DOSELJENICI "JAČI" OD STAROSEDELACA Od rođenja u istom gradu stanuje tek svaki treći stanovnik Srpske\nOdlazak iz rodnog kraja, bez obzira na razloge, utiče na mentalno zdravlje, ističe psiholog Zlatko Delić, komentarišući rezultate poslednjeg popisa, prema kojima od 1.170.342 stanovnika u Srpskoj od rođenja u istom gradu ili opštini stanuje njih 412.703 ili tek svaki treći.\nDelić navodi za Srnu da svako napuštanje rodnog kraja uzrokuje kod ljudi simptome agresivnosti, srdžbe, naglašene sumnjičavosti i depresivnosti kao posledicu takozvanog kulturalnog šoka, koji preživljava svaki imigrant.\nOn naglašava da su pomenuti simptomi mnogo izraženiji u slučaju prisilnih migracija usled ratnih zbivanja, prirodnih katastrofa i slično, te kod slabije obrazovanih i siromašnijih migranata.\n- S druge strane, slabije su izraženi i lakše se otklanjaju ako je reč o prirodnom procesu iseljavanja zbog traženja posla ili boljeg života - objašnjava Delić.\nOn navodi da se većina migranata, bez obzira na uzroke migracije, u novoj sredini vrlo brzo uklopi i postaju cenjeni i ugledni članovi društva, dok manji broj i dalje ima status društvenih marginalaca.\nDelić ističe da migriranje iz rodnog u novo mesto življenja doseljenika motiviše da bude spremniji i "jači" od starosedioca, uz napomenu da se to dešava jer većina mora da počne ispočetka.\n- Upravo to doseljenike motiviše da budu agresivniji u pozitivnom smislu, probojniji i inventivniji. Na primer, rade i poslove koje domicilno stanovništvo izbegava.\nMnogi postaju uspešni i u politici, umetnosti i zanatstvu, neretko zahvaljujući dobro organizovanoj `mreži za podršku`, koju čine zemljaci koji su ranije došli u određenu sredinu. Tu dolazimo do priča o Crnogorcima u Beogradu, Glamočacima i Drvarčanima u Banjaluci... - navodi Delić.\nKao primer deplasiranosti veštačke, ukorenjene i opasne dihotomije "stari Banjalučani - došljaci", on navodi bana Svetislava Tisu Milosavljevića.\nOvaj rođeni Nišlija je, zahvaljujući okolnosti da ga kralj Aleksandar Karađorđević imenuje za namesnika Vrbaske banovine, od neizgrađene i zapuštene palanke Banjaluke napravio moderan evropski grad.\nKomentarišući podatke prema kojima od rođenja u istom gradu ili opštini stanuje tek svaki treći stanovnik Srpske, demograf Stevo Pašalić ističe da je tu reč o unutrašnjim migracijama i činjenici da je tokom poslednjeg rata više od milion ljudi preseljeno unutar granica BiH.\n- Išlo se ka etničkoj i teritorijalnoj homogenizaciji, pa su sve opštine izmenile predratno stanovništvo. Zato sada u nekoj opštini ili gradu imamo mnogo manje domicilnog od doseljenog stanovništva - objašnjava Pašalić.\nOn navodi da se unutrašnje migracije dešavaju i zbog odlaska ljudi u razvijenije centre u potrazi za poslom, te da je tu reč o ekonomskim migracijama, koje će se i dalje dešavati.\n- Manja mesta i sela nisu infrastrukturno izgrađena, što stvara neravnomernu naseljenost i razvoj, s čime se i mi susrećemo - objašnjava Pašalić.\nSociolozi tvrde da migranti koji se sele zbog ekonomskih razloga, u većini slučajeva, u nove sredine donose nešto novo i pozitivno, pa su na dobitku i oni i njihovo novo mesto življenja.\nPrema popisu stanovništva Srpske iz 2013. godine, koji je objavio Republički zavod za statistiku, samo u Kneževu, Ljubinju i Oštroj Luci broj doseljenika nije veći od populacije koja je u njima celi život.\nNajviše doseljenih je u Banjaluci, koja ima samo 70.798 rođenih Banjalučana. Ovaj grad i zbog toga ima dobru demografsku sliku, navode stručnjaci iz ove oblasti.\nU Bijeljini je oko 70.000 novih stanovnika, a u Prijedoru 57.480.\nPREKO FEJSBUKA POZIVA NA RAT Mektić: Vahidin Delić pod posebnim tretmanom BEZBEDNOSNIH SLUŽBI\nKomšić: Dodik i Čović su preuzeli skoro sve DRŽAVNE INSTITUCIJE\n„BOGATA ZEMLJA, SIROMAŠAN NAROD“ Bajtal poručio da milijarderi u BiH mogu da kupe narednih 100 izbora


јун 2020 - Opština Niška Banja\nMesec: јун 2020\nOBAVEŠTENJE Zavoda za intelektualnu svojinu\nObaveštavamo vas da su od 06.12.2019. godine umanjene takse za elektronske prijave prava industrijske svojine. Taksa za elektronsku prijavu za priznanje patenta i malog patenta umanjena je za 50%, dok je taksa za elektronsku prijavu za priznanje industrijskog dizajna, žiga, kolektivnog žiga i žiga garancije umanjena za 25%. Poštovani sugrađani, iskoristite ovu pogodnost, podnesite elektronsku prijavu i uštedite novac. Dodatne… Opširnije…\nOBAVEŠTENJE Opštinske izborne komisije Niška Banja\nOpštinska izborna komisija Niška Banja, OBAVEŠTAVA birače sa područja Gradske opštine Niška Banja, koji nisu u mogućnosti da glasaju na biračkom mestu (nemoćno ili sprečeno lice) da mogu da obavesti Opštinsku izbornu komisiju od petka, 19. juna 2020. godine a najkasnije do 11:00 časova na dan glasanja (21. jun), da žele da glasaju. Telefoni Opštinske izborne komisije Niška Banja su:… Opširnije…\nPre 2 месеца objavio Niška BanjaIzbori 2020\nNa osnovu člana 15. Zakona o lokalnim izborima („Službeni glasnik RS”, br. 129/07, 34/10- US, 54/11, 12/20, 16/20- autentično tumačenje i 68/2020), člana 100. Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik RS“, br. 18/16 i 95/18 – autentično tumačenje) člana 4. Zakona o važenju uredaba koje je Vlada uz supotpis predsednika Republike donela za vreme vanrednog stanja i koje je… Opširnije…\nPriuštite sebi vikend-pauzu daleko od grada, vreve, sirena, smoga i dnevnih vesti


ŽOK Ub rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati - Odbojka - SofaScore\nŽOK Ub rezultati uživo, raspored i rezultati - Odbojka\nO ŽOK Ub\nŽOK Ub rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream), raspored mečeva i volleyball rezultati za sva natjecanja u kojima ŽOK Ub nastupa. ŽOK Ub i Klek-MD Zrenjanin igraju sljedeću utakmicu 22. sij 2021. u Superliga, Women.\nKad utakmica započne, moći ćete pratiti ŽOK Ub v Klek-MD Zrenjanin rezultati uživo, ažurirane bod po bod. Statistika se ažurira na kraju utakmice. ŽOK Ub i Partizan Beograd su igrali/le prethodni meč u sklopu natjecanja Superliga, Women, meč je završio s rezultatom 1 - 3 (ŽOK Ub je pobijedio/la utakmicu). Tab "Utakmice" za ŽOK Ub prikazuje zadnjih 100 utakmica iz sporta Odbojka sa statistikama i prikazom pobjeda i poraza. Također, ovdje je prikazan raspored svih utakmica koje ŽOK Ub tek treba odigrati.\nOdbojka rezultati uživo rezultati uživo i graf učinka i forme za tim ŽOK Ub omogućuju detaljno praćenje tima i predviđanje ishoda putem jedinstvenog algoritma koji se izračunava na osnovu zadnjih 10 utakmica, statistika, detaljnih analiza i naše vlastite ekspertize. Ovaj graf vam može pomoći u klađenju na utakmice tima ŽOK Ub, ali uzmite u obzir da SofaScore LiveScore ne preuzima nikakvu odgovornost za financijske i druge gubitke koji su izravno ili neizravno proizašli zbog oslanjanja na informacije preuzete s naše stranice.\nU detaljima utakmice nudimo vam link za gledanje online ŽOK Ub Klek-MD Zrenjanin prijenos uživo, koje je omogućio U-TV. Ukoliko je za ovaj meč dostupan U-TV prijenos uživo, možete pratiti ŽOK Ub Klek-MD Zrenjanin na Vašem računalu ili mobilnom uređaju - iPhone, iPad, Android ili Windows phone. Prava intelektualnog vlasništva za prijenose utakmice (streamove) najčešće su vezana na državnoj razini, te iz tog razloga je moguće da neki prijenosi ne budu dostupni na vašoj lokaciji.\nSofaScore Odbojka rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve ŽOK Ub mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Aničić: Ne sumnjam da će bodovi i ovoga puta ostati na ‘’krovu’’\nBeogradski Voždovac u okviru 33.kola Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje komšije sa Banjice, ekipu Rada. Svesni su ‘’zmajevi’’ da ih čeka težak duel sa uvek neugodnim ‘’građevinarima’’, ali najavljuju pobedu.\nŠef stručnog štaba ‘’zmajeva’’ Dragan Aničić govorio je sa puno respekta o kvalitetima protivnika, ali je i istakao da je njegov tim ovog proleća nepobediv na svom terenu i da veruje da će tako i ostati:\n‘’Očekuje nas težak derbi meč sa komšijskom ekipom Rada. Ne sumnjam da će nastupiti u izmenjenom sastavu u odnosu na prošlu utakmicu, jer se mnogo igrača oporavilo od povrede. Ekipa sastavljena od iskusnih igrača kao što su Volkov, Jovanović, Perendija, Kasalica i Veselinović zaslužuje maksimalan respekt i tako se i odnosimo prema ovoj utakmici. Takođe, sada je tu novi trener Korak, koga jako dobro poznajem, još iz igračkih dana kada smo često bili rivali na terenu. Međutim, mi smo na svom terenu ovog proleća nepobedivi, tako da ne sumnjam da će bodovi i ovoga puta ostati na ‘’krovu’’. Svi su zdravi i spremni za utakmicu sa Radom. Jedino Arsić neće imati pravo nastupa zbog kartona, a osim toga ekipa je kompletna. Trujić se uveliko priključio ekipi nakon povrede i konkuriše za sastav tima za sutrašnju utakmicu.’’


Bajina Bašta, Požega, Kosjerić, Arilje | Radio Luna - Part 27\nUžice – Na području Zlatiborskog okruga potvrđena su dva nova slučaja pozitivna na korona virus (COVID-19) – oba iz Užica.\nRadio Luna 31 маја\nDva nova slučaja zaraze u Užicu: U Zlatiborskom okrugu ukupno inficirano 173 osobe Užice – Na području Zlatiborskog okruga potvrđena su dva nova slučaja pozitivna na novi korona virus (COVID-19) – oba iz Užica. Od ...\nchat_bubble0 Comment visibility654 Pregleda\nRadio Luna 30 маја\nČačak / Požega / Ivanjica – Velike investicije i kapitalni projekti ovog proleća biće realizovani u zapadnoj Srbiji. Nekadašnji gigant, „Budimka“ iz Požege, prodat je iz trećeg pokušaja, a nju je kupila ITN grupa iz ...\nchat_bubble0 Comment visibility1175 Pregleda\nOve godine će biti dobra cena malina, rekao je minister poljoprivrede Nedimović, tokom posete nekim od opština Zlatiborskog okruga. Dobre su nam prilike na tržištu, oslobodili smo tržište EU i nemamo dodatne kontrole, rekao je ...\nchat_bubble0 Comment visibility4527 Pregleda\nArilje – U samom centru Arilja već vekovima smeštena je Crkva Svetog Ahilija, koju je davne 1276. godine izgradio kralj Dragutin Nemanjić. Duhovni je svetionik ovog kraja, a kroz svoju dugu istoriju svedoči o brojnim ...\nchat_bubble0 Comment visibility416 Pregleda\n#izbori2020 Pokret Snaga Srbije – Bogoljub Karić saopštio je da će izaći samostalno na lokalne izbore u Požegi. Kako su naveli u saopštenju, za 52 mesta u Skupštini opštine Požega predali su listu sa 26 ...\nchat_bubble0 Comment visibility186 Pregleda\nMoratorijum za otplatu kredita prestaje 1. jula\nRadio Luna 27 маја\nDužnici za razne bankarske kredite i lizinge koji su prihvatili tromesečnu pauzu u otplati obaveza, ne nastavljaju sa otplatom 1. juna! Mnogo klijenata je poslednjih dana kontaktiralo sa filijalama finansijskih ustanova sa ovim pitanjem. Tromesečni ...\nchat_bubble0 Comment visibility248 Pregleda\nZdrava Srbija-Boško Đurovski: Donećemo novi Zakon o privatizaciji u sportu\n#izbori2020 #zdravasrbija #sport Osim ulaganja u profesionalni sport, važno je da se što više pažnje i sredstava usmeri ka školskom, amaterskom i rekreativnom sportu, za šta će se Zdrava i Bolja Srbija svim snagama boriti, ...\nchat_bubble0 Comment visibility184 Pregleda\nZZJZ – Još dva nova slučaja COVID19\nOd 146 testiranih na području Zlatiborskog okruga potvrđena su dva nova slučaja pozitivna na korona virus (COVID-19) – iz Arilja i Užica. Od početka epidemije do danas potvrđeno je 169 slučajeva infekcije novim korona virusom ...\nchat_bubble0 Comment visibility315 Pregleda\nJoš 34 novoobolela od korona virusa u poslednja 24 časa, bez preminulih\nU poslednja 24 sata u Srbiji su registrovana 34 nova slučaja korona virusa, i ni jedan novi smrtni ishod. Ukupno u našoj zemlji do sada je otkriveno 11.227 pozitivnih pacijenta na virus i 239 preminulih. ...\nchat_bubble0 Comment visibility223 Pregleda\nchat_bubble0 Comment visibility289 Pregleda


