli do te netransparentnosti općepoznati?\nAko je odgovor na drugo pitanje potvrdan, treba li članak 4. stavak 2. navedene direktive tumačiti na način da potrošačevo odricanje od prava da u sudskom ili izvansudskom postupku upozori na moguću netransparentnost ugovorne odredbe o kojoj se nije pojedinačno pregovaralo udovoljava zahtjevu „jasno i razumljivo sastavljene” odredbe samo ako je prodavatelj robe ili pružatelj usluga prethodno obavijestio potrošača o konkretnim pravima kojih se odriče i osobito o konkretnom iznosu od čijeg potraživanja odustaje?\n1 Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL 1993., L 95, str. 29.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 12., str. 24.)


Prvi utisak - WANNABE MAGAZINE\nPonekad ljudi ostavljaju pogrešan utisak, naročito ako se ponašaju hladno i rezervisano, ili prodorno i agresivno. Mozak pokupi informacije u prvih 20 sekundi kad nekog ugledate i svi saveti za poslovne razgovore i susrete u kojima je važno ostaviti što bolji utisak, odnosno, onaj utisak koji se ceni, zasnivaju se na toj površnosti.\nAko se obučete udobno, ali strogo, krećete se energično, čvrsto rukujete, gledate pravo u oči i osmehujete se ljubazno, ali ne naročito srdačno, ostavićete utisak odlučne osobe, koja zna šta hoće i ne gubi vreme na gluposti (nema upadljivih detalja koji skreću pažnju).\nUkoliko želite da ostavite damski utisak, držaćete glavu kao da posmatrate odozgo, ali ne arogantno, nego više nezainteresovano nego blagonaklono, pružaćete ruku kao da očekujete da vam je poljube, kretaćete se odmereno, sporo i meko, kao da ste potpuno svesni koliku čast ukazujete okolini svojim prisustvom. Pokazivaćete otmenu trpeljivost i ljubaznu površnu radoznalost, kao da ste toliko dobro vaspitani i izverzirani da nikad ne biste pokazali koliko vas sve to smara.\nKako se predstavljamo drugima i šta želimo da misle o nama?\nSpontanost i neposrednost podrazumevaju toplinu i ležernost, emitovanje poruke lako ćemo i nema problema, davanjem prostora drugima da se izraze i pokažu svoje namere. Radoznalo ćete postavljati neočekivana pitanja, a kad izgubite interesovanje, biće kao da ste isključili reflektor i objavili a ja sad odoh.\nKoliko svaki od ovih nastupa može da se kreira i uvežba i da se uz odgovarajući kostim prikaže u prvih 20 sekundi?\nI verovatno je zato prvi utisak često tačan. Neko ko vam se odmah nije dopao možda vam se nikad neće dopasti, ma koliko se trudili da vidite u njemu nešto dopadljivo.\nKljučne reči Aleksina Đorđevićbloghladno ponašanjepogrešan utisakprvi utisakrezervisanostutisak


SAOBRAĆAJNI KOLAPS NA MOSTOVIMA I ULICAMA Potpuno zakrčenje u Beogradu, pogledajte gde je najgore (FOTO/VIDEO) - Lajk.rs Document\nSAOBRAĆAJNI KOLAPS NA MOSTOVIMA I ULICAMA Potpuno zakrčenje u Beogradu, pogledajte gde je najgore (FOTO/VIDEO)\nU Beogradu je već tradicionalno zbog kiše potpuni saobraćajni kolaps. Veliek gužve su na mostovima u glavnom gradu, kao i na čvorištima.\nPročitajte još... Članovi Gorske službe savetuju šta nikako ne bi trebalo da se radi zimi i kad padne sneg\nTARA ŽELI DA DISKVALIFIKUJE MENSURA! Zadrugar tvrdi da je Simova ljudsko zlo, ona objasnila šta je toliko iritira kod Ajdarpašića\nSVI SVEDOCI REKLI ISTO Na saslušanju za likvidaciju Đokića označili ubicu