Nagrada EU/Evropa Nostra za kulturno nasleđe otišla u Bač - EU Info Centar\nProjekat konzervacije i rehabilitacije Tvrđave Bač dobitnik je Nagrade Evropske unije i Evrope Nostre za kulturno nasleđe za 2018. godinu.\nTvrđava Bač, čija je izgradnja započeta u XIV veku, sa dogradnjama tokom XV i XVI veka, spada u nacionalne spomenike kulture od izuzetnog značaja. Projekat „Vekovi Bača“ je iniciran 2006. godine radi istraživanja i povećanja znanja o prostoru Bača sa okruženjem, primene ključnih konzervatorskih principa u njegovom očuvanju, iznalaženja održive namene i podizanja svesti o vrednostima nasleđa u široj zajednici. Projekat je finansiran iz regionalnih, nacionalnih i međunarodnih izvora, uključujući i sredstva dobijena iz fondova Evropske unije i dobio je nagradu u kategoriji za konzervaciju.\nKonzervacija i rehabilitacija Tvrđave Bač bila je centralni deo projekta koji je sproveo Pokrajinski institut za zaštitu spomenika kulture – Petrovaradin, a koji su podržali partneri – Fond za oučuvanje kulturnog i istorijskog nsleđa “Vekovi Bača”, Tehnološki fakultet Univerziteta u Novom Sadu i Muzej Vojvodine.\nPo oceni žirija, projekat je omogućio da se Tvrđava Bač integriše u život lokalne zajednice a Bač je postao centar gde se stiče profesionalno znanje o konzervaciji nasleđa. Ostaci tvrđave su očuvani, a u unutrašnjosti tvrđave napravljen centar za posetioce; radovi na prilazu, osvetljenje i video nadzor i uređenje finansirani su kroz EU program prekogranične saradnje Srbija-Mađarska.\nPoglavlje 27 – koliko je Srbija napredovala u očuvanju životne sredine


POSETA IZRAELSKIH EKSPERATA MELENAČKOJ BANJI „RUSANDA“: Dobra perspektiva za korišćenje geotermalne energije – Zrenjanin\nPOSETA IZRAELSKIH EKSPERATA MELENAČKOJ BANJI „RUSANDA“: Dobra perspektiva za korišćenje geotermalne energije\n02/08/2019 05/08/2019 List Zrenjanin\nPotencijali korišćenja energije vrele vode na prostoru banje „Rusanda“ su veoma dobre, tako da bi uskoro mogle da počnu detaljnije studije količine toplotne i električne energije koje bi mogle da se dobiju na ovaj način.\nOvo je konstatovano na danas održanom radnom sastanku rukovodstva „Rusande“ na čelu sa mr sc. med. dr Zoricom Ćulibrk i članovima menadžmenta izraelske kompanije „Ormat“, koju je predstavljao Inon Ramon, kao i Rudolfom Totom, pomoćnikom Pokrajinskog sekretara za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj. U radu skupa učestvovao je i Duško Radišić, pomoćnik gradonačelnika Zrenjanina, i Milan Popović, predstavnik kompanije „Gaspromnjeft”.\n– Banja „Rusanda“ leži na bogatim izvorima geotermalne energije. Razgovarali smo sa izraelskim privrednicima – predstavnicima kompanije „Ormat“, koji su zainteresovani za izgradnju termoelektrane na ovom prostoru. Realizacija ove zamisli predstavljala bi velik uspeh kako za banju „Rusandu“, tako i za selio Melence, a i širu zajednicu. Sve je sinhronizovano i usklađeno sa skorim usvajanjem Plana detaljne regulacije „Rusande“ koji predviđa skladan razvoj, kako lečilišne tako i sportsko-rekreativne i turističke komponente. Za sve naše planove potrebna je – energija – izjavila je nakon sastanka dr Zorica Ćulibrk v.d. banje „Rusanda“.\nPredstavnici izraelske kompanije, Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj, Naftne industrije Srbije (NIS) i grada Zrenjanina saglasili su se oko potrebe izrade detaljnijih studija kapaciteta geotermalnih izvora u zoni „Rusande” koja se nalazi na zaštićenom području Parka prirode.\n– Pokrajinski sekretarijat za energetiku građevinarstvo i saobraćaj podržava ovu inicijativu. Geotermalna energije može se upotrebiti kako za zagrevanje objekata tako i proizvodnju struje, kroz kogeneraciju – čime se postiže njen viši stepen iskorišćenja. Veliki poslovi su pred nama – ističe Rudolf Tot.\nPredstavnici izrealske kompanije pohvalili su sastanak koji je protekao u najboljem redu, a posebnu pažnju privuklo im je bogatstvo koje „Rusanda” nudi.\n– Pregovori koji predstoje definisaće oblike saradnje na ispitivanju kapaciteta geotermalne energije, kako u zoni „Rusande“, tako i na širem prostoru Vojvodine. Najpre ćemo uraditi ekspertski deo posla, a tek potom projekat ponuditi mogućim finansijerima, jer se radi o krupnoj i veoma složenoj investiciji – istakao je Inon Ramon, predstavnik izraelske kompanije „Ormat“.\nKompanija „Ormat“ partner je u izgradnji „fabrike vode“ koja se gradi u Zrenjaninu, kao i njena sestrinska kompanija „Ramon“ isporukom opreme za reverzibilnu osmozu.\nV.D. DIREKTORKE BANJE „RUSANDA” DR ZORICA ĆULIBRK\nSARADNJA „RUSANDE” I OPŠTE BOLNICE: FIZIKALNA TERAPIJA PONOVO U ZRENJANINU\n← NEMAČKA DELEGACIJA U POSETI „RUSANDI”\nNOVO MILOŠEVO: Goste slave počastili štrudlom od 12 metara →


Marotta: "Arsenal neće prodati Alexisa Sancheza" | Ju1897.net\nMarotta: "Arsenal neće prodati Alexisa Sancheza"\nFoto: Mario Carlini/Iguana Press/Getty Images Sport\nMediji su povezivali Juve sa Alexisom Sanchezom, ali generalni direktor Stare dame Giuseppe Marotta otkrio je kako londonski Arsenal nije voljan odustati od Čilenaca.\n"Arsenal nam je ogovorio kako Alexis Sanchez nije na prodaju," izjavio je Marotta za čileanske novine El Mercurio. "Upitali smo za cijenu Alexisa, a Arsenal ga je procijenio na 40 miliona eura što smo smatrali razumnom visinom odštete. Međutim, nakon što smo odgovorili na njihov zahtjev od 40 miliona londonski klub nam je dao do znanja da igrač nije na prodaju."


Sve više maloljetnika među kockarima | Mladi Nikšića\nSve više maloljetnika među kockarima\nLaka zarada je glavni razlog zašto je kockanje toliko interesantno mlađoj generaciji. Svoje mišljenje o problemu sve većeg broja maloljetnika koji se bave kockanjem za Pobjedu dala je Vesna Kraljević, psihoterapeutkinja Servisa za psihološku pomoć i podršku osobama sa problemom kockanja i članovima njihovih porodica ADP “Zid”.\n,,Kockari, naročito muškarci, veoma rano počnu sa posjećivanjem sportskih kladionica i ispunjavanjem tiketa. Klijenti su u svijet kocke ušli kao maloljetnici, a većina njih su na vrata kladionica zakucali još u osnovnoj školi, čak sa 12 godina. Nakon određenog perioda, klađenje koje je godinama samo progresiralo do većeg i učestalijeg nivoa, počinju se javljati posljedice. Osoba tek kada izađe iz perioda kasne adolescencije počinje da shvata da ima problem. Maloljetnici nijesu svjesni trenutka kada klađenje i kockanje počinje da prelazi granicu zabave”, rekla je Kraljević.\nOna objašnjava da kockanje kod maloljetnika, ukoliko prelazi granicu zabave i rekreativnog nivoa, izaziva probleme i posljedice u svim segmentima života – psihološkom, socijalnom, fizičkom, porodičnom, dolazi do zapostavljanja školskih i drugih aktivnosti.\n,,Roditelji su glavni model ponašanja djeci. Ukoliko maloljetnik u porodici ima primjer bilo kakvog zavisničkog ponašanja ili onoga koji se kosi sa svim što se smatra normalnim – pod većim je rizikom da ga usvoji”, objašnjava Kraljević.\nOna konstatuje da se u Crnoj Gori sportsko klađenje uzima zdravo za gotovo.\nPsihoterapeutkinja ističe da to još uvijek nije slučaj sa odlaskom u kockarnice i kazina.\n,,Odlazak na kafu redovno je praćen popunjavanjem tiketa. Na taj način, u svom danu ispunjenom velikim obavezama, ljudi daju sebi oduška i kroz klađenje se relaksiraju. Sve je više mladih koji na taj način vide put da brzo i lako dođu do novca kao i da pobjegnu od dosade. Omladina nije svjesna da se od stadijuma početne zabave vrlo lako “sklizne” u ozbiljnu zavisnost. Sve dok se na sportsko klađenje bude gledalo kao na nešto što je normalno, očekivano i poželjno, imaćemo sve veći broj osoba sa tim problemima”, priča Kraljević.\nLaka zarada je razlog zašto je kockanje toliko interesantno mlađoj generaciji, ona objašnjava da je primjetan povećan broj sportskih kladionica i kazina “koji su dostupni i veoma vidljivi, sa jarkim bojama i primamljivim reklamama”.\n,,Ova tematika je kod nas odomaćena i normalna i postala je sastavni dio života i tema razgovora u društvima različitih generacija. Mladima je sportsko klađenje i kockanje primamljivo jer su na taj način još više uključeni u sport. S druge strane, iščekivanje rezultata utakmice, a u službi mogućeg novčanog dobitka za koji su se kladili, kod njih podstiče dodatno uzbuđenje koje im prija, zabavlja ih, daje povod za druženje, komentarisanje, skreće misli sa stvari koje ih okupiraju”, objašnjava psihoterapeutkinja.\nPrema njenim riječima, simptomi patološkog kockara su lako prepoznatljivi. Sagovornica ističe da osoba počinje veoma vidljivo mijenjati svoje ponašanje, navike, interesovanja, komunikaciju sa okolinom, ali i karakterne osobine.\n,,Javlja se pojačana uznemirenost, anksioznost i impusivnost praćena neredovnom ishranom, nekvalitetnim snom, promjenama raspoloženja, odustvima od kuće, lažima, manipulacijama i stalnim izgovorima, povlačenjima od društva koje nije u svijetu klađenja i kockanja. Dolazi do nezainteresovanosti za porodicu, stalni nedostatak i potreba za novcem u većoj mjeri nego u ranijim periodima, a tu su i fizički simptomi poput ubrzanog rada srca, znojenja, tikovi, grickanje noktiju”, priča Kraljević.\nPsihoterapeutkinja ističe da osoba vremenom počinje da sve veće svote novca ulaže na jedno klađenje ili kockanje. Suočavanje sa problemom ona objašnjava da trenutak kada kockanje prelazi u problematično ili patološko stanje je kada se osoba kocka ili kladi zbog “vađenja”, odnosno želje da povrati izgubljeni ili pozajmljeni novac.\n,,Iako imamo poseban program po kojem radimo, on svakako mora biti individualiziran na osnovu procjene potreba i stanja klijenta i situacije u kojoj se nalazi. Put ka ozdravljenju je teži u slučajevima kada osoba ne priznaje problem i posljedice koje su izazvane već negira, minimalizuje i racionalizuje svoje postupke i pronalazi opravdanja za sebe. Takođe, od značaja je uloga porodice i put ka ozdravljenju je teži u slučajevima kada ona ne pruža dovoljnu podršku i nije spremna da da drugu šansu, stalno ga osuđuje i nema povjerenja”, priča Kraljević.\nKako su rekli iz Uprave za inspekcijske poslove, ukoliko se u kladionicama zatekne maloljetnik, vlasnicima tih objekata za taj prekršaj propisuje se kazna od 1.100 do 20.000 eura.\n,,Rastojanje između škola i kladionica ne može biti manje od 250 metara, a ono uglavnom utvrđuju nadležni opštinski organi za urbanizam. U Crnoj Gori ima šest inspektora, a imajući u vidu zakonodavni okvir i uslove u kojima oni rade, taj broj nije dovoljan”, istakli su u saopštenju.\nKako su rekli iz Ministarstva unutrašnjih poslova, njihovi službenici preduzimaju brojne preventivne aktivnosti, među kojima su i predavanja u osnovnim i srednjim školama u okviru akcije policije “Mladost”, a “čija svrha je upoznavanje maloljetnika sa štetnim posljedicama koje kockanje može da prouzrokuje”.\nPolicajci su prošle godine u 18 gradova obišli 525 kladionica i 22 kazina. Najviše ih je kontrolisano je u Podgorici (137), a najmanje u Žabljaku (4). Tokom kontrole nijesu zatekli maloljetna lica, te nije bilo osnova za njihovo postupanje.\nAutomobil udario u stijenu, vozač povrijeđen\nEkonomski fakultet i PMF pobjednici 1. kola SLCG u odbojci\nBorovinić-Bojović: Mjere su dale rezultate\nBuster dozom vakcinisano 87.309 osoba


VENČANJA.COM | Zvanični vodič za mladence | Konkurs za najlepšu svadbu | Aleksandrina priča\nKONKURS ZA NAJLEPŠU SVADBU - ALEKSANDRINA PRIČA\nEvo kako ja to zamišljam..\nMojoj svadbi predhodilo bi naravno devojačko veče, ne neko klasično jer bi bili kod kuće ali sa raznim aktivnostima kao predpriprema mlade.. sa sestrama i drugaricama i naravno kumom.. tu bi sa družile, provodile a kroz provod bi me doterivale i tako bi svi učestvovali..\nJutro.. dan venčanja..\nTuširanje, frizer.. šminker tj. ja jer sa šminkanjem šminkera delujem nekako plastično.. i oblačenje..\nSvim tim pripremama bi mi pomagala sestra i kuma.\nVerujem da ću biti nervozna tako da će im zadatak biti i malo da me smire.\nOko podne dolazak mladoženje sa zvanicama, bez nekih starih običaja..\nKratak predah pa polazak ka crkvi.. venčanje u crkvi, bacanje bidermajera i kumovih novčića..\nOdlazak u restoran..\nMatičar bi već bio tamo i po dolasku bi usledilo i opštinsko venčanje.. na već predviđenom i lepo osmišljenom mestu u sali.. smeh i šale oko prezimena..\nČestitanje i smeštanje zvanica.\nRučak.. uz muziku.\nSve to bi bilo samo za najbliže, a uveče šta sledi čitajte!\nPosle ručka bi usledio odlazak na pripremu za žurku..\nŽurka je predviđena za omladinu..\nVerovatno osmišljena kao maskembal..\nKoja bi trajala do jutra..\nAh, moja ideja..\nMoja ideja prevazilazi naše mogućnosti te s toga planiramo samo napraviti svečani ručak za petnaestak ljudi. Samo najbitniji.. već smo u fazi priprema.\nMoram da priznam da mi je nekako čudno što sve devojke govore u jednini.. jer koliko god dan bio njima bitan mislim da ne treba ni maštati sam kad vas u tome učestvuje dvoje!\nMi bismo voleli lepu svadbu, veliku, ali umereno. Iz svih porodica bismo zvali mlađe.. svakog da ispoštujemo ali opet da ne skupljamo babe i dede..\nSvadba bi bila jednostavna, bez mnogo običaja, samo običan dolazak po mladu, venčanje u crkvi i opštini, veselje u nekom klubu.\nSve to po mogućstvu u leto, klub bi bio na nekom imanju gde nam je kao i zvanicama na raspolaganju prelep vrt sa fontanama i ribnjacima i ogromnim bazenom..\nTo bi naravno sve upotpunila odabrana živa muzika.. sve bi bilo ukrašeno balonima belim, i raznoraznim poljskim cvećem.. Na samom venčanju bih ja bila odevena u lepršavu belu haljinicu koja podseća na one havajske, a on bi bio u lanenim belim pantalonama i košulji koja je od istog materijala kao moja haljina.. a posle kada bi se presvukli.. tamo na bazenu.. imali bismo neke fazonirane kupaće kostime.. na kojima bi bilo odštampano mlada i mladoženja..\nSve bi to bilo zanimljivo ali realnost je sasvim drugačija..\nRazmišljamo još da li možemo na Medeni mesec.\nAutor priloga: Aleksandra\n"Odlicna ideja, nadam se da ste u mogucnosti da bar nesto od toga sprovedete u delo :-). Puno srece, ljubim vas oboje <3"\n"vrh,stvarno lepo zamisljas sve ovo,nadam se da ce biti uskoro!!!!!!!"\n"Sjajno!!! Najvise mi se dopada sto nece biti baba i deda!!"\n"Ideja je super!!!Nadam se da ce se ostvariti:))"\n"Drago mi je da u danasnje vreme mladi imaju tu slobodu i mogucnost da na takav nacin osmisle vencanje i to sprovedu u delo.Lepo je imati i roditelje koji ce to dozvoliti i podrzati!Samo napred do pobede!"\n"Kako ti je dobra zamisao!!Stvarno ti zelim da odete tamo!Posle takve zurka svadbe bice vam potreban odmor verujem.."\n"Verujem da svako zasto ima i svoje zato.Zasto mi se dopala tvoja prica<to je pitanje?! PA ZATO!!!"\n"jao kako volim sva ta planiranja i pripreme oko vencanja..podseti me na moju svadbu pa se odmah raznezim..prica je zanimljiva i poprilicno ostvariva i to je sjajno.Pobetite kad vam kazem!!!!!!!!!!I uzivajte u Mokricama"\n"Znaš da vam sve najbolje želim i sigurna sam da ce aprila sve proći kako ste i zamislili sa ili bez bazena , znam da će biti super.Iskreno ti znaš čemu se ja najviše radujem - bebicama naravno.Udari Sašu rasplaka me ponovo svojim komentarom!"\n"dragi citaoci,ja sam izostavila da vam ispricam onaj najbitniji deo,koji je i doveo do samog vencanja.Znam da sam vam mozda nesto i nagovestila ali...\n..Posle dve godine zabavljanja usledila je veridba.Mi smo par meseci pre toga razgovarali o tome kako je zanimljivo praviti vencanje na neobicnim mestima i tada pomenuli balon.Tacnije Sasa je to pomenuo..dogovorili smo se da taj let isprobamo na dvogodisnjici veze pa ako nam se dopadne da cemo ponoviti na samom vencanju..\nTo sam ja mislila!!Ni slutila nisam sta mi se sprema ..\nTog dana je bilo lepo vreme i ako je vece uoci leta padala kisa i pilot bio otkazao poletanje,upornoscu smo ga ipak izveli.Pri samom poletanju bila sam u grcu jer se plasim visine.posle nekog vremena nestao je.\nKada smo bili na 1500 metara nadmorske visine,onako zaokupljena snimanjem i razgledanjem okrenula sam se na Sasin poziv,onako u onoj ne velikoj korpi..kad ono on kleknuo...znate i sami sta je usledilo!!!uz malo uzdahai zbunjenosti,prepuno uzbudjenosti dobio je i odgovor!!!\nPa naravno da sam pristala!!Kako bi inace i bila sad ovde sa vama..\nI tako sada godinu dana posle,resili smo da se vencamo istoga datuma kada smo se i verili..18.4.2010. "\n"Draga moja,prica mi se svidja toliko da cak i ja razmisljam o necemu takvom za sledecu godinu.Imalo bi tu jos dosta dorade u samim detaljima ali sve ukupno ideja je dobra!!Verujem da detalji tek dolaze na red..Najbitnije je osmisljeno "\n"lepo si ti ovo zamislila.Sve ce to biti savrseno ma gde bilo..zelim vam fantastican medeni mesec i uspesan brak"\n"Prvo da vam cestitam!!Zelim vam da odete na ovaj medeni mesec jer ste to zasluzili!!Super vam je ideja!!"\n"Aleksandra, svaku ideju treba i sprovesti u delo... nadam se da ovo dovoljno želiš da ti se ostvari"\n"Svaka cast na ideji. Savrsena je... "\n"dragi moji hvala vam na podrsci. vencanje je inace zakazano za 18.4.2010."\n"Ovako nesto mozes samo ti da osmislis,napises i naravno,sprovedes u delo! Ideja je fenomenalna i od srca ti zelim da sve bude kako treba. Samo napred do pobede!"\n"leeepo! navijam za vas!!! :)"\n"bice super,veruj u sebe"\n"Hej! Ako ti ne uspes ovako da se udas, mogu li iskoristiti tvoju ideju? Stvarno je super!"\n"I sama nisam pristalica velikih svadbi, sa gomilom nebuloznih obicaja pa mi je ova ideja apsolutno fantasticna. Aleksandra je oduvek imala fantasticne ideje... :D Samo napred!!!!"\n"lepa zamisao,mozda ukradem ideju za svoju svadbu. "\n"Zovite i mene na svadbu!!!"\n"Alal vera mladozenja!!\n"I ja bih htela nesto slicno da napravim kao ti."\n"Ideja je fenomenalna! Podseca me na neki romanticno-ljubavni film koji se zavrsava sa happy end-om... Nadam se da ce vam se i ostvariti!"\n"ova prica je za pobedu!!!"\n"Mnogo mi se dopala vasa ideja uz jos neke sitne detalje to bi moglo da izgleda sjajno.zelim vam puno srece!"\n"Meni se najvise svidja onaj prvi komentar.Lepo je imati nekog ko te voli.nadam se da cu i ja to uskoro doziveti"\n"S obzirom da znam da si cvetice za kitnju pravila sama,i da ste u fazi pripreme pozivnica koje pravite po svojoj ideji ,opet sami..ne sumnjam u vas!SAMO NAPRED!!"\n"poznajuci moje dete,ne sumnjam u originalnost osmisljavanja.."\n"ja sam ljudi vec po malo nervozna cini mi se..slatka li je to nervoza da znate!!!svima je zelim a april jedva cekam!!!"\n"Romanticno bez ostatka!\nLepa ideja, blago tom mladozenji!!!"\n"zanimljivo, narocito onaj deo sa natpisima mlada i mladozenja na kupacim kostimima.upamti ideju mozes je iskoristiti kad budete obelezavali neki od jubilej,mozda budete tada u prilici da je sprovedete"\nvule i mama\n"zeleo bi i ja da se ozenim na slican nacin tako da ti saljem podrsku!!!"\n"hoces da mi budes snajka"\n"Ideja je fantasticna, kreativna i savremena. Bilo bi lepo imati takvu svadbu, ali cak iako to nije moguce, postoje druge stvari koje su mnogo bitnije i koje sve ostalo stavljaju u drugi plan. Mislim da Sasin komentar sve govori! Puno srece!!! "\n""Covek bez snova je mrtav covek" rece jedno neko... Sanjaj jer samo onaj ko sanja ima nade da ce mu se snovi ostvariti!"\n"svidja mi se ideja sa tim velikim bazenom,to bi moglo bas dobro da se iskoristibalone obozavam tako da i to dolazi u obzir. posebno mi se dopada ta ideja sa zvanjem mladjih clanova porodica!"\n"jednostavno a opet zanimljivo. svaka cast! "\n"ovakav plan kada bi jos upotpunili strcni za organizaciju,,pa to bi bilo savrseno"\n"sandra duso,ja cu te ozeniti pa taman ako treba i na sred neke livade ili ispod bora!!!volim te"


Konkurs za mlade modne dizajnere u regionu | Edukacija\nTreća i poslednja faza ispitivanja Oksfordske vakcine 04/08\nRegionalni konkurs za mlade dizajnere, pod nazivom “Od skice do realizacije”, koji je raspisala modna organizacija “BAFE”, otvoren je do 10. aprila.\nKonkurs je namenjen mladim modnim dizajnerima koji imaju između 18 i 35 godina, a koji žive u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Makedoniji, Sloveniji i Srbiji.\nKandidati koji budu izabrani na konkursu imaće priliku da svoje radove prikažu na beogradskoj manifestaciji “Balkan Art Fahion Event” koja se organizuje šesti put po redu, u maju mesecu. Cilj ove manfestacije je da se javnost upozna sa radom mladih autora i da se njima pruži podrška u promovisanju.\nU prijavi, kandidati moraju poslati svoj CV i skice modne kolekcije ili fotografije realizovanih odevnih komada u JPG ili PDF formatu. Prijava, sa naznakom “Za konkurs 2015” šalje se mejlom na adresu [email protected].\nModna organizacija “BAFE” podržava razvoj autora koji modu i odevanje shvataju, ne samo kao industriju, neogo i kao umetnički izraz – performans koji se odvija jednako kako modnoj pisti tako i na ulici.\nTAGS: autoriBAFEkonkurs za mlade modne dizajneremodna organizacijaOd skice do realizacijeprijavaskice


Od avgusta 2019. god. odšteta za nestanak struje i nizak napon\n"Izuzetak su kupci koji su priključeni na prenosni sistem i budući korisnici čijem priključenju prethodi izrada elaborata ili sistemska analiza za koje je visina finansijske kompenzacije utvrđena na 200 eura. Nema izmjena u odnosu na ranije najavljenu dimaniku primjene Pravila o minimumu kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom i ona će početi sa primjenom za nešto više od mjesec", ukazali su predstavnici RAE.\n"RAE je nezavisno tijelo koje raspolaže posebnim budžetom koji je, shodno Zakonu o energetici ("Sl. list CG", br. 5/2016 i 51/2017), namijenjen za rad ovog tijela i ne može se koristiti u druge svrhe, pa ni za isplate finansijskih kompenzacija. Dakle, one ne predstavljaju dio budžeta RAE, već energetskih kompanija", precizirali su u RAE, dodajući da je nova regulativna mjera i stimulacija da odgovorne firme unapređuju kvalitet usluga koje pružaju kupcima.\nUslov za sticanje prava na finansijske nadoknade, kako su ranije ukazali u RAE, jeste zaključivanje ugovora sa snabdjevačem električne energije, kojem prethodi sklapanje ugovora o priključenju sa Crnogorskim elektrodistributivnim sistemom (CEDIS) ili Crnogorskim elektroprenosnim sistemom (CGES).\n"Postojeći i novi korisnici, u zavisnosti od naponskog nivoa na koji su priključeni, zaključuju ugovor o priključenju na distributivni, odnosno prenosni sistem, a potom i ugovor o snabdijevanju električnom energijom. Ukoliko bi građani željeli da zaključe ugovore o priključenju i snabdijevanju onda treba da se obrate CEDISu i Elektroprivredi (EPCG), kao trenutno jedinom snabdjevaču te kategorije kupaca", ukazali su u RAE.\n"Kada kupac smatra da energetske kompanije nijesu odgovorile na minimum kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom, može podnijeti prigovor snabdjevaču 30 dana od događaja koji za posljedicu ima eventualno neispunjavanje minimum kvaliteta", naglasili su u RAE.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 27.06.2019.