Piroćanac Lazar Radenković medju najboljim teniserima Srbije | Pirot Info\nNaslovna LOKALNA SAMOUPRAVA Pirot Piroćanac Lazar Radenković medju najboljim teniserima Srbije\nPiroćanac Lazar Radenković medju najboljim teniserima Srbije\nU uzbudljivom finalu ekipnog Prvenstva Srbije za seniore, posle velike borbe sa obe strane mreže, igrači Teniske akademije Živković iz Niša izgubili su rezultatom 4:3 od branioca titule subotičkog Spartaka.\nSpartak je vodio sa 3:0, Nišlije izjednačile na 3:3 i konačnu pobedu domaćinu doneo je 154. dubl na svetu.\nU polufinalnim mečevima TK TAŽ je savladao sa 4:3 favorizovanu ekipu TK Crvena Zvezda, dok je TK Spartak iz Subotice pobedio TK Djukić iz Beograda rezultatom 4:1.\nLazar Radeković je u polufinalnom meču, posle veoa dobre igre, izgubio od Ivana Bjelice, nekadašnjeg 249 na ATP listi, 3:6, 3:6. Ipak je iskustvo pobedilo.\nPirotskom teniseru Lazaru Radenkoviću, (igra za niški TAŽ, jer u Pirotu kao da nema tenisa i Kluba), ovo je veliko iskustvo. U toku tri dana provedena sa najvećim imenima srpskog tenisa, pored zvaničnih mečeva, proveo je sate i sate na treninzima sa srpskim teniskim majstorima.\nPratimo igre Lazara Radenkovića i Uroša Jovića, dvojice Piroćanaca, koji su ponikli u Pirotu, postizali zavidne rezultate u mladjim kategorijama, osvajali titule. Kasnije, pošto je ovaj sport u Pirotu nestao, Lazar i Uroš bili su prinudjeni da treniraju i nastupaju u drugim klubovima.\nOvo činimo i zbog toga da i na ovakav način doprinesemo povratku tenisa u Pirot.\nIzuzetni uslovi na teniskim terenima kraj Nišave čekaju mališane!\nSrbija ima Novaka Djokovića, Pirot ima tehničke mogućnosti za tenis, a na terenima i dalje raste korov!!!\nPrethodni tekstKako se mali preduzetnici u Srbiji nose sa pandemijom Kovida-19?\nSledeći tekstSAOPŠTENJE! Završena Peta Kolonija!


Visoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija - Šabac\nVisoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija – Šabac\nVisoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija u Šapcu, osnovana je 1960. godine. Kako se škola razvijala uvođeni su novi odseci i smerovi, tako da se pored inženjera hemijske struke danas školuju kadrovi u oblasti informacionih tehnologija, prehrambene i farmaceutsko-kozmetološke tehnologije i zaštite životne sredine. Škola organizuje osnovne strukovne studije prvog stepena i specijalističke strukovne studije drugog stepena.\nSMEROVI - Visoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija\nPRIJEMNI ISPIT I UPIS - Visoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija\nBROJ MESTA - Visoka medicinska i poslovno-tehnološka škola strukovnih studija\nDa li ce se odrzati drugi upisni rok? I kada? Htela bih da upisem farmaciju.\nZašto navodite MASTER iz IT-ja, kad ne postoji.\nocena iz biologije\nda li postoji knjga da se kupi iz koje mogu da se spremam za prijemni ispit? zelela bih smer za zdravstvenu negu\nKoliko sam razumela postoji mesto za osobe sa posebnim zdravstvenim problemima. Ja imam multiplusklerozu i zanima me da li spadam u tu grupu ptilikom upisa? Hvala unapred\nna sajtu ove Visokoškolske ustanove nema nikakvih informacija o smeru Informacione tehnologije na master strukovnim studijama. Da li je kod vas ovde u pitanju neka greška ili oni u školi očekuju da će tokom septembra dobiti akreditaciju za taj studijski program?\nJoš uvek nismo došli do konkursa za upis na master studije za 2018. godinu, niti informacije da smera neće biti.\nDa li je u međuvremenu bilo napretka?


Aržele na Moru\n42°32′42″N 3°01′25″E / 42.54493°N 3.02352°E / 42.54493; 3.02352\nAržele na Moru na karti Francuske\nAržele sir Mer (fr. Argelès-sur-Mer; katal. Argelers/Argelers de la Marenda) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Langdok-Rusijon, u departmanu Istočni Pirineji.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 7.188, a gustina naseljenosti je iznosila 123 stanovnika/km².\n3.659 5.022 5.100 5.723 7.188 9.939\nArgelès-sur-Mer na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Argelès-sur-Mer&oldid=29994612"


Objavljen KONKURS za upis studenata u prvu godinu osnovnih studija Univerziteta Crne Gore za studijsku 2020/2021. godinu - Volim Podgoricu\nPočetna/PG INFO/Aktuelno/Objavljen KONKURS za upis studenata u prvu godinu osnovnih studija Univerziteta Crne Gore za studijsku 2020/2021. godinu\nUpravni odbor Univerziteta Crne Gore raspisao je konkurs za upis studenata u prvu godin osnovnih studija UCG za studijsku 2020/2021. godinu na budžetskom finansiranju.\nPravne nauke – Bijelo Polje