Narode moj: Uz 40. rođendan Galije | Balkanrock.com\nTagovi: Galija, Nenad Milosavljević, Petar Peca Popović, Radoman Kanjevac, Saša Habić\nNarode moj: Uz 40. rođendan Galije\nGalija u Nišu 1989. godine\nGitarijada u Zaječaru. Posle polufinala pravi se konačna selekcija. Nigde osim na mom spisku Galija iz Niša. Pitam zašto. Stručnjaci iz žirija složni – bezveze, tu nema ničega. Tvrdim – jedino tu i ima nečega. – Peca Popović\nNa nedavno održanom niškom sajmu knjiga, na štandu Niškog kulturnog centra (koji ima višedecenijsku tradiciju objavljivanja dela iz oblasti rok poezije i publicistike) za oko mi je zapala knjiga Orden za olovnog vojnika – Antologija niškog rokenrola 1980 – 2013, koju je priredio pesnik Željko Mitić. Kako nešto može biti rok antologija a biti objavljeno na papiru, ne na nosaču zvuka? Mitić je očigledno bio svestan da bi podnaslov „Antologija niške rokenrol poezije“ bio odveć pretenciozan, pa ipak ova knjiga predstavlja baš to – antologiju poetski vrednih tekstova niških rok sastava (jer ako nisu poetski vredni – zašto antologija?). Uzeo sam knjigu u ruke, prelistao i vratio na štand ozlojeđen. Orden za olovnog vojnika nije ušao u moju biblioteku. O, razume se, to će se ubrzo desiti – kako bi neko ko sa strašću prikuplja sve od domaće rok publicistike što mu padne šaka mogao ovu knjigu tek tako otpisati? No pre no što se to desi valja da me prođe ljutnja. Nekome ko me dobro poznaje sam pomenuo knjigu. On me je pitao da li sam je kupio. Rekao sam da nisam, na šta me je on upitao: „Nema Galije, a?“\nDo vraga, pitao sam se, kako neko može sačiniti nešto što nosi (pod)naslov „Antologija niškog rokenrola 1980 – 2013“ a zanemariti Galiju (i Kerber, kad smo već kod toga; neka je reč i o antologiji poezije, ima u tekstovima koje su za Kerber napisali Duško Arsenijević, Nikola Čuturilo i Bora Đorđević i poetskih trenutaka)? Lepo, odgovaram sam sebi, nema li antologičar prava da antologiju sačini po kriterijumima koje sam postavlja? (Setimo se kako se Bogdan Popović žestoko ogrešio o Disa!) Eno Janjatovićeve antologije jugoslovenske rok poezije, Pesme bratstva, detinjstva & potomstva, u kojoj nema Đorđa Balaševića (istina, Janjatović mi je pre nekoliko godina, u intervjuu, otkrio da je želeo da u antologiju uvrsti veći broj Balaševićevih pesama, ali da su on i izdavač „shvatili da se tu vrlo ozbiljno postavlja pitanje autorskog prava“). Naposletku, sam je Mitić izjavio da Galije i Kerbera u ovoj antologiji nema jer se „njihovi tekstovi jednostavno ne uklapaju u ostatak korpusa“. I to stoji. Dok opusom Kerbera dominiraju pesme sa ljubavnom tematikom, uz tek povremene izlete ka teškometalnoj ikonografiji i politici, Galijin opus obeležile su (uz pesme banalnih tekstova u ranom, progresiv rok periodu, a takvih pesama su imali svi domaći progresivni sastavi) ljubavne pesme duboko lirične, sjajni protestni komadi i pesme koje su fantastično uhvatile duh trenutka u kome se jedan narod našao na raskrsnici epoha, političkih sistema i ideologija. Bilo je i u ranim, progresivnim radovima Galije komada muzički vanserijskih i par pesama ogromne poetske snage, no vrhunac Galijinog opusa svakako predstavlja trilogija sačinjena od albuma Daleko je sunce, Korak do slobode i Istorija ti i ja (potonji je u godini koja je na izmaku proslavio dvadesetpeti rođendan), inače prva rok trilogija na ovim prostorima. Ova tri albuma ujedno ulaze u sam vrh jugoslovenskog rokenrol artizma.\nNaravno, ogroman deo kritike i najveći deo rok publike – kako onaj ukusa sofisticiranijeg, tako onaj koji nije sofisticiranog ukusa, a ubeđen je da jeste – sa tim se neće složiti; zapravo, nazvaće me idiotom jer to tvrdim. Galija je u naizgled paradoksalnoj situaciji – naizgled, jer je takav slučaj sa dobrim brojem rok mastodona sa ovih prostora koji još uspevaju da održe stadionski status: jedan su od najpopularnijih sastava u Srbiji, njihove pesme naizust znaju milioni ljudi, a kritika i najveći deo rok publike – jer najveći deo publike na Galijinim koncertima (kao i na koncertima Riblje Čorbe, Bajage i Instruktora, Van Gogha, Pilota, Parnog Valjka ili Prljavog Kazališta) ne čine rokeri – radove grupe a priori smatra bezvrednim. Ima tu malo od potrebe svake nove generacije rokera da odbacuje tradiciju (uz to, mladi naraštaji rok publike nisu upoznali onog Nešu Galiju o kome je Senad Avdić pisao kroz prizmu fenomena ličnosti: „Ličnosti, kao prevashodnog katalizatora koncertne atmosfere, kao nečega što zbija redove publike čineći ih monolitnim; ‘Galija’ ima takvu ličnost u Neši Milosavljeviću, bez valjane konkurencije najznačajnijoj scenskoj pojavi jugoslovenskog roka“). Ima, budući da se folklor provlači kroz Galijine radove sve od kraja osamdesetih, malo i od činjenice da nam je često američko ili britansko rokenrol govno ukusnije od balkanske muzičke torte. Ali je ponajviše posredi činjenica da je malo ko Galijine radove ozbiljno slušao. Tako se poslednje dve decenije naši rokenrol elitisti (a rokenrol elitist se može biti i kad smatrate pesme Šahta vrhuncem rok izraza), koji od Galijinog opusa poznaju polovinu kompilacije Večita plovidba, zgražavaju nad radovima grupe, sve vičući kako „to nije rokenrol“. Uroš Smiljanić pre nekih sedam-osam godina reče da je Galija „izražavala sve najpliće, najprovincijalnije u srpskom rokenrolu“; reče i ostade živ. Istina, bilo je to u tekstu „Dabogda crk’o rokenrol“, objavljenom na rahmetli e-novinama, u kojem je Smiljanić nadobudno („i duhovito“, rekao bi mnogi internet cinik, a ja se ne bih složio), kako to samo mi mlađi kritičari možemo i činimo, na smrt osudio neke od najznačajnijih protagonista domaće rok scene; ama teško da bi Smiljanić, da ga danas pitate, o Galiji imao drukčije mišljenje. Ja se ne mogu oteti utisku da je iz Smiljanića govorilo predubeđenje (u pomenutom tekstu on otkriva da ne zna – tj. da tada nije znao – ko je napisao stihove za neke od najvećih hitova grupe). Opet, teško mi je da poverujem da bi on u Galijinim tekstovima danas video poeziju; da li zato što ne bi mogao da im priđe oslobođen predrasuda ili što se najuspelije Galijine pesme naslanjaju na pesničku tradiciju stariju od novog talasa, pa i od arsenovske ljubavne i protestne pesme. Miljenko Jergović je, pre nekoliko godina, pišući o Ekatarini Velikoj, zapisao: „Ekatarinu Veliku slušali smo rubno i sa strane. Išli smo na njihove koncerte, ali tada se išlo na sve koncerte – osim na Riblju čorbu, Bijelo dugme, Galiju…“ Zašto se nije išlo na Dugme znamo – bio je to najveći jugoslovenski bend, a vrh mejnstrima je, jelte, sam po sebi fuj (osim kada je američki ili britanski), bend koji je pritom – zamislite, molim vas! – u rokenrol (koji, naravski, može biti samo naša, gradska stvar) uveo selo i seoske pašnjake! Zašto se nije išlo na Riblju Čorbu, znamo i to – Bora Đorđević je nacionalista i prostačina, a to smo oduvek znali, i onda kad smo ga tapšali po ramenu zbog pesama o članovima mafije, crnim mercedesima i svemu ostalom o čemu nije hteo da govori niko drugi. Ali zašto se uz Čorbu i Dugme nije išlo ni na Galiju – za mene je to misterija. Ta, Galija je sve do samog kraja osamdesetih bila drugoligaš koji se po poularnosti nije mogao meriti sa Kerberom, a kamoli sa gorepomnutim rok divovima. Jedino… Jedino ako smo već tad znali da su ti momci iz Galije nitkovi, koji uz to stvaraju bezvrednu muziku? A otkud ovoliki prezir prema Galiji? To barem nije misterija.\nTokom devedesetih je gotovo celokupna srpska rok scena, od najopskurnijeg podrumskog sastava iz provincije, preko mladih perjanica pank i alternativne scene i nekadašnjih heroja novog talasa do ono malo preostalih stadionskih sastava, stala u front protiv Slobodana Miloševića i Socijalističke partije Srbije. Jedini koji to nisu učnili (zadržimo se na onima čiji su radovi izdržali sud vremena i ostavimo Tonija Montana i još par živopisnih pojava po strani) bili su članovi Galije. Istina, nije tu bilo ogavnog propagandisanja a la „Idemo dalje“, istina, albumi Trinaest i Voleti voleti nisu bili bez dobrih komada. Ali, činjenica da je Galija bila u bliskoj vezi sa vladajućom partijom i uživala povlašćen status u državnim medijima u vreme kada su se radovi izvođača koji su iznosili kritike na račun režima sa mukom probijali do publike (Bori Đorđeviću, Đorđu Balaševiću i Rambu Amadeusu urednici državnih medija su već na početku decenije udarili žig nepodobnih; šta su, dakle, mogli da očekuju Brzi Bendovi Srbije?) morala je Galiju ogaditi svakom pravovernom rokeru. Šta je Galiji sve to trebalo valjda samo oni znaju. Je li posredi bio oportunizam, činjenica da je, kako reče Peca Popović, „grupi godilo svežije i moćnije okruženje“? Je li posredi bila tupoglava ubeđenost: „Naše je da sviramo, ne da se bavimo politikom“? Je li, naposletku, posredi mogla biti istinska uverenost u stvar iza tj. ispred koje se stalo? Činjenica da je Nenad Milosavljević 2012. godine ušao u Skupštinu Srbije kao poslanik na listi SPS-a mogla bi govoriti u prilog poslednjoj tezi. Tek, izvesno je da se etikete „državne grupe“ Galija neće nikad više otarasiti. Grupa danas ima koncerte u sportskim dvoranama, ima i uvažavanje kolega veterana, ali će za najveći deo rok publike i kritike vazda ostati „Miloševićeva grupa“.\nZato zvuči prosto neverovatno podatak da je Galija samo nekoliko godina pre nego što će ovu etiketu zaslužiti, u vreme prvih višestranačkih izbora u Jugoslaviji, spremala EP na kojem je trebalo da se nađu stihovi: On je isti kao On / mnogo voli mikrofon / a kad čuje telefon / On pomisli da je On / On je isti kao On / jer ga prati bataljon / jer ga vozi avion / kakav ima samo On / Kad razmislim sada, posle svega / više volim Njega nego Njega. Pored ovog očiglednog izrugivanja Slobodanu Miloševiću, ova ploča je trebalo da progovori o budućnosti za koju nije bilo sasvim izvesno kakva će biti, mada je izvesno bilo da će biti mračna, i o ljubavi u vremenu mraka. Urednicima u PGP-RTB-u se ideja nije dopala. Ploča nikad nije ugledala svetlost dana, a do nas su, osim stihova pesme „On je isti kao on“, dospeli još samo stihovi pesme „Komunista“, koju je u duetu sa Nešom trebalo da otpeva Šaban Bajramović – Šaban: U kafani punoj dima / sedim pijem s četnicima / i sećam se svakog dana / ustaša i domobrana / osećam se jako divno / sve je, sve je relativno… Neša: Da l’ bi opet ako treba / Poskidao zvezde s neba / da l’ bi opet tokom rata / pucao u svoga brata? Šaban: Prva šuma kad olista / petokraka kad zablista / zaplakaće moja mati / jer ću prvi život dati!\nRadoman Kanjevac: Čovek sa idejom\nIdeja o provokativnom EP-u ponikla je iz glava Pece Popovića, dobrog duha jugoslovenskog rokenrola, koji je uvek čuo i video dalje no drugi, i Radomana Kanjevca, ključne ličnosti u Galijinom putu ka vrhu domaće rok scene. Imala je grupa i tokom kasnih sedamdesetih i ranih osamdesetih kompozicijski i izvođački izuzetno vredne komade („Avanturista“, „Posrednik“, „Gospi“, „Decimen“, „Neka bude sve tebi u čast“, „Da li postoji put“, „Ja sam od onih“, „Meksiko“, „San“, „Winter’s Coming“, „Trudim se“, „Šok“, „Možda spava“); imala je harizmatičnog frontmena ogromne scenske energije; imala je talentovane instrumentaliste, poput Gorana Ljubisavljevića i Aleksandra-Saše Loknera; imala je tekstopisca koji je povremeno stvarao nadahnute stihove (među kojima najistaknutije mesto svakako zauzima melanholični autoportret umetnika „Burna pijana noć“); bilo je, naposletku, u radovima grupe povremeno i političke provokacije („Da li postoji put“, „Digni ruku“, nipošto slučajno objavljena iste godine kada i „Tu nema boga, nema pravde“ Riblje Čorbe, „Ne lomite mi bagrenje“ Đorđa Balaševića, „Rimljani“ Bajage i Instruktora i „Seobe“ Kerbera). No bilo je nužno da se ukrste putevi braće Milosavljević, gitariste Jeana Jacquesa Roscama, gitariste, klavijaturiste i flautiste Bate Zlatkovića i tekstopisca Radomana Kanjevca da bi Galija konačno artikulisala svoje mogućnosti. Tamnoputi Belgijanac Roscam bio je izvrstan gitarista, a uz to je u Galiju uneo dašak egzotike i učinio je medijski atraktivnijom (belgijska veza donela je bendu i saradnju sa Dani Klein, pevačicom grupe Vaya Con Dios, koja je napisala tekst za Galijinu „Winter’s Coming“). Multitalentovani Bata Zlatković, diplomac Muzičke akademije u Sarajevu, uvešće u zvuk grupe folklor i komponovati neke od njenih najvećih uspešnica („Da li si spavala“, „Mi znamo sudbu“, „Na tvojim usnama“, „Sloboda“, „Pod noktima“, „Godina“, „Skadarska“). No ključni zamajac bio je Radoman Kanjevac; on je bio, kako reče Peca Popović, „čovek koji je video i čuo prostor koji Galija treba da osvoji“.\nBilo je u Galijinim radovima i pre saradnje sa Kanjevcem pokušaja angažovanosti – „Ipak verujem u sebe“ (iz koje je deo stihova izbačen na zahtev PGP-a), „Digni ruku“, te ideja da se na omotu albuma Digni ruku nađe slika Alije Sirotanovića sa povezom preko očiju, koju je uredništvo PGP-a primilo sa užasavanjem. No tek se sa Kanjevcem Galija istinski uključila u tokove jugoslovenske protestne rok pesme. „Ženu koje nema“ sa albuma Daleko je sunce otvara poslednja rečenica istoimenog romana u čitanju trojice glumaca, Miloša Žutića, Mihajla Viktorovića i Bratislava-Cige Jeremića; neobično je, svakako, što ova rečenica otvara drugu pesmu, možda je pred štampanje albuma iz predostrožnosti odlučeno da „Žena koje nema“ ne otvori A stranu? Taj kratki citat iz romana koji svakako predstavlja vrhunac partizanske proze, izgovoren različitim a prepoznatljivim glasovima (što je moglo potcrtavati besomučno rabljenje te rečenice), otvara dijalog sa idealima i ideologijom u vreme njihovog sumraka. „Zebre i bizoni“ (koju je PGP, na nagovor Zorana Hristića, pristao da uvrsti na ploču u poslednjem trenutku) bavila se Titovom rezidencijom na Brionima, sa njihovim pansionima, sobama i salonima, zebrama i bizonima, malim avionima i bivšim šampionima. „Pevaju jutra“ (jedna od Galijinih dvosmislenica i muzički najuspelijih komada grupe) pevala je o dolasku istina i nestanku sna uprkos tome što igra ne prestaje. „Ljubavna pesma“ je poprilično otvoreno progovorila o tinjajućoj mržnji među pripadnicima naroda i narodnosti. Najuspeliju među Galijinim protestnim pesmama svakako predstavlja „Korak do slobode“, bez sumnje jedan od najznačajnijih komada u antologiji jugo-rok protesta, pesma o slobodi traženoj u aforizmima Aleksandra Baljka, pesmama Kazališta, Pušenja i Boya i sobi s pogledom na nebo, ama koja na ovim prostorima uvek ostaje korak daleko, tek jedan korak iza pobede. Tako je i Galija ušla u red mnogobrojnih naših sastava čije su pojedine pesme urednici radio stanica proglasili nepodobnim – urednici na Radio Beogradu i Radio Zagrebu precrtali su sa liste pesama za emitovanje dve pesme sa Daleko je sunce; na Radio Sarajevu su nepodobne bile četiri pesme sa istog albuma.\nGalija krajem 80-ih\nNo sa Kanjevcem je u Galijinu poetiku ušlo nešto još značajnije: njegovi stihovi su uspostavili dodir sa srpskom pesničkom tradicijom od Branka Radičevića do Branka Miljkovića. Galijine pesme poprimile su boje, zvukove i mirise slovenske (iz saradnje Kanjevca i Zlatkovića rađaju se prekrasni balkan-bluz komadi „Da li si spavala“, „Na tvojim usnama“, „Nasmeši se“, „Godina“, „Kao boja tvoga oka“), vizantijske (omot albuma Daleko je sunce, „Pravo slavlje“, koja je u potpunosti izgubila na efektnosti kada se pojavila nakon što je sa nje skinuta zabrana) i solunaške („Mi znamo sudbu“, „Noć“, „Sloboda“; u prvoj je Galija citirala „Tamo daleko“ i svirala sa Orkestrom Fejata Sejdića, slučajno ili manje slučajno nekih sedam-osam meseci pre Bijelog Dugmeta). No nacionalno u Galijinoj poetici nipošto nije bilo nacionalističko (i ne treba ga dovoditi u vezu sa kasnijim političkim angažmanom grupe); bile su te pesme poslednji izdanak srpskog nacional-disidenstva. A onda, Kanjevac je, nesnimljenim „Komunistom“, komadom „Bez naslova“ te naslovima Daleko je sunce i „Orlovi rano lete“, oslonio radove grupe na ikonografiju narodnooslobodilačke borbe, a kroz „Pevaju jutra“, „Skadarska“, „Moskva – Balkan“ provukao nit iskrene zabrinutosti nad sudbinom zemlje u kojoj se živelo i zemlji koja se volela. Za programske bi se mogli uzeti Kanjevčevi stihovi Ja sam čovek sa dva lica / i Matija i Dobrica / Ja sam vatra puna leda / Delom unuk, likom deda. Pesme sa raskršća na kome se križaju istine, na kome se križaju mitovi i mitomanije, na kome se križaju ideali i ideologije, na kome se križaju zanosi i zablude učinile su Galiju potkraj osamdesetih bendom najsrpskijim – nikako u smislu popularnosti i nipošto u smislu pesama kao predloška za ono što će uslediti.\nEtiketa „režimskih rokera“ odvratila je kritiku od vrednovanja i tumačenja Kanjevčevih stihova napisanih za Galiju, ili ju je pak navela da stihove posmatra kroz iskrivljenu vizuru. Široka publika se, sa druge strane, ne zamara previše promišljanjem o tekstovima, pa „Digni ruku“ i „Trube“ doživljava kao izuzetno vesele pesmuljke. Kada sam Radomana Kanjevca u jednom intrevjuu upitao da li mu smeta što se njegovi stihovi krivo tumače ili uopšte ne tumače, odgovorio mi je: „Nije neophodno da čovek u jednoj pesmi prepozna baš ono što je autor želeo da kaže da bi u njoj mogao da uživa. Ako je neko zavoleo neku ženu uz taj veseli refren u inače veoma pesimističnoj pesmi [‘Trube’], ja sam srećan i zadovoljan. Potrebna je velika veština da napišete pesmu koja će se dopasti i ljudima koji razumeju njen pravi smisao i onima koji slušaju samo pesmu na tom nekom prvom, osnovnom nivou.“ Pa ipak je mene uvek, ma koliko voleo da verujem da ne spadam u gorepomenute elitiste, užasavalo što se malo ko pita kakve su to stare trube i muzika u stenama, te zašto se naizgled veseo spot za ovu pesmu završava kadrovima u kojima mladi ljudi mašu svom prijatelju koji se nalazi u vagonu voza Beograd – Feldkirh i kliženjem kamere sa članova grupe na primerak Večernjih novosti (tog pouzdanog saveznika svake vlasti) na čijoj naslovnoj strani stoji naslov „Država po meri naroda“. I uopšte, premnogo je detalja sa trilogije i albuma Karavan na koje nije puno ljudi obratilo pažnju: da album Korak do slobode otvara melodija odsvirana na trubi a zatvara ista melodija odsvirana na fruli; da na njegovom omotu vojni kamioni na vežbi krstare poljem nad kojim sjaju bele i jedna usamljena crvena zvezda; da pesme „Sloboda“ i „Na Drini ćuprija“ (prva stihovima Kao u pesmama / sloboda boleće, druga stihovima Naša pesma ne voli slobodu / naša pesma dolazi iz groba) uspostavljaju lirski dijalog sa Miljkovićevom „Poeziju će svi pisati“ (koja je, kako reče Đorđe Matić, „do te mjere ugrađena u južnoslavensku civilizaciju da se i zaboravilo tko je originalni tvorac njenih najpoznatijih stihova“); da je i u „Slobodi“ prisutan citat iz „Tamo daleko“; da su se na singlu Jednom u sto godina našle obrade jedne pesme jednog sarajevskog i jedne pesme jednog zagrebačkog sastava, i to baš pesama „Sanjam“ i „Mi nismo sami“; da je u pesmi „Sanjam“ upotrebljen arhivski snimak glasa Iva Andrića koji čita baš „Legendu o pobuni“, da instrumental „Karavan“, koji odista izvrsno dočarava kretanje karavana, završava veselom slovenskom igrom; da u spotu za „Dodirni me“ podjedanko važno ulogu kao eros igra tanatos; da pesme „Noć“, „Sloboda“, „Pevaju jutra“, „Trube“, „Skadarska“, „Seti se maja“, „Posle vatre“, „Moskva – Balkan“, „Mlada, lepa i pametna“, „Uzalud se trudiš“ dobijaju posve novo značenje kada se čitaju – što je, uostalom, Neša često isticao u intervjuima – ne kao pesme posvećene ženi, već kao pesme posvećene zemlji.\nPesma „Trube“ ulazi u red najlepših naših pesama o domovini, ljubavi i smrti, ona spada u one pesme veće od života, pesme koje, osim izvrsne melodije, teksta, izvedbe, aranžmana i produkcije, sadrže u sebi i nešto teško uhvatljivo i opisivo, ali za šta pouzdano znamo da je naše, balkansko, što ih čini tako velikim. I nije jedina pesma Galije koja je takva. Pa ipak je njena sudbina bila da u narodu ostane poznata kao „Veseli se“ i da narod od čitave pesme čuje samo te dve reči. Kao što mu je u pesmi „Dodirni me“ mnogo važniji refren no antologijski stihovi: Osećam nešto čudno u vazduhu / ceo svet na jednom jastuku / na postelji od punog meseca / nikom se ovde ne spava. Samo su se pažljivi slušaoci dosetili kakva bi to mogla biti tajna poruka sa istoka, zašto voljena sa Alpa želi da ode u predele gde cveta hiljadu cvetova, ali svaki put kada ode dugo pati, ko je kopija oca mnogih naroda i početka mnogih ratova sa prozorom u očima, na kojoj se to slici umire u teškim mukama na nečijim rukama i u kojoj to pesmi sloboda boli, koja je jedina voljena pesma od raznih pevanih, kako to lirskog subjekta negde u travi čeka njegova vrba, zašto je važno setiti se maja i pobede nad mrakom.\nDa ne bude zabune, nije Kanjevac jedini zaslužan za golemu vrednost Galijinih radova s kraja osamdesetih i početka devedesetih. On je, svakako, ulazio u red malobrojnih aktera jugoslovenske scene (poput Gorana Bregovića, Idola, Laibacha, Mizara) koji su bili u potpunosti svesni mogućnosti i snage roka kao medijuma. Pa ipak su njegove ideje mogle biti sprovedene samo kroz rad rok mašine kakvu su tokom nekoliko godina činili braća Milosavljević, Roscam, Zlatković i bubnjar Boban Pavlović. Teško je zamisliti Galijine najbolje komade otpevane ijednim drugim glasom no karakterističnim glasom Neše Milosavljevića, teško je zamisliti da ih na sceni izvodi iko drugi no taj nećak Joea Cockera i Iana Andersona sa akustičnom gitarom, usnom harmonikom i šeretskim osmehom. Na Kanjevčeve stihove Neša i Zlatković pisali su prekrasne i pevljive melodije. Aranžmanska rešenja bila su izuzetno uspela. Pa čak je i Peca, koga je (kako svedoči biograf grupe Milan Kerković) činjenica da je ulogu glavnog tekstopisca preuzeo Kanjevac dugo grizla, u trenucima najvećih Galijinih uspeha ostvario neke od sopstvenih najvećih poetskih („Će me voliš“, „Nebo nad Makarskom“) i svakako svoj najveći interpretatorski uspeh – u emotivnoj baladi „Nebo nad Makarskom“, posvećenoj Roscamovom bratu Leu. Naposletku, valja naglasiti da su Korak do slobode, Istorija ti i ja i Karavan izvrsno producirani, sa pažljivim brušenjem i doterivanjem i najsitnijeg detalja. a kako bi i moglo biti drugačije kada je producentska palica bila poverena magu produkcije Saši Habiću.\nSa albumom Istorija ti i ja putevi Bate Zlatkovića i Galije su se razišli; on će nekoliko godina kasnije objaviti solo album A be da be (naslovna numera, koja je drugi život imala u verziji Prslook Banda, predstavlja jednu od najlepših muzičkih posveta Nišu) i povući se sa scene. Sa Karavanom se završila i saradnja sa Kanjevcem. On će kasnije reći da je muzika postala odviše uzan okvir za ono što je želeo da radi, da je smatrao da nije bilo ozbiljnih stvaralačkih motiva ni za Karavan, da je bio umoran od svega i da osim novca nije video nikakav motiv za dalju saradnju, te da mu je smetala politička instrumentalizacija njegovih pesama. I biće da je ovo poslednje odnelo prevagu. Kanjevac mi je u gorepomenutom intervjuu rekao da nije čovek koji robuje svojim političkim uverenjima i da je bilo mogućnosti za saradnju i pored političkih mimoilaženja. No politički tolerantan može se biti u normalnim okolnostima u normalnoj zemlji, a Srbija devedesetih bila je sve samo ne normalna zemlja a prilike koje su u njoj vladale sve samo ne normalne. Godinu dana nakon prestanka saradnje sa Galijom, Kanjevac je objavio zbirku poezije Otvoreno pismo, koloplet gorčine i gneva čiji su mnogi stihovi i danas čudesno aktuelni (na primer, stihovi pesme „On vlada“: On vlada / lakim pokretom očinske ruke / strogim pogledom strašnih vremena / bez namere da išta menja / on vlada / kao što neko pije hladnu vodu / posle dobrog ručka / kao što neko vodi ljubav / kao što neko umire; ili stihovi pesme „Samo ti“: U ovoj zemlji živiš samo ti / i niko više ovde ne postoji / samo se tvoji vide tragovi / normalno, jer svi putevi su tvoji / U ovoj zemlji živiš samo ti / samoćom koja rane otvara / u mraku, samo tvoji prozori / svetle dok cela zemlja odmara; ili stihovi pesme „Intervju“: Kakav dosadan dan / Ništa se ne događa u planinama / Trava se spušta visoko u nebo / Zoveš najbolje novinare / Da im daš intervju koji nisu tražili / Oni ulaze smušeni i prestravljeni / Ali ipak srećni jer su odabrani / Postavljaju ti pitanja koja su dobili / Ti odgovaraš kratko i superiorno / Sve se snima da bi posle moglo da se skrati / Za svaki slučaj / Moja majka te gleda s neskrivljenim divljenjem / I ljubavlju koju pokušava da sakrije / Podsećaš na moga oca / Govoriš isto kao što bi on / Da nije tamo gde nisi ti).\nGalija će tokom devedesetih biti jedan od suverenih vladara srpske rok scene (svakako da je povlašćen status u nacionalnoj izdavačkoj kući i u nacionalnim medijima na to uticao). No artistički uspeh trilogije nikada nije ponovljen. Bilo je na Trinaest i Voleti voleti – mada su oni za vreme u kojem su nastajali bili nekako neprimereno durski – izvrsnih komada, ali je iz tih albuma bilo bolno očigledno koliki su teret na plećima Galije ostavili Kanjevac i Zlatković. Morala je kroz Galijine radove nastaviti da se provlači folklorno-pesničko-nacionalna nit (a o aktuelnim događanjima se nije smelo, a verovatno ni htelo pevati). U nedostatku pesnika u senci pribeglo se stihovima Stevana Raičkovića, Branka V. Radičevića, Petra Pajića, Dejana Medakovića; i zaista, komadi sa stihovima ovih pesnika („Imali smo krila“, „Balada o očevima“, „Srbija“, „Ona još ne zna“) predstavljaju najuspelije pesme u čevtrtoj etapi karijere benda. Usledio je razlaz braće Milosavljević (o pravom razlogu možemo samo nagađati: je li do njega dovelo razilaženje po političkoj liniji ili Pecino nezadovoljstvo činjenicom da je još jednom kao tekstopisac gurnut u zapećak), album obrada tradicionalnih pesama Južnjačka uteha (koji, iako pristojan, rečito govorio o oseki ideja), petogodišnja pauza nakon petooktobarske revolucije te povratak na scenu bledunjavim albumom Dobro jutro, to sam ja.\nMeni je Galija jedna od omiljenih grupa; malo je onih koje su mi draže od Galije – Riblja Čorba, Bijelo Dugme („Seljačino!“, čujem te kako veliš, štovani čitaoče), Haustor i Zabranjeno Pušenje jedini su mi valjda bliži srcu. Ali ne uživam u koncertima Galije. Valjda nema domaćeg prvoligaša veterana čiji opus nudi više potencijala za pretvaranje koncerta u nešto više od kolekcije hitova za horsko pevanje. Pa ipak braća Milosavljević i ostatak grupe čine upravo to. Istina, članovi-instrumentalisti su svi odreda vrsni svirači, istina, sve je na veoma visokom profesionalnom nivou, istina, ima tu zanimljivih odstupanja od izvornih aranžmanskih rešenja. Ali ima i bespotrebnog insistiranja na hitovima sa Dobro jutro, to sam ja i „Zoninoj pesmi“, ima nepomišljanja da bi se u set listu pored najpopularnijih komada sa trilogije mogli uvrstiti i oni široj publici manje poznati, da se, naposletku, to može učiniti i sa nekim vrednim a zaboravljenim komadom iz progresivnog perioda, da bi se prateći vizuelni elementi mogli znatno bolje iskoristiti za pridavanje artističnije crte koncertu, na kraju, ima i dobrog razloga što publika „Trube“ i „Digni ruku“ doživljava kao vesele pesmice – nema ničeg u Nešinoj interpretaciji što bi ukazivalo da one to nisu.\nA potom, malo je, vrlo malo toga u Galijinim radovima od početka ovog veka što me nije ostavilo ravnodušnim (njihov najnoviji singl, keltski rok „Nešto me goni“ ulazi u red tih malobrojnih komada vrednijih pažnje). I nemam iluzija: Galija nikada više neće biti ona Galija u koju sam se zaljubio. O, razume se, biće na njihovim budućim radovima (Neša je nedavno izjavio da će novi Galijin album možda biti i poslednji, ali ja prognoziram da neće biti tako) veoma lepih melodija, biće intrigantnih aranžmana, biće oni sjajno odsvirani i producirani, ali neće biti onih velikih reči o domovini, o ljubavi i o smrti, onih pesama-zakletvi, onih komada većih od života kao na trilogiji i Karavanu. I to je, valjda, normalno. Šanse da će neki izvođač iznediriti nešto što ima vrednosti i snage njegovih najuspelijih radova najčešće su obrnuto srazmerne godinama staža, kao što šanse da će se neki srednjestrujaški sastav vratiti konceptualizmu i artizmu opadaju sa rasponom generacija koje ta grupa može da privuče na svoje koncerte. I ne mogu tvrditi da mi Nešin politički angažman ne smeta. O, nisam ja gadljiv na politiku; nisam od onih koji će, tupavo ponosni, reći kako politiku uopšte ne prate, nisam od onih koji će reći kako su svi oni isti (do đavola, valjda bi nam svima nakon svega što se dogodilo u poslednje četiri godine trebalo biti jasno da su neki malo istiji od drugih!), nisam od onih koji će članstvo u nekoj političkoj stranci videti kao nešto nečasno, kao nešto što svakako mora biti podstaknuto nekim skrivenim motivima. Neša je barem, sudeći po svemu, ostao dosledan svojim uverenjima (mada to ne mora ništa da znači, dosledni svojim uverenjima ostali su i Thompson i Baja Mali Knindža). Ali Socijalistička partija Srbije ostaje partija klijentelistička, opterećena balastom uloge koju su njen bivši vođa i njeni članovi igrali u našoj novijoj istoriji, i to svi Nenadi Milosavljevići, Srđani Dragojevići i Predrazi J. Markovići, ljudi sa golemim postignućima u svojoj struci, ubeđeni levičari koji su u najveću (nominalno) socijalističku partiju u Srbiji ušli iz iskrene želje da daju svoj doprinos pomeranju društvenih prilika na bolje, ne mogu promeniti. Pa ipak, moram pristati uz Pecu Popovića, koji je sredinom devedesetih o Galiji zapisao da su „pesme važnije od grehova i povremenih pogrešnih otplovljavanja“. (Zaista, koji od mojih najvećih rok heroja bi se na drugog mogao baciti kamenom?) A onda i: „Ja imam ploče i na njima drage pesme. Galija slavu, bezbednost i popularnost. Svako ono što je ponajviše želeo. Ostalo nije važno.“\nJedan komentar o “Narode moj: Uz 40. rođendan Galije”\n24.01.2017. u 09:08\nZar kod velikih grupa pesme i nisu namenjene za horsko pevanje(uz malu zadašku)?


Energoprojekt - ENHL (II DEO) - Page 6\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 10/23/2015, 08:48\nKoji je interes Energoprojekta, vlasništvo >20% tog fonda ?\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 10/27/2015, 18:57\nокт 27. 2015. 18:10 Objavljeno u PRIVREDA\nsberbankBEOGRAD, Sberbanka u Srbiji saopštila je da je danas potpisala sporazume o saradnji sa Naftnom industrijom Srbije /NIS/ i „Energoprojektom“ iz Beograda.\nSporazumi su potpisani u okviru srpsko-ruskog poslovnog foruma u Moskvi, gdje učestvuje oko 120 kompanija iz Srbije i oko 100 kompanija iz Rusije.\nU saopštenju se navodi da je ruska Sberbanka odobrila građevinskoj firmi „Energoprojekt“ bankarsku garanciju u iznosu od 50 miliona evra.\nSaradnja te banke sa NIS-om i „Energoprojektom“, kako je istaknuto, imaće pozitivne efekte i na privredu Srbije. Srna\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 10/27/2015, 22:56\nI to izvesno na nezakonit nacin, bez saglasnosti skupstine akcionara konkretnog drustva o raspolaganju imovinom velike vrednosti !!\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 10/28/2015, 17:27\nInvestitor: GAZPROM (OAO "GAZPROM Transgaz Belarus") i izvođač radova:\nEnergoprojekt Oprema a.d. iz Beograda ugovorili su projekat "ključ u ruke" –\nIzgradnja Energo centra sa trigeneracijom za potrebe snabdevanja električnom,\ntoplotnom i rashladnom energijom poslovno komercijalnog kompleksa Gazproma u\nUkupna vrednost radova iznosi 50.055.282 USD. Rok za realizaciju projekta je 23\nZnaci OPREMA a.d. je usla u ovaj aranzman sa garancijama i imovinom velike vrednosti !!!!! Bice mozda skupstina a mozda i nesaglasnosti\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 10/28/2015, 19:48\nSlaba vajda, obracunska na ENOP je 2638 din.možda bi procenjena bila nešto više, ali tržišna je 4300. tako da ....\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/5/2015, 23:38\nOvde vec neko vreme nema komentara a cena pada li pada. Bond,mozemo li da vidimo promene?\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/10/2015, 10:30\nZna li neko kakav je Q3 ?\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/11/2015, 14:54\nŠta je sa ugovorom "Bg na H2O"?\nHoće biti, neće biti?\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/11/2015, 19:24\nBiće svakako. Da si čitao novinske naslove mogao si da saznaš kada će se okvirno to dogoditi.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/11/2015, 20:06\nVidim generalni nosi značku Energoprojekta.\nMogla bi uprava da pošalje i nama akcionarima značke i ostalu rekvizitu da i mi malo nosio na reveru kad nam se nosi.\nKalendare se nešto ne sećam da su deljeni, evo ide nova godina, pa je prava prilika za tako nešto.\nMeni bi najviše godio kačket sa znakom Energoprojekta.\nIma dosta radnika akcionara pa neka prenesu ideju, neka lobiraju, da se vidi kolko nas ima.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 11:04\nDividenda ce biti isplacena 30.11.15 i to bruto 20 dinara\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 11:08\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 11:37\nVise nije bitno kolika je dividenda nego hoce li biti isplacena\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 15:57\npredlažem ti da kupiš jedno 10 akcija da eventualno konkurišeš za kačket.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 18:16\nTi si pravi lobista ENHL i trabao bi da nam deliš te značke i kačkete...\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/12/2015, 19:52\nPromene: 12.10. - 12.11.2015. (T-3) ili 07.10. - 08.11.2015.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/13/2015, 08:37\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/13/2015, 10:22\nQ3 losi rez...\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/13/2015, 11:27\nJa bih pre rekao da su rezultati na nivou od prošle godine.\nJedino ako su očekivanja bila mnogo veća\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/13/2015, 15:11\nOvi brojevi ne znace nista, posto su za maticno drustvo iskljucivo. Bitni su konsolidovani brojevi da bi se razumeo stvari rezultat grupe. Mislim da je jedno milion puta poentirano!!!\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/17/2015, 15:23\nNe postoji smajli sa kačketom pa ću staviti ovaj sa šeširom.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/17/2015, 15:53\nUgovoren novi posao u Peruu\nUgovoren novi posao u Srbiji\nOba zajedno ~61 miliona eura.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/17/2015, 17:24\nENHL je razocarao u trecem kvartalu,ali i ja mislim da su konsolidovani rezultati mnogo vazniji. Godisnji i polugodisnji bili su sasvim dobri. Sudeci i po vestima a i poslednjih nekoliko potpisanih ugovora u kratkom roku,ENHL radi sasvim dobro. Dividenda sledece godine ne bi smela biti manja od ove , EPEN i ENOP su odlicni , tako da mislim da akcionari ovde nemaju mnogo razloga za brigu.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/17/2015, 19:08\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 11/27/2015, 10:15\nStize dividenda,17 dinara po akciji.\nU izvestaju stoji da je ugovoreno 203,6 miliona evra novih poslova,sto je 73% od godisnjeg plana. Kad se saberu poslovi posle Septembra po mojoj racunici ENHL je premasio svoj godisnji plan.\nIma li nekih novih poslova na vidiku?\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/2/2015, 16:12\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/3/2015, 18:31\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/3/2015, 20:21\nPromene: 12.11. - 19.11.2015. (T-3) ili 08.11. - 16.11.2015.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/3/2015, 20:22\nPromene: 19.11. - 03.12.2015. (T-3) ili 16.11. - 30.11.2015.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/12/2015, 08:39\nČudno da niko ne piše o opštoj brljotini prilikom isplate ovogodisnje dividende koja za većinu akcionara jos uvek traje a kada ce biti okončana .... jos uvek ne znamo....\nNaime rukovodstvo ENHL koje je aktivno/pasivno ucestvovalo u Upravi ENERGO BROKERA prepustilo je skoro sve svoje akcionare TESLA Kapitalu ( vrhunskim mesetarima) po automaatizmu.Samo manji broj akcionara koji su samostalno uradili prenos HoV otisli su u MVI , Jorgic B. i sl.\nRezulat je danas da su samo akcionari koji su imali akcije kod MVI nekim cudom dobili dividendu do danas dve nedelje od isplate CRHoV -u. Za to vreme Tesla ( kakva surova zloupotreba i skrnjavljene imena) nateruje akcionare da mu potpisu saglasnost na njihovu proviziju od 2% sa neizvesnom isplatom.\nOvako ponasenje i otimačina je zrelo za Komisiju .\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/12/2015, 13:28\nPa što ne pišeš komisiji?\nPokazalo se da reaguju na svaku pismenu pritužbu...\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/17/2015, 18:58\nPromene: 03.12. - 17.12.2015. (T-3) ili 30.11. - 14.12.2015.\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/17/2015, 23:28\nNakon intervencije vecine akcionara TESLA/CRHoV uplatio dividendu bez provizije na namenske racune gde se akcije i nalaze.. Info radi........\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/17/2015, 23:48\nDakle bilo je dovoljno da ih samo prozoveš na ovom forumu i da se oni user.... itd!\nA da pišeš komisiji je malo "opasno" iz tvog ugla gldanja, zar ne?\nKakva si ti samo faca!\nNaslov: Re: Energoprojekt - ENHL (II DEO) 12/18/2015, 21:56


analize - Sputnjik Srbija\n16:19 06 Maj 2021\nRezultati analiza Navaljnog iz Omska: U urinu alkohol i kofein\nLokalno Ministarstvo zdravlja iz Omska saopštilo je rezultate analize urina ruskog blogera i opozicionara Alekseja Navaljnog u kojima se navodi da je u mokraći pronađen alkohol i kofein.\nLekari savetuju: Posle izolacije proverite krvnu sliku\nOTKRIVAMO: Zašto je Rusija stopirala uvoz srpskog voća i šta će Beograd učiniti\nKišna sezona i velika količina vlage koja je prouzrokovala razvoj gljivica u breskvama i nektarinama iz Srbije, razlog je za privremenu zabranu uvoza tog voća u Rusiju. Problem će biti rešen u dogledno vreme.\nRusija želi proveru rezultata ekspertize o Solsberiju i Ejmsberiju\nRusija želi da proveri rezultate analiza britanskih stručnjaka u slučajevima trovanja u Solsberiju i Ejmsberiju, izjavio je ambasador Rusije u Velikoj Britaniji Aleksandar Jakovenko.\nŠokantno otkriće „Srpskog DNK projekta“: Bošnjaci u Sandžaku i Bosni nisu isti narod\nBošnjaci u BiH i oni u Raškoj nemaju mnogo zajedničkih gena. U Bosni su izmešani sa Srbima i Hrvatima, a stanovnici Sjenice, Tutina i Novog Pazara dele gene s Albancima. Srbi i Rusi su braća po krvi, ali ne u očekivanom procentu, bliži su nam narodi iz okruženja, sa kojima smo se mešali pre postanka nacija, kažu rezultati „Srpskog DNK projekta“.\nMOK će ponovo proveriti doping analize ruskih sportista\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) ponovo će proveriti 254 doping analize urina ruskih sportista, urađene na Olimpijskim igrama 2014. u Sočiju, saopštila je ta organizacija.\nNa vojvođanskim njivama od 49 uzoraka soje 45 genetski modifikovano\nProtiv vlasnika, odnosno korisnika parcela na kojima je utvrđeno prisustvo GM soje podnete su krivične prijave, a sudski postupci su u toku. Kompanija „Monsanto“ u Srbiji isključivo trguje sa konvencionalnim semenom, izjavila je za Sputnjik predstavnica Ministarstva poljoprivrede Vanja Kojić.


Chase Park Plaza Hotel Saint Johns, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\n212-232 N Kingshighway Blvd. MO, 63108\nProverite cene i raspoloživost za Chase Park Plaza Hotel: Datum dolaska :\nU hotelu ChaseNastavak\nPark Plaza Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 22 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 212-232 N Kingshighway Blvd. MO, a pozicija mu je jugoistok za grad Saint Johns. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Deo je lanca Preferred Hotels & Resorts.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nParking(Pronađite hotel sa Parking za Saint Johns)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Saint Johns)\nNa 17 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 4550 Forest Park Ave sa pozicijom istok za grad Brentwood, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neko\nNa 17 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 4630 Lindell sa pozicijom istok za grad Brentwood, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dan\nNalazi se u ulici 4400 Lindell Blvd., pozicija mu je severoistok za grad Tower Grove, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil hotela Oakwood At Towne House je Povoljan, a pruža pun komfor i u\nNalazi se u ulici 5650 Oakland Avenue, pozicija mu je istok za grad Brentwood, a od centra je udaljen samo 13 minuta kolima.Stil hotela Hampton Inn & Suites St. Louis at Forest Park je Povoljan, a pru\nNalazi se u ulici 4450 Evans Place Drive, pozicija mu je jugoistok za grad Ferguson, a od centra je udaljen samo 22 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Ferguson.\nStil hotela Holiday Inn St. Louis-Forest Park/Hampton Avenue je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Klimatizova\nNa 19 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 6177 Delmar in The Loop sa pozicijom zapad za grad Saint Louis, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo


12-08-2019 17:50 Svet Planeta\nBivši ukrajinski predsednik Petro Porošenko mogao bi tokom narednog saslušanja da bude poslat na detektor laži, saopštio šef državnog istražnog biroa Roman Truba.\nPorošenko i Putin (Foto: Ria)\n- Petro Porošenko je danas ispitivan zbog sumnje da je utajio porez prilikom kupovine televizije Prijamol. Ne isključujemo mogućnost da bi tokom sledećeg ispitivanja mogao da bude korišćen detektor laži - napisao je Truba na Telegramu.\nOn je dodao da to nije ništa posebno i dodao: "Svo naše osoblje prolazi kroz takav psihofiziološki test svake godine", prenosi TAS S.\nPorošenko je ispitivan u svojstvu svedoka u dva slučaja i još ne postoje optužnice protiv njega, rekao je portparol biroa.\nEU puca po šavovima. Pročitajte OVDE ko je prvi napušta.\nGRMI BAGDAD: Eksplozije u skladištu oružja! Rakete krenule i na američku ambasadu! (VIDEO)\nBBC NEWS: Rusi u severnom delu zemlje kupuju jod zbog straha od radijacije! (VIDEO)\nPAKLENI RUSKI HELIKOPTERI KRENULI U TOTALNO RAZARANJE: Uništeno nekoliko jedinica džihadista! Vojsci se daje podrška sa nebesa!\nU STRAHU OD "NEBESKIH MAŠINA": Amerikanci objavili listu najopasnijih ruskih aviona!\nOGLASIO SE STEFANOVIĆ POSLE HITNOG SASTANKA SA VUČIĆEM: Zaštitićemo interese srpskog naroda u Crnoj Gori!


Pomereno finale "Zadruge 3"! - alo.rs\nVEST ODJEKNULA KAO BOMBA Pomereno finale "Zadruge 3"!\nAUTOR: Alo.rs/M.P. DATUM I VREME: 06.07.2020. 10:15\nEvo kog datuma se završava rijaliti!\nVoditeljka Dušica Jakovljević sinoć je saopštila zadrugarima i gledaocima da će finale "Zadruge 3" definitivno biti održano u subotu, 11. jula, od 21 čas. Nominovane ukućanke za izbacivanje prethodne nedelje bile su Ana Korać i Tara Simov, a one su sinoć odigrale igricu za dupliranje glasova, u kojoj je pobedila Ana.\nMeđutim, to joj nije pomoglo da ostane u borbi za finale, jer je nakon dupliranja imala 18% glasova publike, dok je Tara osvojila 82%. Ana je odmah napustila Belu kuću, a u studiju ju je sačekao dečko David Dragojević.\nNakon toga, saopšteno je da su preostali zadrugari zvanično finalisti "Zadruge 3". Međutim, usledilo je iznenađenje.\nOna je napustila vilu "Parova" i izgubila u trci za 30.000 evra!\n"Hurricane" u parku: Kada uraganke serviraju, muškarci padaju u nesvest!\nZorana Pavić smršala 20 kilograma, pa ugrozila zdravlje!\nPreminuo poznati glumac (41) posle tri meseca borbe za život!\nBojana Rodić sada je atraktivna brineta, ali nije uvek tako izgledala! (FOTO)\nToliko sam se uznemirio da necu mocu da rucam a neznam za veceru. Pomereno finale neznam da li cu da prezivim.\nNije kao obicna vec kao Atomska bomba.


Ogorčenje Rusije zbog toga što su SAD i NATO potpuno ignorisali njen stav i zahtev da odustanu od raketnih udara i bombardovanja ciljeva u Jugoslaviji, nepuna 24 sata nakon početka te operacije, smenila je rezignacija . Istina, osuda vojne avanture ostaje isto tako tvrda i nepokolebljiva, kao i pre njenog početka, javlja iz Moskve dopisnik "Vremena" Branko Stošić. Predsednik Boris Jeljcin ocenio je da intervencija predstavlja "najgrublju moguću grešku Amerikanaca, američke diplomatije i samog Klintona". On je, međutim, izjavio da Rusija, iako "raspolaže sredstvima za krajnje mere", odlučila da ih ne primenjuje. Opšti je stav ruske političke elite da su napadi na Jugoslaviju nedopustivi. U osudi su svi jednodušni: Kremlj, vlada i Državna duma. U tome su jedinstvene i sve grupacije i lideri političkih partija u parlamentu, s time što jedni zahtevaju da se Rusija direktno i vojno angažuje "u zaštiti Jugoslavije i srpskog naroda", dok to drugi odbacuju, ističući da se i kosovski konflikt i zapadna avantura moraju rešavati političkim sredstvima. Među spontanim reakcijama koje obeležavaju kontroverze ruske i političke javne scene u četvrtak su registrovane demonstracije Moskovljana pred američkom ambasadom u prestonici, dok je u Novosibirsku podmetnut požar pod nemački konzulat.\nPravdajući napad NATO snaga na Jugoslaviju, američki predsednik Bil Klinton je u obraćanju naciji u sredu izjavio da je "okončanje srpske ofanzive na kosovske Albance moralni imperativ". Kako je rekao, "delujemo da bismo sprečili rat, da bismo demontirali bure baruta u srcu Evrope koje je već dva puta u ovom veku eksplodiralo sa katastrofalnim posledicama", dodajući još da je to "takođe značajno za američke nacionalne interese". U obraćanju naciji predsednik Klinton je, kako prenose agencije, najavio da se, u slučaju da Jugoslavija "pojača napade na Kosovu ili pokuša da naškodi našim saveznicima", može očekivati "snažan odgovor". Među republikanskim senatorima Klintonova politika u vezi sa Kosovom izložena je kritici, jer mu mnogi od njih zameraju da nije uspeo da objasni kakva je strategija izlaska iz operacije.\nOdmah zaustaviti napade\nKineski predsednik Đijang Cemin koji se u vreme napada NATO-a na Jugoslaviji našao u službenoj poseti Italiji, zatražio je u Milanu od SAD i njihovih saveznika da ga "odmah zaustave". Isti zahtev uputilo je u četvrtak i kinesko Ministarstvo spoljnih poslova, nastupajući u ime svoje vlade: "Kineska vlada odlučno zahteva da odmah bude prekinuta iznenadna vojna akcija protiv Beograda", stoji u saopštenju i dodaje da je kineska vlada "duboko zabrinuta" razvojem događaja, uz istovremeni apel Beogradu i međunarodnoj zajednici da ulože napor na ponovnom uspostavljanju mira. Peking je i ovog puta, kao i uvek do sada, izrazio stav da je Kina oduvek bila protiv korišćenja bilo kakvog izgovora za mešanje u unutrašnje stvari neke zemlje.\n"Stidim se svoje zemlje"\n"NATO je sebe doveo u poziciju da Slobodan Milošević sada odlučuje o postupcima Severnoatlantskog pakta." Tu procenu izneo je u četvrtak saradnik Hesenskog instituta za istraživanje mira Peter Šloter, analizirajući u četvrtak u podne na nemačkoj televiziji novonastalu situaciju. Time je ukazao na rasprostranjene strepnje da, ukoliko se Beograd ne povinuje diktatu NATO-a i potpiše dokument iz Rambujea, na kraju vazdušnih udara na SRJ može da stoji početak invazije kopnenih snaga sa nesagledivim ishodom i odrazom na svetsku politiku, javlja dopisnik "Vremena" iz Bona. Ministar odbrane Rudolf Šarping i drugi nemački zvaničnici odbacuju mogućnost učešća nemačkih kopnenih jedinica u takvoj eventualnoj akciji. Na pitanje novinara da li je on svestan da je prvi socijaldemokratski političar koji je nemačkoj vojsci naredio da puca, Šarping je samo pominjao da je "čudo do kakvih se sve poređenja dolazi ovih dana". Politička klasa, a još više javnost, zatečena je činjenicom da Nemačka prvi put posle Drugog svetskog rata učestvuje u oružanom sukobu. Pojedinci, poput pripadnika levog krila, partije Zeleni Savez 90 Hans Kristijan Štrebele, imaju jasan stav: "Stidim se moje zemlje koja ponovo vodi rat na Kosovu i baca bombe na Beograd". Štrebele je ostao usamljen, najveći deo njegove partije, socijaldemokrate kancelara Gerharda Šredera i konzervativna opozicija podržavaju vladin stav da je intervencija NATO-a opravdana, kako bi se sprečila "humanitarna tragedija" i stalo na put "diktaturi Slobodana Miloševića".\nNa istoj tezi stoji i britanska vlada. Laburistički premijer Toni Bler tvrdi da nije bilo druge alternative i dodaje da će na meti udara NATO snaga biti "vojna sposobnost za sprovođenje represije nad kosovskim Albancima".\nU sredu u 18 časova vazdušni prostor nad Hrvatskom bio je zatvoren radi preleta NATO avion u napadu na Jugoslaviju. Obrazlažući ovaj potez u četvrtak, hrvatski premijer Mate Granić je u Saboru (saborsko redovno zasedanje je zbog informacije i rasprave na ovu temu bilo prekinuto) izjavio da je to bio "jedini način da se jugoslovenski predsednik Slobodan Milošević primora na potpisivanje sporazuma iz Rambujea i Pariza". Saborska rasprava je protekla u duhu podrške ovakvom stavu, iako su pojedini zastupnici ukazivali na potencijalnu ekonomsku (prvenstveno u turizmu) štetu koja će pogoditi i Hrvatsku, javlja dopisnik "Vremena" iz Zagreba Tanja Tagirov.\nŽaljenje zbog tragedije\nU duhu izjave predsednika Milana Kučana, koji je već u sredu uveče izrazio žaljenje zbog "intervencije u Jugoslaviji", ali je dodao da se "desilo ono što se moralo dogoditi zbog "agresivne srpske nacionalističke politike koja već deset godina ugrožava mir u jugoistočnoj Evropi", u četvrtak je žaljenje izrazilo i Ministarstvo spoljnih poslova Slovenije, uz podsećanje da odgovornost za "ovu tragediju" snosi politika u Beogradu.\nMakedonski premijer Ljupčo Georgievski i nekoliko članova njegovog kabineta, uključujući i ministra odbrane Nikolu Kljuseva, odbacili su u četvrtak tvrdnju komandanta Prištinskog korpusa Nebojše Pavkovića prilikom vazdušnih napada na Jugoslaviju korišćena teritorija Makedonije. Ne upuštajući se u dodatne komentare, Georgievski je, javlja iz Skoplja Sesjadin Džezairi, izrazio žaljenje zbog žrtava i, u isto vreme, iznoseći tvrdnju da prisustvo NATO trupa u Makedoniji "nema agresivni karakter". Makedonski premijer je, takođe, uputio i kritike delu makedonskih medija zbog, kako se izrazio, stvaranja "antinatovskog raspoloženja"; prethodno je, naime, portparol NATO trupa u Makedoniji Jan Jansen potvrdio da je bilo "izolovanih incidenata".


eKapija | Za seminare i konferencije 250 milijuna eura iz EU fondova\nIzvor: eKapija | Subota, 12.02.2011.| 12:38\nZa seminare i konferencije 250 milijuna eura iz EU fondova\nIstraživačima iz BiH kao i njihovim kolegama iz EU-a je od prije nekoliko dana dostupan program COST preko kojeg Unija nastoji potaknuti suradnju u oblasti znanstvenih i tehnoloških istraživanja. U sklopu ovog programa istraživačima je na raspolaganju 250 millijun eura sredstava.\nSredstva iz ovog programa namjenjena su za pokrivanje troškova aktivnosti umrežavanja kao što su putni troškovi i organiziranje sastanaka, konferencija, radionica, kratkoročnih znanstvenih razmjena, trening škola, izdavanje publikacije i sl. Iz ovih sredstava se ne financiraju istraživanja, već se podupire umrežavanje akcija na temelju nacionalno financiranih istraživačkih projekata.\nU pozivu koji koji je raspisan prije nekoliko dana, a koji je otvoren do 25.ožujka 2011. se naglašava da u uspostavljanju mreže nacionalno financiranih istraživačkih projekta mora sudjelovati najmanje pet zemalja članica COST-a.\nPored članica EU-a i BiH za sredstva iz ovog programa mogu aplicirati i Hrvatska, Makedonija, Srbija, ali i one zemlje koje nisu članice COST-a kao što su Albanija i Crna Gora.\nOvaj program obuhvaća devet širokih područja kao što su biomedicina i molekulna bioznanosti, kemija i molekularne znanosti i tehnologije, upravljanje okolišem, hrana i poljoprivreda, šume, kultura i zdravstvo, informacijske i komunikacijske tehnologije, nanoznanosti, transport i urbani razvoj. Predlagatelji su pozvani da pronađu svoju temu unutar jedne ovih domena. Osim toga, postoji i mogućnost multidisciplinarnih prijedloga koji se protezati i preko svih devet znanstvenih područja.\nPodjetimo, COST je međuvladin okvir za Europsku suradnju u području znanosti i tehnologije koji omogućuje koordinaciju nacionalno finaciranih istraživanja na europskoj razini. Ovim programom se želi pridonijeti smanjenju fragmentacije u europskim ulaganjima u istraživanja i otvariti prostor za međunarodnu suradnju.\nCilj COST-a je osigura da Europa održi snažnu poziciju u području znanstvenih i tehničkih istraživanja za humane svrhe, povećanjem europske suradnje i interakcije na ovom području. Ovaj program omogućuje da različiti nacionalni instituti, sveučilišta i privatne kompanije zajedno rade na širokom rasponu istraživačkih i razvojnih aktivnosti.\nkratkoročna znanstvena razmjena\nputni troškovi za sastanke\nsredstva za publikacije\nkratkoročne znanstvene misije istraživača\nmolekularne znanosti i tehnologije


Ivana Raca: U našoj porodici ne postoje košarkaške tajne - BasketballSphere\nEVROPA IZDVAJAMO Košarkašice REPREZENTACIJA VESTI\nRođena je na Kipru, košarkaški rasla u Grčkoj, otišla na studije u SAD. Daleko od očiju javnosti u Srbiji izrasla u jednu od najtalentovanijih igračica 1999. godišta u Evropi. To je i dokazala na minulom Evropskom prvenstvu košarkašica do 20 godina, gde je bila deo idealne petorke, a prethodno Srbiju odvela do srebra!\nZvali su je i da igra za Grčku. Izabrala je Srbiju! Ona je – Ivana Raca. Rođena 10. septembra 1999, visoka 188 centimetara, krilni centar, u svom godištu najbolji u Evropi. A ovo je njena priča…\nRazgovoru za „Basketball sphere” kćerka poznatog trenera Dragana Race, počela je od najsvežijeg – Evropskog prvenstva u Mađarskoj, srebrne medalje!\n– I dalje osećam zadovoljstvo i sreću. To je veliki uspeh, ako se zna da smo ga osvojile u velikoj konkurenciji. Naravno da postoji žal za zlatom i svakako da ponovo igramo, sve bi bilo drugačije.\nTokom tog takmičenja, Srbiju je od drugih izdvajao snažan karakter, koji se video posebno protiv Mađarske, pa i polufinalu protiv Italije, kada je Srbija uspela da se vrati, potom i slavi u produžetku. U čemu je tajna?\n– Tajna je u jedinstvu, veri u sebe i tim, kao i velikom entuzijazmu da igraš za Srbiju.\nRaca je pogodila jedan od najvažnijih šuteva, možda i ključni u osvajanju medalje – onu trojku, u produžetku protiv Italije, kojom je prekinut skoro petominutni košgeterski post, igra smirena…\n– Tek sad shvatam važnost tog koša. Ali, za mene to nije bilo novo iskustvo jer sam već mnogo utakmica u Grčkoj odigrala sa bremenom odgovornosti. Nisam imala pritisak i preuzela sam odgovornost da šutiram, verujući u sebe.\nPogodila je i trasirala Srbiji put do finala. U utakmici za zlato, Španija je ipak bila prajaka.\n– Odraz snaga u poslednjoj utakmici, nije merilo. I mnogo mi je žao što nismo više pokazale. Sigurna sam da možemo da napravimo još jedan korak da ih pobedimo, jer nisu nepobedive.\nDa je u finalu bio drugačiji rezultat, Raca bi gotovo sigurno kući ponela i MVP priznanje. Mada, što se tiče navijača, to je svakako trebalo da bude ona – tako kažu rezultati glasanja na zvaničnom sajtu FIBA, gde je dobila ubedljivo najviše glasova.\n– Htela bih ovim putem da se zahvalim svima na podršci koji su mi ukazali navijači iz svih zemalja. Specijalno ta MVP „titula” mi mnogo znači, kao i srebrna medalja. To će mi dati još veći podstrek da više radim i napredujem.\nRasla je u košarkaškoj porodici – otac Dragan je trener, mama Branka bivša igračica? Ali, odluka da kroči u magični pravougaonik je bila isključivo njena, kaže Ivana.\n– Niko nije uticao na moju odluku da nastavim tu „porodičnu tradiciju”. Trenirala sam uspešno skoro sve sportove: atletiku -skok u vis, plivanje, košarku, išla sam na balet. Jednog dana sam shvatila da je moj život košarka i da se tamo pronalazim. To je bila moja odluka. Prvi trener mi je bila mama koja je kanalisala moju želju. U kući se dosta razgovara o košarci, tako da sestra i ja znamo dosta „malih” tajni. Najveće savete dobijam od tate, naravno.\n– Strpljenje, upornost i vera u sebe!\nRođena na Kipru, Ivana je košarku počela da igra u AEL iz Limasola. Čak je kao devojčica bila deo i kiparske reprezentacije u mlađim kategorijama. Put ju je dalje odveo u Grčku.\n– Kada sam imala 12 godina, preselili smo se u Grčku, gde sam tri godine igrala za solunski PAOK, pa još dve u ekipi Proteas Vulas iz Atine. Odatle sam otišla na koledž, Vejk forest u Severnoj Karolini – dodala je Ivana.\nProšle godine je iz Grčke došla vest o njenom nestvarnom poduhvatu, ostvarila je kvadripl-dabl – ubacila je 22 poena, imala 21 skok, 11 asistencija i 10 ukradenih lopti. I to kao juniorka protiv seniorki.\n– To se dogodilo u finalnoj utakmici Eskana kupa, sa juniorskom ekipom Proteas Vulas protiv seniorske ekipe, u Atini – dodala je Ivana, koja je već sa 15 godina igrala u seniorskoj konkurenciji A1 divizije i proglašena za rukija godine.\nU Grčkoj je osvojila sva državna prvenstva u juniorskoj kategoriji, dva puta bila u Top 5. Dva puta je učestovala na školskom svetskom prvenstvu i tu je bila najboljoj petorci. Posle svega…\n– Dobila sam ponudu da igram za grčku reprezentaciju, juniorsku i seniorsku. Odigrala sam i sve nezvanične utakmice, ali sam se odlučila da igram za svoju zemlju – Srbiju.\nIako je mogla odmah u profesionalce, Ivana je odlučila da ode u SAD, na koledž.\n– Imala sam ponude iz Turske i Rusije da nastavim profesionalno karijeru, ali moj cilj je oduvek bio da studiram i da igram košarku na visokom nivou. Upravo je to razlog sto sam odabrala ekipu iz ACC, najjače konferencije iz NCAA, Vejk forest, koji je i akademiski veoma jak.\nOdlazak u Ameriku je ispunio njena očekivanja.\n– Prezadovoljna sam! Organizacija je do perfekcije. Dosta se trenira, radim sa dobrim, iskusnim trenerima, posvećuje se puno pažnje radu u teretani, na snazi i uopšte „fizikalijama”. Kao „frešmen” sam dobila i iskoristila svoju šansu, pa sam već sada igrala u proseku oko 20 minuta, što je neuobičajeno u prvoj godini studija.\nO daljim planovima, kratkoročnim i dugoročnim, nekom svom snu, kaže:\n– Prvo želim da diplomiram, a po završetku studija da nastavim da igram profesionalno košarku. Da zaigram za seniorsku reprezentaciju Srbije. Volela bih da se oprobam i u WNBA ako mi se ukaže prilika za to.\nOsim srebra sa ovogodišnjeg Evropskog prvenstva, Raca je bila deo juniorskog tima koji je prošle godine takođe osvojio srebro. Nema dileme da ćemo je i dogodine gledati u mladoj reprezentaciji Srbije, tada možda i na najvišoj stepenici pobedničkog postolja. Ali, isto tako nema dileme da je već sada „materijal” i za seniorski tim.\n– Imam još godinu dana omladinskog staža, ali takođe razmišljam i o seniorskoj reprezentaciji. Spremna sam na taj korak. Sigurno bih iskoristila priliku, ako bi mi ukazali tu čast da zaigram za naš prvi tim – zaključila je Raca.\nSrbija stala u finišu


Održan Forum pacijenata sa dijabetesom i drugim hroničnim oboljenjima – Urban Magazin\nU tretmanu i prevenciji dijabetesa bitno je bavljenje fizičkom aktivnošću, a jedna od njih je nordijsko hodanje. Certificirani trener nordijjskog hodanja Franjo Šola iz Kluba nordijskog hodanja Novo Nordisk, prisutnima je prikazao osnovne tehnike nordijskog hodanja kao i zdravstvene benefite sa posebnim fokusom na dijabetes. Nakon predavanja, urađen je kratki trening razgibavanja korištenjem gumenih traka.\nNovo Nordisk osim dijabetesa u fokus stavlja i druge hronične i rijetke bolesti, pa je tako predsjednik Udruženja hemofiličara Banja Luka Branislav Uzelac podijelio sa prisutnima aktivnosti ovog udruženja koje su usmjerene ka poboljšanju prava pacijenata kao i razvoju aplikacije kojom se omogućava lakše praćenje stanja pacijenata i komunikacija sa ljekarima.\nNove tehnologije u dijabetesu, a koje uključuju i pametne penove, prezentirao je Davor Skeledžija, urednik portala www.nainzulinu.com iz Zagreba.\nTokom skupa udruženja su u formi postera prezentirala uspješne projekte koji su bili evaluirani od strane prisutnih, te je projekat pod nazivom „Socijalizacije djece sa hroničnim oboljenjima (dijabetes i astma)“ Udruženja dijabetičara iz Prijedora nagrađen kao najbolji prikazujući važnost inkluzije osoba sa dijabetesom u svakodnevne aktivnosti u zajednici.


OBLIKOVANJE TELA | Timeless Beauty_1\nZa mnoge koji smršaju putem programa za mršavljenje, vežbanjem, laparoskopskom operacijom eliminisanja gojaznosti, operacijom želudačnog bajpasa i drugim operacijama koje smanjuju stomak, ovo je samo prvi korak da povratite svoje telo, zdravlje i samopouzdanje.\nVeliki gubitak težine nakon operacije stvara olabavljenu i suvišnu kožu na mnogim delovima tela, uključujući oblast oko abdomena, butina, vrata, ispod ruku ili na svim delovima sa kojih su nestale velike naslage sala.\nProf. Dr Borko B. Đorđević u saradnji sa dr Vladislavom Milenkovićem specijalistom medicinske higijene i ishrane će Vas provesti kroz narednu fazu Vašeg putovanja sa različitim vrstama tretmana, koje su poznate pod opštim nazivom postbarijatrijska hirurgija, oblikovanje tela ili lifting tela.\nDr Borko B. Đorđević je ključna osoba u operacijama koje se vrše nakon lečenja od gojaznosti i udružen je sa nekim od najvećih grupa bolnica za lečenje gojaznosti u Evropi i Južnoj Kaliforniji, uključujući Vista Healthcare.\nUkoliko ste kandidat za operaciju, Prof. Dr Borko B. Đorđević će otkloniti suvišno tkivo i oblikovati telo i povratiti njegov normalniji, estetski prihvatljiviji oblik. Kompletan estetski proces oblikovanja tela uključuje liposukciju, zatezanje stomaka, lifting ruku, lifting butina i druge operacije, u zavisnosti od preporuke doktora.\nOperacija oblikovanja tela biće Vam zakazana nakon što se Vaša telesna težina stabilizuje posle drastičnog perioda mršavljenja. U zavisnosti od količine kože koja treba da se ukloni i broja oblasti koje treba zatezati, lifting tela može se izvoditi u fazama.\nOsim kozmetičkih koristi, lifting tela može imati blagotvorno dejstvo i na zdravlje pacijenata lečenih od gojaznosti. Osipi, infekcije i otežano vežbanje mogu biti posledica visećih nabora kože, koji se pojavljuju nakon drastičnog gubitka težine. Ove probleme takođe ublažava i estetski lifting tela. Pacijenti dr Borka B. Đorđevića širom Los Anđelesa, Inland Empajera i Palm Dezerta oduševljeni su i zahvalni što su se podvrgli ovoj neverovatnoj transformaciji svog tela, zdravlja i samopouzdanja.\nU Timeless Beauty specijalističkoj ordinaciji možete uraditi konsultacije po pitanju velikog broja hirurških intervencija:\n4. Popunjavanje (filing) određenih konturnih defekata ruku i nogu\nUz stručnu pomoć našeg tima na čelu sa Prof. Dr Borkom B. Đorđevićem, možete imati telo o kakvom ste sanjali čitav život.


Kako kupiti? - NC prirodna kozmetika\nKupovina preko online prodavnice NCkozmetika.com je jednostavna, dovoljno je da uradite samo par jednostavnih koraka dok sedite kući za svojim računarom.\nUkoliko imate pitanja za odredjeni model, šifru modela možete videti ispod samog naslova pod nazivom SKU: šifra\n(Primer šifre možete videti na slici ispod i on izgleda ovako SKU: 777 )\nOdaberite proizvod koji želite da kupite i kliknite na dugme “KUPI” koje se nalazi na slici u prilogu.\nČim dodate proizvod u korpu odmah će vam biti prikazana stranica sa sadržajem vaše korpe. Ako želite da se vratite u kupovinu i nađete još neke patike koje vas zanimaju kliknite na “NAZAD U KUPOVINU”. Ukoliko želite da izbacite neke patike iz korpe kliknite na “Izbaci”.\nUkoliko ste završili sa kupovinom kliknite na dugme “NASTAVI NA PLAĆANJE”. Nakon toga ćete popuniti kratak formular sa vašim podaci kako bi znali gde da vam isporučimo proizvod. Brzo nakon toga ćemo vas kontaktirati da potvrdimo vašu narudžbinu.\nPre isporuke proveravamo da li je to taj model koji ste videli na slici i da nemaju oštećenja. Tek kada se izvrše sve sigurnosne provere šaljemo vam proizvod na željenu adresu.\nTrenutno nemamo mogućnost da pošaljemo robu van Srbije. Jedini način da vam isporučimo model je ako imate nekog ovde u Srbiji ko može robu da preuzme za vas i da vam je preda kada se vidite.\nMi smo online prodavnica. Nemamo prodavnicu u gradu ili neki izložbeni prostor gde možete da pogledate proizvode. Svi modeli su predstavljeni na ovom sajtu kao i društvenim mrežama (Instagram i Facebook)